title: Směrnice Komise 2014/88/EU ze dne 9. července 2014 , kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES, pokud jde o společné bezpečnostní ukazatele a společné metody pro stanovení výše škod při nehodách  Text s významem pro EHP

text:
               10.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 201/9

         SMĚRNICE KOMISE 2014/88/EU
   ze dne 9. července 2014,
   kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES, pokud jde o společné bezpečnostní ukazatele a společné metody pro stanovení výše škod při nehodách
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 5 odst. 1 směrnice 2004/49/ES mají být členskými státy shromažďovány informace o společných bezpečnostních ukazatelích (CSI) s cílem usnadnit posuzování toho, zda bylo dosaženo společných bezpečnostních cílů (CST), a s cílem stanovit sledování obecného vývoje bezpečnosti železnic. V souladu s čl. 7 odst. 3 směrnice by cíle CST měly definovat úrovně bezpečnosti vyjádřené v kritériích přijatelnosti rizik, pokud jde o rizika pro společnost. Hlavním účelem ukazatelů CSI by mělo být měření stavu bezpečnosti a usnadnění posuzování hospodářského dopadu cílů CST. Je tedy nezbytné přejít od ukazatelů souvisejících s výší škod při nehodách, které železnici vzniknou, k ukazatelům souvisejícím s hospodářským dopadem nehod na společnost.

               (2)

               Přisuzování peněžních hodnot zlepšené bezpečnosti by mělo být vnímáno v kontextu omezených rozpočtových zdrojů na opatření v oblasti veřejné politiky. Přednost by proto měla být dána iniciativám, které zajistí účinné rozdělování zdrojů.

               (3)

               Článek 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 (2) pověřuje Evropskou agenturu pro železnice (dále jen „agentura“) vytvořením sítě propojující bezpečnostní orgány (jak jsou definovány v článku 3 směrnice 2004/49/ES) a vnitrostátní orgány odpovědné za vyšetřování s cílem stanovit obsah ukazatelů CSI uvedených v příloze I směrnice 2004/49/ES. Agentura vydala své doporučení týkající se revize přílohy I dne 10. prosince 2013 (ERA-REC-08-2013).

               (4)

               Příloha I směrnice 2004/49/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (5)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 27 odst. 1 směrnice 2004/49/ES,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Příloha I směrnice 2004/49/ES se nahrazuje zněním přílohy této směrnice.
   Článek 2
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. července 2015. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   3.   Povinnost provést tuto směrnici do vnitrostátního práva se nevztahuje na Kyperskou republiku a na Republiku Malta, dokud na jejich území nebude vytvořen železniční systém.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 9. července 2014.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 44.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice (nařízení o agentuře) (Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 1).

      PŘÍLOHA
      „
            PŘÍLOHA I
            Společné bezpečnostní ukazatele
            Bezpečnostní orgány definované v čl. 3 písm. g) předkládají zprávu o společných bezpečnostních ukazatelích (CSI).
            Pokud se předkládají ukazatele pro činnosti podle čl. 2 odst. 2 písm. a) a b), měly by být uváděny samostatně.
            Pokud se po předložení zprávy objeví nové skutečnosti nebo chyby, provede bezpečnostní orgán změnu nebo opravu ukazatelů za daný rok při první vhodné příležitosti a nejpozději v následující výroční zprávě.
            Společné definice pro CSI a metody pro stanovení hospodářského dopadu nehod jsou uvedeny v dodatku.
            1.   Ukazatele týkající se nehod

                        1.1

                        Celkový a relativní (na vlakový kilometr) počet vážných nehod a poruch u následujících druhů nehod:

                                    —

                                    srážka vlaku s železničním vozidlem,

                                    —

                                    srážka vlaku s překážkami v průjezdném průřezu,

                                    —

                                    vykolejení vlaku,

                                    —

                                    nehody na úrovňových přejezdech, včetně nehod, jejichž účastníky byli chodci na úrovňových přejezdech, a další rozdělení podle pěti typů úrovňových přejezdů definovaných v bodě 6.2,

                                    —

                                    nehody osob, na kterých se podílí pohybující se kolejová vozidla, kromě sebevražd a pokusů o sebevraždu,

                                    —

                                    požár kolejových vozidel,

                                    —

                                    jiné.

                              Každá vážná nehoda se uvede pod druhem původní nehody, i když jsou důsledky druhotné nehody závažnější, např. požár po vykolejení.

                        1.2

                        Celkový a relativní (na vlakový kilometr) počet vážně zraněných a usmrcených osob podle následujících kategorií:

                                    —

                                    cestující (také ve vztahu k celkovému počtu osobokilometrů a vlakových kilometrů v osobní dopravě),

                                    —

                                    zaměstnanec nebo smluvní subjekt,

                                    —

                                    uživatelé úrovňových přejezdů,

                                    —

                                    nepovolané osoby,

                                    —

                                    jiná osoba na nástupišti,

                                    —

                                    jiná osoba, která není na nástupišti.

                  2.   Ukazatele týkající se nebezpečných věcí

            Celkový a relativní (na vlakový kilometr) počet nehod při přepravě nebezpečných věcí po železnici podle následujících kategorií:

                        —

                        nehoda, na které se podílelo alespoň jedno železniční vozidlo přepravující nebezpečné věci, jak stanoví dodatek,

                        —

                        počet takových nehod, při kterých došlo k uvolnění nebezpečných věcí.

                  3.   Ukazatele týkající se sebevražd

            Celkový a relativní (na vlakový kilometr) počet sebevražd a pokusů o sebevraždu.
            4.   Ukazatele týkající se původců nehod

            Celkový a relativní (na vlakový kilometr) počet původců nehod a jejich rozdělení podle následujících druhů původců:

                        —

                        lom kolejnice,

                        —

                        vybočení kolejnice a ostatní nespojitosti koleje,

                        —

                        selhání návěstních systémů,

                        —

                        projetá návěstidla zakazující jízdu při přejezdu nebezpečného místa,

                        —

                        projetá návěstidla zakazující jízdu bez přejezdu nebezpečného místa,

                        —

                        lom kola u provozovaných kolejových vozidel,

                        —

                        lom nápravy u provozovaných kolejových vozidel.

                  Uvádějí se všichni původci, bez ohledu na to, zda byli či nebyli příčinou nehod. (Původci, kteří mají za následek vážnou nehodu, se rovněž uvádějí podle ukazatelů týkajících se původců; původci, kteří nemají za následek vážnou nehodu, se uvádějí pouze podle ukazatelů týkajících se původců).
            5.   Ukazatele pro stanovení hospodářského dopadu nehod

            Celkové v EUR a relativní (na vlakový kilometr):

                        —

                        počet úmrtí a vážných zranění násobený hodnotou prevence nehody (Value of Preventing a Casualty, VPC),

                        —

                        náklady na škody na životním prostředí,

                        —

                        náklady na hmotné škody na kolejovém vozidle nebo infrastruktuře,

                        —

                        náklady na zpoždění v důsledku nehod.

                  Bezpečnostní orgány musí informovat o hospodářském dopadu vážných nehod.
            Hodnota prevence nehody je hodnota, kterou společnost přisuzuje prevenci nehody, a jako taková není základem pro odškodnění mezi stranami, které jsou účastníky nehod.
            6.   Ukazatele týkající se technické bezpečnosti infrastruktury a jejího uplatňování

                        6.1

                        Procento tratí s provozovanými vlakovými zabezpečovacími systémy (Train Protection System, TPS) a procento vlakových kilometrů s využitím palubních systémů TPS, kde tyto systémy poskytují:

                                    —

                                    výstražné zařízení,

                                    —

                                    výstražné zařízení a automatické zastavení,

                                    —

                                    výstražné zařízení a automatické zastavení a nespojité sledování rychlosti,

                                    —

                                    výstražné zařízení a automatické zastavení a nepřetržité sledování rychlosti.

                        6.2

                        Počet úrovňových přejezdů (celkový počet, na kilometr trati a kilometr kolejí) podle následujících pěti druhů:

                                    a)

                                    pasivní úrovňový přejezd;

                                    b)

                                    aktivní úrovňový přejezd:

                                                i)

                                                manuální,

                                                ii)

                                                automatický s výstražným zařízením na straně uživatele,

                                                iii)

                                                automatický se zabezpečovacím zařízením na straně uživatele,

                                                iv)

                                                s kolejovým zabezpečovacím zařízením.

            Dodatek
            Společné definice pro CSI a metody pro výpočet hospodářského dopadu nehod
            1.   Ukazatele týkající se nehod

            1.1   ‚Vážnou nehodou‘ se rozumí každá nehoda, na které se podílí nejméně jedno železniční vozidlo v pohybu a při níž je usmrcena nebo vážně zraněna nejméně jedna osoba nebo při níž dojde ke značným hmotným škodám na vozidle, na kolejích, na jiných zařízeních nebo na životním prostředí nebo která má za následek rozsáhlé narušení dopravy. Vyjímají se nehody v dílnách, skladech a vozovnách.
            1.2   ‚Značnými hmotnými škodami na vozidle, na kolejích, na jiných zařízeních nebo na životním prostředí‘ se rozumí škoda ve výši nejméně 150 000 EUR.
            1.3   ‚Rozsáhlým narušením dopravy‘ se rozumí přerušení provozu vlaků na hlavní železniční trati nejméně na šest hodin.
            1.4   ‚Vlakem‘ se rozumí jedno nebo několik železničních vozidel, které je taženo (která jsou tažena) jednou nebo několika lokomotivami nebo kolejovými vozidly, nebo jedno samostatně jedoucí železniční vozidlo, které pod určitým číslem nebo určitým označením jede ze stanoveného výchozího bodu do stanoveného koncového bodu, včetně nezatížené lokomotivy, tj. lokomotivy jedoucí samostatně.
            1.5   ‚Srážkou vlaku s železničním vozidlem‘ se rozumí čelní, zadní nebo boční srážka mezi částí vlaku a částí jiného vlaku nebo železničního vozidla, nebo srážka s posunovacími kolejovými vozidly.
            1.6   ‚Srážkou s překážkou v průjezdném průřezu‘ se rozumí srážka mezi částí vlaku a předměty pevně nebo dočasně přítomnými na trati nebo v její blízkosti (kromě předmětů na úrovňových přejezdech, pokud je ztratí překračující vozidlo nebo uživatel), včetně srážky s trolejovým vedením.
            1.7   ‚Vykolejením vlaku‘ se rozumí případ, kdy nejméně jedno kolo vlaku opustí koleje.
            1.8   ‚Nehodou na úrovňovém přejezdu‘ se rozumí nehoda na úrovňových přejezdech, na které se podílí nejméně jedno železniční vozidlo a jedno či více přejíždějících vozidel, jiní překračující uživatelé jako chodci nebo jiné předměty dočasně přítomné na trati nebo v její blízkosti, pokud je ztratí překračující vozidlo nebo uživatel.
            1.9   ‚Nehodou osob způsobenou pohybujícím se kolejovým vozidlem‘ se rozumí nehoda jedné nebo více osob, které jsou buď zasaženy železničním vozidlem, nebo předmětem připevněným k železničnímu vozidlu nebo předmětem, který se z vozidla oddělil. Patří k nim také osoby, které spadnou ze železničních vozidel, a rovněž osoby, které spadnou nebo jsou zasaženy při jízdě ve vozidlech uvolněnými předměty.
            1.10   ‚Požárem kolejových vozidel‘ se rozumí požár a výbuch, ke kterému dojde v železničním vozidle (včetně jeho nákladu) v době, kdy se pohybuje mezi výchozí a cílovou stanicí, včetně doby, kdy stojí ve výchozí stanici, cílové stanici nebo v jednotlivých zastávkách, a rovněž během přeřazování souprav.
            1.11   ‚Jinou nehodou‘ se rozumí jiná nehoda než srážka vlaku s kolejovým vozidlem, srážka s překážkou v průjezdném průřezu, vykolejení vlaků, nehoda na úrovňových přejezdech, nehoda osob způsobená pohybujícím se kolejovým vozidlem a požár kolejových vozidel.
            1.12   ‚Cestujícím‘ se rozumí osoba cestující po železnici (kromě obsluhy vlaku), přičemž pouze pro účely statistiky nehod se započítávají i cestující, kteří se snaží naskočit na jedoucí vlak nebo z jedoucího vlaku vyskočit.
            1.13   ‚Zaměstnancem nebo smluvním subjektem‘ se rozumí všechny osoby, jejichž zaměstnání souvisí se železnicí a které jsou v okamžiku nehody v zaměstnání, včetně personálu smluvních subjektů, samostatně výdělečně činných subjektů, členů posádky vlaku a osob obsluhujících železniční vozidla a zařízení infrastruktury.
            1.14   ‚Uživatelem úrovňového přejezdu‘ se rozumí osoba využívající úrovňový přejezd k překonání železniční trati jakýmkoli dopravním prostředkem nebo k jeho přechodu pěšky.
            1.15   ‚Nepovolanou osobou‘ se rozumí osoba přítomná v prostoru železnic, kde je její přítomnost zakázána, s výjimkou uživatele úrovňových přejezdů.
            1.16   ‚Jinou osobou na nástupišti‘ se rozumí každá osoba, která je na železničním nástupišti a která není definována jako ‚cestující‘, ‚zaměstnanec nebo smluvní subjekt‘, ‚uživatel úrovňového přejezdu‘, ‚jiná osoba, která není na nástupišti‘ nebo ‚nepovolaná osoba‘.
            1.17   ‚Jinou osobou, která není na nástupišti‘ se rozumí každá osoba, která je na železničním nástupišti a která není definována jako ‚cestující‘, ‚zaměstnanec nebo smluvní subjekt‘, ‚uživatel úrovňového přejezdu‘, ‚jiná osoba na nástupišti‘ nebo ‚nepovolaná osoba‘.
            1.18   ‚Úmrtím (usmrcenou osobou)‘ se rozumí každá osoba, která byla bezprostředně usmrcena nebo zemřela na následky nehody do 30 dnů po nehodě, přičemž se vyjímají osoby, které spáchaly sebevraždu.
            1.19   ‚Zraněním (těžce zraněnou osobou)‘ se rozumí každá zraněná osoba, která byla po nehodě hospitalizována na více než 24 hodin, přičemž se vyjímají osoby, které se pokusily o sebevraždu.
            2.   Ukazatele týkající se nebezpečných věcí

            2.1   ‚Nehodou spojenou s přepravou nebezpečných věcí‘ se rozumí každá nehoda nebo mimořádná událost, kterou je nutno podle oddílu 1.8.5 RID (1)/ADR ohlásit.
            2.2   ‚Nebezpečnými věcmi‘ se rozumí takové látky a předměty, jejichž přeprava je podle RID zakázána, nebo je povolena pouze za podmínek v něm stanovených.
            3.   Ukazatele týkající se sebevražd

            3.1   ‚Sebevraždou‘ se rozumí úmyslné zranění sebe sama s následkem smrti, jak je registrováno a klasifikováno příslušným vnitrostátním orgánem.
            3.2   ‚Pokusem o sebevraždu‘ se rozumí úmyslné zranění sebe sama, které má za následek vážné zranění.
            4.   Ukazatele týkající se původců nehod

            4.1   ‚Lomem kolejnice‘ se rozumí kolejnice rozdělená do dvou nebo více kusů, nebo kolejnice, ze které se oddělí kus kovu, čímž se na temeni kolejnice vytvoří mezera o délce více než 50 mm a hloubce více než 10 mm.
            4.2   ‚Vybočením kolejnice a ostatní nespojitostí koleje‘ se rozumí jakákoli porucha související se spojitostí a geometrií koleje, která vyžaduje vyřazení koleje z provozu nebo okamžité omezení povolené rychlosti.
            4.3   ‚Selháním návěstních systémů‘ se rozumí technické selhání návěstního systému (buď pro infrastrukturu, nebo pro kolejová vozidla) vedoucí k tomu, že návěstní informace jsou méně omezující, než je požadováno.
            4.4   ‚Projetými návěstidly zakazujícími jízdu při přejezdu nebezpečného místa‘ se rozumí případ, kdy kterákoli část vlaku překročí svou schválenou jízdu a projede za nebezpečné místo.
            4.5   ‚Projetými návěstidly zakazujícími jízdu bez přejezdu nebezpečného místa‘ se rozumí případ, kdy kterákoli část vlaku překročí svou schválenou jízdu, ale neprojede za nebezpečné místo.
            Neschválenou jízdou podle výše uvedených bodů 4.4 a 4.5 se rozumí projetí:

                        —

                        traťové světelné návěsti nebo semaforu zakazujícího jízdu nebo návěsti STŮJ v případě, kdy nefunguje vlakový zabezpečovací systém (TPS),

                        —

                        konce bezpečné vlakové cesty nastaveného v systému TPS,

                        —

                        místa oznámeného ústním nebo písemným schválením v souladu s předpisy,

                        —

                        návěstidel (kromě zarážedel) nebo ručních návěstí.

                  Nejsou zahrnuty případy, kdy vozidla bez připojené trakční jednotky nebo vlak bez obsluhy projedou návěstidla zakazující jízdu. Nejsou zahrnuty případy, kdy z jakéhokoli důvodu není návěstí změněno na zákaz jízdy včas tak, aby mohl strojvedoucí vlak před návěstím zastavit.
            Bezpečnostní orgány mohou podávat samostatné zprávy o čtyřech ukazatelích neschváleného pohybu uvedených v odrážkách tohoto bodu a uvedou alespoň souhrnný ukazatel obsahující údaje o všech čtyřech ukazatelích.
            4.6   ‚Lomem kola u provozovaných kolejových vozidel‘ se rozumí lom ovlivňující kolo a vytvářející riziko nehody (vykolejení nebo srážky).
            4.7   ‚Lomem nápravy u provozovaných kolejových vozidel‘ se rozumí lom ovlivňující nápravu a vytvářející riziko nehody (vykolejení nebo srážky).
            5.   Společná metodika pro stanovení hospodářského dopadu nehod

            5.1   Hodnotu prevence nehody (VPC) tvoří:

                        1)

                        Hodnota bezpečnosti jako taková: hodnoty ‚ochoty platit‘ (Willingness to Pay, WTP), založené na deklarovaných preferenčních studiích provedených v členském státě, pro který jsou uplatňovány.

                        2)

                        Přímé a nepřímé hospodářské náklady: hodnoty nákladů odhadnuté v členském státě, které tvoří:

                                    —

                                    náklady na lékařskou péči a rehabilitaci,

                                    —

                                    právní náklady a soudní výlohy, náklady na policii, soukromé vyšetřování nehod, havarijní služby a správní náklady pojištění,

                                    —

                                    výrobní ztráty: společenská hodnota zboží a služeb, které mohly být vyrobeny a poskytnuty danou osobou, pokud by se nehoda nestala.

                  Při výpočtu nákladů v případě obětí se smrtelné nehody a vážná zranění posuzují odděleně (odlišné VPC za smrt a vážné zranění).
            5.2   Společné zásady pro určení hodnoty bezpečnosti jako takové a přímých/nepřímých hospodářských nákladů:
            V případě hodnoty bezpečnosti jako takové vychází posouzení, zda jsou dostupné odhady přiměřené či nikoli, z těchto úvah:

                        —

                        odhady se vztahují k systému ohodnocování snižování rizika úmrtnosti v odvětví dopravy a uplatňují přístup založený na ochotě platit podle deklarovaných preferenčních metod,

                        —

                        výběrový soubor respondentů použitý pro dané hodnoty je reprezentativní pro dotčené obyvatelstvo. Soubor musí zejména odrážet věkové/příjmové rozdělení společně s ostatními příslušnými socio-ekonomickými/demografickými vlastnostmi obyvatelstva,

                        —

                        metoda pro zjišťování hodnot ochoty platit: průzkum musí být navržen tak, aby otázky byly pro respondenty jasné/smysluplné.

                  Přímé a nepřímé hospodářské náklady se odhadují na základě skutečných nákladů, které společnosti vzniknou.
            5.3   Definice
            5.3.1   ‚Náklady na škody na životním prostředí‘ se rozumí náklady, které mají železniční podniky/provozovatelé infrastruktury uhradit za uvedení poškozené oblasti do stavu před železniční nehodou, odhadnuté na základě jejich zkušenosti.
            5.3.2   ‚Náklady na hmotné škody na kolejovém vozidle nebo infrastruktuře‘ se rozumí náklady na poskytnutí nového kolejového vozidla nebo infrastruktury, se stejnými funkcemi a technickými parametry jako poškozené kolejové vozidlo nebo infrastruktura, které již nelze opravit, a náklady na uvedení opravitelného kolejového vozidla nebo infrastruktury do stavu před nehodou, přičemž tyto náklady odhadují železniční podniky a provozovatelé infrastruktury na základě svých zkušeností, včetně nákladů, které souvisejí s pronájmem kolejového vozidla náhradou za vozidla poškozená.
            5.3.3   ‚Náklady na zpoždění v důsledku nehod‘ se rozumí peněžní hodnota zpoždění, která vzniknou uživatelům železniční dopravy (cestujícím a zákazníkům nákladní železniční dopravy) v důsledku nehod, vypočítaná podle tohoto modelu:

               VT = peněžní hodnota úspory cestovního času

               Hodnota času pro cestujícího vlakem (hodina):

            VTP = [VT cestujících jedoucích do práce] * [průměrné procento cestujících jedoucích do práce za rok] + [VT cestujících nejedoucích do práce] * [průměrné procento cestujících nejedoucích do práce za rok]
            VTP se měří v EUR na cestujícího a hodinu.
            ‚Cestujícími jedoucími do práce‘ se rozumí cestující, kteří cestují v souvislosti se svou profesní činnosti s výjimkou dojíždění do práce.

               Hodnota času pro nákladní vlak (hodina)

            VTF = [VT nákladních vlaků] * [(tunokilometry)/(vlakové kilometry)]
            VTF se měří v EUR na nákladní tunu a hodinu.
            Průměrný počet tun věcí přepravených vlakem během jednoho roku = (tunokilometry)/(vlakové kilometry)

               CM = náklady na 1 minutu zpoždění vlaku

               Osobní vlak

            CMP = K1 * (VTP/60) * [(osobokilometry)/(vlakové kilometry)]
            Průměrný počet cestujících na vlak během jednoho roku = (osobokilometry)/(vlakové kilometry)

               Nákladní vlak

            CMF = K2 * (VTF/60)
            Faktory K1 a K2 jsou mezi hodnotou času a hodnotou zpoždění, podle odhadu deklarovaných preferenčních studií, aby bylo zohledněno, že zmařený čas následkem zpoždění je vnímán výrazně negativněji než běžný cestovní čas.
            Náklady na zpoždění v důsledku nehody = CMP * (minuty zpoždění osobních vlaků) + CMF * (minuty zpoždění nákladních vlaků)

               Oblast působnosti modelu

            Náklady na zpoždění se stanoví pro všechny vážné nehody, a to takto:

                        —

                        skutečná zpoždění na železničních tratích, kde došlo k nehodám, změřená v konečné stanici,

                        —

                        skutečná zpoždění nebo, není-li to možné, odhadovaná zpoždění na ostatních dotčených tratích.

                  6.   Ukazatele týkající se technické bezpečnosti infrastruktury a jejího uplatňování

            6.1   ‚Vlakovým zabezpečovacím systémem (Train Protection System, TPS)‘ se rozumí systém, který pomáhá prosazovat uposlechnutí návěstidel a omezení rychlosti.
            6.2   ‚Palubními systémy‘ se rozumí systémy napomáhající strojvedoucímu dodržovat traťovou signalizaci a signalizaci v kabině, čímž se zajistí zabezpečení před nebezpečnými místy a prosazení omezení rychlosti. Palubní TPS jsou popsány takto:

                        a)

                        Výstražné zařízení, které automaticky spustí výstrahu strojvedoucímu.

                        b)

                        Výstražné zařízení a automatické zastavení, které automaticky spustí výstrahu strojvedoucímu a provede automatické zastavení při projetí kolem návěsti pro zákaz jízdy.

                        c)

                        Výstražné zařízení a automatické zastavení a nespojité sledování rychlosti poskytuje zabezpečení před nebezpečnými místy, přičemž ‚nespojitým sledováním rychlosti‘ se rozumí kontrola rychlosti na některých místech (detektory rychlosti) při přibližování se k návěsti.

                        d)

                        Výstražné zařízení a automatické zastavení a nepřetržité sledování rychlosti poskytuje zabezpečení před nebezpečnými místy a trvalý dohled nad omezeními rychlosti tratě, přičemž ‚nepřetržitým sledování rychlosti‘ se rozumí nepřetržitá indikace a dodržování maximální povolené cílové rychlosti na všech úsecích trati.

                  Typ d) se považuje za systém automatického vlakového zabezpečovacího zařízení (ATP).
            6.3   ‚Úrovňovým přejezdem‘ se rozumí úrovňová křižovatka mezi silnicí či komunikací a železnicí, uznaná provozovatelem infrastruktury a otevřená pro veřejné nebo soukromé uživatele. Vyjímají se komunikace mezi nástupišti ve stanicích, jakož i přechody přes koleje určené pouze pro zaměstnance.
            6.4   ‚Silnicí‘ se pro účely statistiky nehod na železnici rozumí každá veřejná nebo soukromá silnice, ulice nebo dálnice, včetně přilehlých chodníků a cyklistických pruhů.
            6.5   ‚Komunikací‘ se rozumí trasa, jiná než silnice, určená pro přechod lidí, zvířat, vozidel nebo strojů.
            6.6   ‚Pasivním úrovňovým přejezdem‘ se rozumí úrovňový přejezd bez jakékoli formy výstražného systému nebo zabezpečení aktivovaného, pokud je pro uživatele překročení přejezdu nebezpečné.
            6.7   ‚Aktivním úrovňovým přejezdem‘ se rozumí úrovňový přejezd, kde jsou jeho uživatelé chráněni nebo varováni před přibližujícím se vlakem zařízením, které je aktivováno, není-li pro uživatele bezpečné přejezd překročit.

                        —

                        Zabezpečení za pomoci fyzických zařízení zahrnuje:

                                    —

                                    částečné nebo úplné zábrany,

                                    —

                                    závory.

                        —

                        Varování za pomoci pevného zařízení na úrovňových přejezdech:

                                    —

                                    viditelná zařízení: světla,

                                    —

                                    slyšitelná zařízení: zvony, houkačky, klaksony atd.

                  Aktivní úrovňové přejezdy jsou klasifikovány takto:

                        a)

                        Manuální: úrovňový přejezd, kde je zabezpečení nebo výstražné zařízení na straně uživatele aktivováno zaměstnancem železnice.

                        b)

                        Automatický s výstražným zařízením na straně uživatele: úrovňový přejezd, kde je výstražné zařízení na straně uživatele aktivováno přijíždějícím vlakem.

                        c)

                        Automatický se zabezpečením na straně uživatele: úrovňový přejezd, kde je zabezpečení na straně uživatele aktivováno přijíždějícím vlakem. To zahrnuje úrovňový přejezd, který má jak zabezpečení na straně uživatele, tak i výstražné zařízení.

                        d)

                        S kolejovým zabezpečovacím zařízením: úrovňový přejezd, kde návěstidlo nebo jiný vlakový zabezpečovací systém vlaku dovolí pokračovat pouze v případě, kdy je úrovňový přejezd na straně uživatele zabezpečen a nenarušen.

                  7.   Definice srovnávacích základen

            7.1   ‚Vlakovým kilometrem‘ se rozumí měrná jednotka odpovídající pohybu vlaku na vzdálenost jednoho kilometru. Je-li známá, zohledňuje se skutečně ujetá vzdálenost, v opačném případě se použije standardní síťová vzdálenost mezi výchozím a koncovým bodem. Zohlední se pouze vzdálenost překonaná na území vykazující země.
            7.2   ‚Osobokilometrem‘ se rozumí měrná jednotka odpovídající přepravě jednoho cestujícího po železnici na vzdálenost jednoho kilometru. Zohlední se pouze vzdálenost překonaná na území vykazující země.
            7.3   ‚Kilometrem trati‘ se rozumí délka železniční sítě měřená v kilometrech v členských státech, jejichž působnost je stanovena v článku 2. U vícekolejných železničních tratí se započítává pouze vzdálenost mezi výchozím a koncovým bodem.
            7.4   ‚Kilometrem kolejí‘ se rozumí délka železniční sítě měřená v kilometrech v členských státech, jejichž působnost je stanovena v článku 2. Započítává se každá kolej vícekolejné železniční tratě.
         “

         (1)  RID, Řád pro mezinárodní železniční přepravu nebezpečných věcí, přijatý podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13).


Důležité právní upozornění

|

31988L0361

Směrnice Rady ze dne 24. června 1988, kterou se provádí článek 67 Smlouvy

Úřední věstník L 178 , 08/07/1988 S. 0005 - 0018 Finské zvláštní vydání: Kapitola 10 Svazek 1 S. 0044  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 10 Svazek 1 S. 0044  CS.ES Kapitola 10 Svazek 001 S. 10  - 23 ET.ES Kapitola 10 Svazek 001 S. 10  - 23 HU.ES Kapitola 10 Svazek 001 S. 10  - 23 LT.ES Kapitola 10 Svazek 001 S. 10  - 23 LV.ES Kapitola 10 Svazek 001 S. 10  - 23 MT.ES Kapitola 10 Svazek 001 S. 10  - 23 PL.ES Kapitola 10 Svazek 001 S. 10  - 23 SK.ES Kapitola 10 Svazek 001 S. 10  - 23 SL.ES Kapitola 10 Svazek 001 S. 10  - 23

		Směrnice Radyze dne 24. června 1988,kterou se provádí článek 67 Smlouvy(88/361/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 69 a čl. 70 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise podaný po konzultaci s Měnovým výborem [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k tomu, že článek 8a Smlouvy stanoví, že společný trh bude představovat oblast bez vnitřních hranic, v níž je zajištěn volný pohyb kapitálu, aniž jsou dotčena ostatní ustanovení Smlouvy;vzhledem k tomu, že členské státy by měly být schopny vydávat nezbytná opatření k regulaci likvidity bank; že taková opatření by měla být omezena pouze na tento účel;vzhledem k tomu, že členské státy by v případě nutnosti měly být schopny vydávat opatření, aby dočasně a prostřednictvím náležitých postupů používaných ve Společenství mohly omezit pohyb krátkodobého kapitálu, který by mohl vážně narušit provádění záměrů v měnové a devizové politice, a to i v oblastech, v nichž neexistují žádné znatelné rozdíly v základních hospodářských ukazatelích;vzhledem k tomu, že v zájmu transparentnosti je vhodné v souladu s opatřeními stanovenými touto směrnicí naznačit rozsah přechodných opatření přijatých aktem o přistoupení z roku 1985 v oblasti pohybu kapitálu ve prospěch Španělského království a Portugalské republiky;vzhledem k tomu, že Španělské království a Portugalská republika mohou podle článků 61 až 66 a článků 222 až 232 aktu o přistoupení z roku 1985 odložit liberalizaci určitých forem pohybu kapitálu odchylně od povinností stanovených první směrnicí Rady ze dne 11. května 1960, kterou se provádí článek 67 Smlouvy [3] naposledy pozměněnou směrnicí 86/566/EHS [4]; že směrnice 86/566/EHS také stanoví, aby přechodná ustanovení ohledně povinnosti těchto dvou členských států umožnit volný pohyb kapitálu byla prováděna v jejich prospěch; že je vhodné, aby tyto dva členské státy mohly odložit plnění těchto nových liberalizačních povinností vyplývajících z této směrnice;vzhledem k tomu, že Řecká republika a Irsko prožívají, i když v různé míře, složitou situaci platební bilance a vysokou úroveň zahraničního dluhu; že okamžitá a kompletní liberalizace pohybu kapitálu těmito dvěma členskými státy by ztížila další provádění opatření, která přijaly, aby posílily své vnější postavení a aby zlepšily schopnost svých finančních systémů přizpůsobit se požadavkům sjednoceného finančního trhu Společenství; že v souladu s článkem 8c Smlouvy je vhodné, aby s ohledem na jejich zvláštní podmínky dostaly tyto dva členské státy více času na splnění povinností vyplývajících z této smlouvy;vzhledem k tomu, že plná liberalizace pohybu kapitálu by mohla v některých členských státech, a to zvláště v příhraničních oblastech, přispět k potížím na trhu s rekreačními objekty; že stávající vnitrostátní právní předpisy regulující tento trh by neměly být ovlivněny tím, že tato směrnice vstoupí v platnost;vzhledem k tomu, že by mělo být využito období, přijaté pro uvedení této směrnice v platnost, aby Komise mohla podat návrhy určené na odstranění nebo snížení rizik zkreslování daňové situace, daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem, jež jsou výsledkem různosti vnitrostátních daňových systémů a aby u těchto návrhů mohla Rada zaujmout stanovisko;vzhledem k tomu, že v souladu s čl. 70 odst. 1 Smlouvy Společenství usiluje o dosažení co nejvyššího stupně liberalizace ve vztahu k pohybu kapitálu mezi rezidenty Společenství a třetích zemí;vzhledem k tomu, že rozsáhlý pohyb krátkodobého kapitálu do nebo z třetích zemí může vážně narušit měnovou nebo finanční situaci členských států nebo způsobit vážné napětí na devizových trzích; že takový vývoj může být škodlivý pro soudržnost Evropského měnového systému, pro hladké fungování vnitřního trhu a pro pokračující uskutečňování hospodářské a měnové unie; že je proto vhodné, aby se vytvořily nezbytné podmínky pro harmonickou akci členských států, bude-li toto nezbytné;vzhledem k tomu, že tato směrnice nahrazuje směrnici Rady 72/156/EHS ze dne 21. března 1972 o regulování mezinárodních kapitálových toků a o neutralizování nežádoucích účinků na likviditu vnitřních trhů [5]; že směrnice 72/156/EHS se tímto zrušuje,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Aniž jsou dotčena dále uvedená ustanovení, zruší členské státy omezení pohybu kapitálu mezi rezidenty členských států. Pro zjednodušení provádění této směrnice se pohyb kapitálu člení podle klasifikace uvedené v příloze I.2. Převody spojené s pohybem kapitálu probíhají za stejných devizových podmínek, které platí pro běžné operace.Článek 2Členské státy informují Výbor guvernérů centrálních bank a Měnový výbor i Komisi nejpozději ke dni jejich vstupu v platnost o opatřeních k regulování likvidity bank, které mají zvláštní vliv zejména na kapitálové transakce prováděné úvěrovými institucemi s nerezidenty.Tato opatření se omezí na míru nutnou k vnitrostátní monetární regulaci. Měnový výbor a Výbor guvernérů centrálních bank předají Komisi stanoviska ohledně této záležitosti.Článek 31. Pokud pohyb krátkodobého kapitálu výjimečného rozsahu vyvolává velké napětí na devizových trzích a vede k vážnému narušování provádění měnové a devizové politiky členského státu projevující se ve významných změnách domácí likvidity, může dát Komise po konzultaci s Měnovým výborem a Výborem guvernérů centrálních bank členskému státu souhlas k tomu, aby s ohledem na pohyb kapitálu uvedený v příloze II přijal ochranná opatření, o jejichž podmínkách a podrobnostech rozhodne Komise.2. V naléhavých případech může dotčený členský stát sám přijmout výše uvedená ochranná opatření, jsou-li tato opatření nutná. Komise a ostatní členské státy musí být o těchto opatřeních informovány nejpozději ke dni jejich účinnosti. Komise po konzultaci s Měnovým výborem a s Výborem guvernérů centrálních bank rozhodne, zdali může dotčený členský stát nadále tato opatření uplatňovat nebo zdali je musí pozměnit či zrušit.3. Rozhodnutí přijatá Komisí podle odstavců 1 a 2 mohou být zrušena nebo pozměna Radou rozhodující kvalifikovanou většinou.4. Doba uplatňování ochranných opatření přijatých podle tohoto článku nesmí překročit 6 měsíců.5. Rada na základě zprávy Komise a po získání stanoviska Měnového výboru a Výboru guvernérů centrálních bank do 31. prosince 1992 přezkoumá, zůstává-li tento článek ve svých zásadách i podrobnostech nadále v souladu s požadavky, které provádění těchto ustanovení mělo uspokojovat.Článek 4Tato směrnice se nedotkne práva členských států přijímat veškerá nezbytná opatření, aby se předcházelo porušování jejich právních předpisů, mimo jiné v oblasti zdanění a obezřetnostního dohledu nad finančními institucemi nebo k přijetí postupů pro oznamování pohybu kapitálu pro administrativní nebo statistické účely.Uplatňování těchto opatření a postupů nesmí mít za následek to, že by se bránilo pohybu kapitálu prováděnému podle právních předpisů Společenství.Článek 5V souladu s klasifikací pohybu kapitálu podle přílohy I je v příloze III stanovena působnost aktu o přistoupení z roku 1985 v oblasti pohybu kapitálu pro Španělské království a Portugalskou republiku.Článek 61. Členské státy přijmou do 1. července 1990 opatření nezbytná k plnění této směrnice. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. Státy rovněž oznámí nejpozději ke dni jejich účinnosti veškerá nová opatření nebo změny předpisů upravujících pohyb kapitálu uvedený v příloze I.2. Španělské království a Portugalská republika (bez dotčení článků 61 až 66 a článků 222 až 232 aktu o přistoupení z roku 1985) a Řecká republika a Irsko mohou dočasně pokračovat v omezování pohybu kapitálu uvedeného v příloze IV s výhradou podmínek a časových lhůt stanovených v této příloze.Bude-li se před uplynutím časové lhůty stanovené pro liberalizaci pohybu kapitálu podle seznamu III a IV přílohy IV Portugalská republika nebo Řecká republika domnívat, že nejsou schopny pokračovat v liberalizaci, a to zejména z důvodu potíží s platební bilancí nebo z důvodu nedostatečně přizpůsobeného vnitrostátního finančního systému, Komise spolu s Měnovým výborem na žádost jednoho nebo druhého z těchto členských států přezkoumá hospodářskou a finanční situaci dotčeného členského státu. Podle výsledku tohoto přezkumu Komise navrhne Radě prodloužení časové lhůty stanovené pro liberalizaci všech nebo některých druhů pohybu kapitálu. Toto prodloužení nesmí přesáhnout tři roky. Rada bude jednat v souladu s postupem stanoveným v článku 69 Smlouvy.3. Belgické království a Lucemburské velkovévodství mohou dočasně nadále provozovat duální devizový trh v souladu s podmínkami a lhůtami stanovenými v příloze V.4. Stávající vnitrostátní právní předpisy upravující nákup rekreačních objektů mohou zůstat v platnosti, dokud Rada nepřijme další ustanovení v této oblasti v souladu s článkem 69 Smlouvy. Tímto není ovlivněna platnost jiných právních předpisů Společenství.5. Komise předloží do 31.prosince 1988 Radě návrhy k eliminaci nebo ke snížení rizika zkreslování daňové situace, daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem z důvodu rozdílných vnitrostátních systému zdaňování úspor a kontroly uplatňování těchto systémů.Rada k těmto návrhům Komise zaujme stanovisko do 30. června 1989. Veškerá daňová opatření Společenství se v souladu se Smlouvou přijímají jednomyslně.Článek 71. Při převodech spojených s pohybem kapitálu z třetích zemí nebo do nich se členské státy vynasnaží dosáhnout stejného stupně liberalizace jako té, která platí u operací, kterých se účastní rezidenti jiných členských států, a to s výhradou ostatních ustanovení této směrnice.Předchozí odstavec se nedotýká uplatňování vnitrostátních pravidel nebo právních předpisů Společenství vůči třetím zemím, a to zejména vzájemných podmínek týkajících se operací, zahrnujících usazování, poskytování finančních služeb a přijetí cenných papírů na kapitálové trhy.2. Pokud rozsáhlý pohyb krátkodobého kapitálu do nebo z třetích zemí vážně narušuje vnitřní nebo vnější měnovou nebo finanční situaci členských států nebo některých z nich nebo způsobuje vážné napětí v devizových vztazích uvnitř Společenství nebo mezi Společenstvím a třetími státy, členské státy společně projednají veškerá opatření pro boj s těmito problémy. Tyto konzultace se konají v rámci Výboru guvernérů centrálních bank a Měnového výboru na základě iniciativy Komise nebo kteréhokoli členského státu.Článek 8Nejméně jednou za rok Měnový výbor prošetří situaci volného pohybu kapitálu, tak jak vyplývá z provádění této směrnice. Toto šetření se týká opatření k domácí regulaci úvěrových, finančních a peněžních trhů, které by mohly mít specifický dopad na mezinárodní pohyb kapitálu a veškeré další aspekty této směrnice. Výbor podá zprávu o výsledku šetření Komisi.Článek 9Dnem 1. července 1990 se zrušuje první směrnice ze dne 11. května 1960 a směrnice 72/156/EHS.Článek 10Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 24.června 1988.Za RadupředsedaM. Bangemann[1] Úř. věst. C 26, 1.2.1988, s. 1.[2] Stanovisko dodané dne 17. června 1988 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. 43, 12.7.1960, s. 921/60.[4] Úř. věst. L 332, 26.11.1986, s. 22.[5] Úř. věst. L 91, 18.4.1972, s. 13.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IKLASIFIKACE POHYBU KAPITÁLU UVEDENÁ V ČLÁNKU 1 SMĚRNICEV této klasifikaci se pohyb kapitálu třídí podle hospodářské povahy dotčených aktiv a pasiv v národní měně nebo v devizách.Pohyb kapitálu uvedený v této klasifikaci zahrnuje:- veškeré operace nutné při pohybu kapitálu, tj. uzavírání a plnění konkrétní transakce a spojených převodů. Transakce v zásadě probíhá mezi rezidenty různých členských států, ačkoliv některé způsoby pohybu kapitálu jsou prováděny jedinou osobou na její vlastní účet (např. převody aktiv patřících vystěhovalcům),- operace prováděné libovolnými fyzickými nebo právnickými osobami [1] včetně operací týkajících se aktiv nebo pasiv členských států nebo jiných orgánů státní a veřejné správy, na které se vztahuje čl. 68 odst. 3 Smlouvy,- přístup hospodářských subjektů k veškerým finančním postupům dostupným na trhu pro účely provedení dané operace; např. princip koupě cenných papírů a jiných finančních nástrojů se netýká pouze promptních obchodů, ale také všech jiných technik obchodování - termínované obchody, transakce s opcemi nebo opčními listy, swapové transakce s jinými aktivy atd.; obdobně princip operací na běžných nebo vkladových účtem u finančních institucí zahrnuje nejen otevírání účtů a umísťování prostředků na tyto účty, ale i termínované devizové transakce, a to bez ohledu na to, je-li jejich účelem krytí devizového rizika nebo zaujetí otevřené devizové pozice,- operace za účelem zpeněžení nebo převedení vytvořených aktiv, repatriace výnosů z tohoto zpeněžení [2] nebo okamžité použití těchto výnosů v rámci závazků z členství ve Společenství,- operace spočívající ve splacení úvěrů nebo půjček.Tato klasifikace není úplným seznamem pro definování pohybu kapitálu - proto existuje bod XIII. F "Jiný pohyb kapitálu — různé". Tento pojem tedy nelze vykládat způsobem, který by omezoval uplatnění principu plné liberalizace pohybu kapitálu podle článku 1 této směrnice.I. PŘÍMÉ INVESTICE [3]1. Zakládání a rozšiřování poboček nebo nových podniků patřících pouze osobě, která poskytla kapitál, a kupování plné účasti v již existujících podnicích.2. Účast v nových nebo stávajících podnicích s cílem vytvořit nebo udržet dlouhodobé hospodářské vztahy.3. Dlouhodobé půjčování finančních prostředků s cílem vytvořit nebo udržet dlouhodobé hospodářské vztahy.4. Zpětné investování zisků s cílem udržet dlouhodobé hospodářské vztahy.A - Přímé investice na území státu nerezidenty [4]B - Přímé investice v zahraničí rezidenty [5]II. INVESTICE DO NEMOVITOSTÍ (nezahrnuté v bodě I) [6]A - Investice do nemovitostí na území státu nerezidentyB - Investice do nemovitostí v zahraničí rezidentyIII. OPERACE S CENNÝMI PAPÍRY BĚŽNĚ OBCHODOVANÝMI NA KAPITÁLOVÉM TRHU (nezahrnuté pod body I, IV a V)a) Akcie a jiné cenné papíry účastnického typu [7]b) Dluhopisy [8].A - Operace s cennými papíry na kapitálovém trhu1. Koupě domácích cenných papírů, obchodovaných na burze, nerezidenty [9].2. Koupě zahraničních cenných papírů, obchodovaných na burze, rezidenty.3. Koupě domácích cenných papírů, neobchodovaných na burze, nerezidenty [10].4. Koupě zahraničních cenných papírů, neobchodovaných na burze, rezidenty.B - Přijetí cenných papírů na kapitálový trh [11]i) Uvádění na burzu cenných papírů< [12].ii) Emise a umísťování na kapitálovém trhu (1).1. Přijetí domácích cenných papírů na zahraniční kapitálový trh.2. Přijetí zahraničních cenných papírů na domácí kapitálový trh.IV. OPERACE S PODÍLOVÝMI JEDNOTKAMI SUBJEKTŮ KOLEKTIVNÍHO INVESTOVÁNÍ [13]a) Podílové jednotky subjektů kolektivního investování do cenných papírů běžně obchodovaných na kapitálovém trhu (akcie, jiné kmenové akcie a dluhopisy).b) Podílové jednotky subjektů kolektivního investování do cenných papírů nebo nástrojů běžně obchodovaných na peněžním trhu.c) Podílové jednotky subjektů kolektivního investování do jiných aktiv.A - Operace s podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování1. Koupě podílových jednotek domácích subjektů, obchodovaných na burze cenných papírů, nerezidenty.2. Koupě podílových jednotek zahraničních subjektů, obchodovaných na burze cenných papírů, rezidenty.3. Koupě podílových jednotek domácích subjektů, neobchodovaných na burze cenných papírů, nerezidenty.4. Koupě podílových jednotek zahraničních subjektů, neobchodovaných na burze cenných papírů, rezidenty.B - Přijetí podílových jednotek subjektů kolektivního investování na kapitálový trhi) Uvádění na burzu cenných papírů.ii) Emise a umísťování na kapitálovém trhu.1. Přijetí podílových jednotek domácích subjektů kolektivního investování na zahraniční kapitálový trh.2. Přijetí podílových jednotek zahraničních subjektů kolektivního investování na domácí kapitálový trh.V. OPERACE S CENNÝMI PAPÍRY A JINÝMI NÁSTROJI BĚŽNĚ OBCHODOVANÝMI NA PENĚŽNÍM TRHU [14]A - Operace s cennými papíry a jinými nástroji na peněžním trhu1. Koupě cenných papírů a nástrojů domácího peněžního trhu nerezidenty.2. Koupě cenných papírů a nástrojů zahraničního peněžního trhu rezidenty.B - Přijetí cenných papírů a jiných nástrojů na peněžní trhyi) Uvádění na uznávaný peněžní trh (1).ii) Emise a umístění na uznávaném peněžním trhu.1. Přijetí domácích cenných papírů a nástrojů na zahraniční peněžní trh.2. Přijetí zahraničních cenných papírů a nástrojů na domácí peněžní trh.VI. OPERACE NA BĚŽNÝCH A VKLADOVÝCH ÚČTECH U FINANČNÍCH INSTITUCÍ [15]A - Operace prováděné nerezidenty s domácími finančními institucemiB - Operace prováděné rezidenty se zahraničními finančními institucemiVII. ÚVĚRY SPOJENÉ S OBCHODNÍMI TRANSAKCEMI NEBO S POSKYTOVÁNÍM SLUŽEB, KTERÝCH SE ÚČASTNÍ REZIDENT [16]1. Krátkodobé (méně než jeden rok).2. Střednědobé (od jednoho do pěti let).3. Dlouhodobé (pět let a více).A - Úvěry poskytnuté nerezidenty rezidentům.B - Úvěry poskytnuté rezidenty nerezidentům.VIII. FINANČNÍ PŮJČKY A ÚVĚRY (neuvedené v bodě I, VII a IX) [17]1. Krátkodobé (méně než jeden rok).2. Střednědobé (od jednoho do pěti let).3. Dlouhodobé (pět let a více).A - Půjčky a úvěry poskytnuté nerezidenty rezidentůmB - Půjčky a úvěry poskytnuté rezidenty nerezidentůmIX. RUČENÍ, JINÉ ZÁRUKY A ZÁSTAVNÍ PRÁVAA - Poskytnuté nerezidenty rezidentůmB - Poskytnuté rezidenty nerezidentůmX. PŘEVODY Z TITULU PLNĚNÍ Z POJISTNÝCH SMLUVA - Pojistné a úhrady z titulu životního pojištění1. Smlouvy uzavřené mezi domácími životními pojišťovnami a nerezidenty.2. Smlouvy uzavřené mezi zahraničními životními pojišťovnami a rezidenty.B - Pojistné a úhrady z titulu pojišťění úvěrů1. Smlouvy uzavřené mezi domácími úvěrovými pojišťovnami a nerezidenty.2. Smlouvy uzavřené mezi zahraničními úvěrovými pojišťovnami a rezidenty.C - Další převody kapitálu z titulu pojistných smluvXI. OSOBNÍ POHYB KAPITÁLUA - PůjčkyB - Dary a podporyC - VěnaD - Dědictví a odkazyE - Vyrovnání dluhů přistěhovalci v předešlé zemi pobytuF - Převody aktiv nahromaděných rezidenty v případě vystěhování v době jejich usídlení nebo během jejich pobytu v zahraničíG - Převody úspor přistěhovalců v době jejich pobytu do země předchozího pobytuXII. DOVOZ A VÝVOZ FINANČNÍCH AKTIVA - Cenné papíryB - Platební prostředky všeho druhuXIII. JINÝ POHYB KAPITÁLUA - Dědické daněB - Náhrady škod (mají-li charakter kapitálu)C - Vrácené částky v případě zrušení smluv a vrácení nevyžádaných plateb (mají-li charakter kapitálu)D - Platby z autorských práv: patenty, průmyslové vzory, obchodní známky a vynálezy (postoupení a převody plateb vyplývajících z postoupení)E - Převody finančních prostředků nezbytných pro poskytování služeb (nezahrnuté pod bodem VI)F - RůznéVYSVĚTLIVKYPro tuto klasifikaci a výhradně pro provádění této směrnice platí tyto definice:Přímé investiceInvestice všeho druhu realizované fyzickými osobami nebo obchodními, průmyslovými nebo finančními podniky, které slouží k vytváření nebo udržování dlouhodobých a přímých vztahů mezi osobou poskytující kapitál a podnikatelem nebo subjektem, kterým je tento kapitál poskytován pro účely vykonávání hospodářské činnosti. Tento pojem je tedy třeba chápat v co nejširším slova smyslu.Subjekty uvedené v bodě I.1 klasifikace zahrnují právně nezávislé podniky (zcela vlastněné dceřiné společnosti) a pobočky.U subjektů uvedených v bodě I.2 klasifikace, které mají status akciové společnosti, jde o účast na přímé investici, kde balík akcií vlastněných fyzickou osobou z jiného podniku nebo jiným majitelem umožňuje akcionáři, aby se efektivně podílel na správě společnosti nebo její kontrole, a to buď podle vnitrostátních právních předpisů vztahujících se na akciové společnosti, nebo jiným způsobem.Dlouhodobými půjčkami podle bodu I.3 klasifikace majícími charakter účasti se rozumí půjčky poskytnuté na dobu delší než pět let za účelem založení nebo udržení dlouhodobých hospodářských vztahů. Jako nejvýznamnější příklady je možno jmenovat půjčky, které společnost poskytne svým dceřiným společnostem nebo společnostem, ve kterých má účast, a dále půjčky spojené s podílem na zisku. Do této skupiny patří rovněž půjčky poskytnuté finanční institucí pro účely založení nebo udržení dlouhodobých hospodářských vztahů.Investice do nemovitostíPořízení budov a pozemků a staveb soukromými osobami pro účely zisku nebo pro osobní užívání. Tato kategorie rovněž zahrnuje užívací právo, břemena a právo stavby.Uvádění na burzu cenných papírů nebo uznávaný peněžní trhPřijetí cenných papírů a dalších obchodovatelných nástrojů podle formálně stanovené procedury k úředně a též neúředně řízenému obchodování na úředně uznanou burzu cenných papírů nebo na úředně uznanou část peněžního trhu.Cenné papíry obchodované na burze cenných papírů (kotované nebo nekotované)Cenné papíry, jejichž obchodování je řízeno předpisy a jejichž kurzy jsou pravidelně zveřejňovány buď úřední burzou (kotované cenné papíry), nebo jinými orgány spojenými s burzou - např. výbory bank (nekotované cenné papíry).Emise cenných papírů a jiných obchodovatelných nástrojůProdej prostřednictvím veřejné nabídky.Umístění cenných papírů a jiných obchodovatelných nástrojůPřímý prodej cenných papírů emitentem nebo konsorciem, kterému dal emitent pokyn k prodeji bez veřejné nabídky.Domácí a zahraniční cenné papíry a další nástrojeCenné papíry podle státu, ve kterém má emitent hlavní sídlo. Koupě domácích cenných papírů a jiných nástrojů vydaných na zahraničním trhu rezidenty je totéž jako koupě zahraničních cenných papírů.Akcie a jiné cenné papíry mající povahu účastiVčetně práv upsat nové emise akcií.DluhopisyObchodovatelné cenné papíry se splatností dvou let a více od data emise, u kterých je úroková sazba a podmínky splacení jistiny a výplaty úroků stanovena v době emise.Subjekty kolektivního investováníSubjekty, jejichž- předmětem činnosti je investování do převoditelných cenných papírů nebo jiných kapitálových aktiv, které si pořídí a které fungují na principu rozložení rizika, a- podílové jednotky, které jsou na žádost držitelů podle zákonných, smluvních nebo statutárních podmínek, které je upravují, koupeny nazpět nebo umořeny, a to přímo nebo nepřímo z aktiv daného subjektu. Kroky přijaté subjekty kolektivního investování k zajištění toho, aby se burzovní hodnota jejich podílových jednotek významně nelišila od jejich účetní hodnoty, se považují za ekvivalent zpětné koupě nebo umoření.Takové podniky mohou být ze zákona zakládány podle smluvního práva (jako společné fondy spravované společnostmi zabývajícími se správou aktiv) nebo svěřeneckého práva (jako podílové fondy) nebo podle zákona (jako investiční společnosti).Pro účely směrnice zahrnují společné fondy rovněž podílové fondy.Cenné papíry a jiné nástroje běžně obchodované na peněžních trzíchPokladniční poukázky a další obchodovatelné směnky, vkladové certifikáty, bankovní akceptace, obchodní cenné papíry a další podobné nástroje.Úvěry spojené s obchodními transakcemi nebo s poskytováním služebSmluvní obchodní úvěry (zálohy nebo platby splátek v souvislostí s nedokončenou výrobou nebo na zakázky a prodloužené platební lhůty, ať už spojené s pořízením obchodního cenného papíru nebo ne) a jejich financování úvěrem poskytnutým úvěrovými institucemi. Tato kategorie rovněž zahrnuje faktoringové operace.Finanční půjčky a úvěryFinancování všeho druhu poskytnuté finančními institucemi včetně financování spojeného s obchodními transakcemi nebo s poskytováním služeb, kterých se neúčastní žádný rezident.Tato kategorie rovněž zahrnuje hypotéční půjčky, spotřebitelské úvěry a finanční leasing včetně možností jištění a možností vydávání úpisů.Rezidenti a nerezidentiFyzické a právnické osoby podle definic stanovených v devizových předpisech platných v jednotlivých členských státech.Výnosy z likvidace (investic, cenných papírů atd.)Výnosy z prodeje včetně veškerého zhodnocení kapitálu, splacené částky, výnosy z výkonu soudních rozhodnutí atd.Fyzické a právnické osobyPlatí definice podle vnitrostátních právních předpisů.Finanční instituceBanky, spořitelny a instituce specializované na poskytování krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých úvěrů a pojišťovny, stavební spořitelny, investiční společnosti a jiné podobné instituce.Úvěrové instituceBanky, spořitelny a instituce specializované na poskytování krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých úvěrů.[1] Viz vysvětlivky.[2] Viz vysvětlivky.[3] Viz vysvětlivky.[4] Viz vysvětlivky.[5] Viz vysvětlivky.[6] Viz vysvětlivky.[7] Viz vysvětlivky.[8] Viz vysvětlivky.[9] Viz vysvětlivky.[10] Viz vysvětlivky.[11] Viz vysvětlivky.[12] Viz vysvětlivky.[13] Viz vysvětlivky.[14] Viz vysvětlivky.[15] Viz vysvětlivky.[16] Viz vysvětlivky.[17] Viz vysvětlivky.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IISEZNAM OPERACÍ UVEDENÝCH V ČLÁNKU 3 TÉTO SMĚRNICEOmezení, která mohou členské státy uplatnit u výše uvedeného pohybu kapitálu, musí být definována a uplatněna tak, aby byla co nejmenší překážkou pro volný pohyb osob, zboží a služeb.Druh operace | Bod |Operace s cennými papíry a jinými nástroji běžně obchodovanými na peněžním trhu | V |Operace na běžných a vkladových účtech u finančních institucí | VI |Operace s podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování | IV.A a B.c) |— subjekty investování do cenných papírů a nástrojů běžně obchodovaných na peněžním trhu | |Finanční půjčky a úvěry | VIII.A a B.1 |— krátkodobé | |Osobní pohyb kapitálu | XI.A |— půjčky | |Dovoz a vývoz finančních aktiv | XII |— cenné papíry běžné obchodované na peněžním trhu | |— platební prostředky | |Jiný pohyb kapitálu: různé | XIII.F |— krátkodobé operace podobné výše uvedeným | |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIPODLE ČLÁNKU 5 TÉTO SMĚRNICEPůsobnost ustanovení aktu o přistoupení z roku 1985 týkajících se pohybu kapitálu v souladu s klasifikací pohybu kapitálu podle přílohy I této směrniceČlánky aktu o přistoupení (uplynutí lhůt přechodných ustanovení) | Druh operace | Bod |a)Ustanovení týkající se Španělského královstvíČlánek 62 (31. 12. 1990) | Přímé investice rezidentů v zahraničí | I.B |Článek 63 (31. 12. 1990) | Investice rezidentů do nemovitostí v zahraničí | II.B |Článek 64 (31. 12. 1988) | Operace s cennými papíry běžně obchodovaných na kapitálovém trhu | || — koupě zahraničních cenných papírů, obchodovaných na burze, rezidenty | III.A.2 || —s výjimkou dluhopisů vydaných na zahraničním trhu s nominální hodnotou v národní měně | || Operace s podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování | || —koupě podílových jednotek subjektů kolektivního investování, obchodovaných na burze, rezidenty | IV.A.2 || —s výjimkou podílových jednotek subjektů majících formu společných fondů | |b)Ustanovení týkající se Portugalské republikyČlánek 222 (31. 12. 1989) | Přímé investice na území státu nerezidenty | I.A |Článek 224 (31. 12. 1992) | Přímé investice v zahraničí rezidenty | I.B |Článek 225 a 226 (31. 12. 1990) | Investice do nemovitostí na území státu nerezidenty | II.A |Článek 227 (31. 12. 1992) | Investice do nemovitostí v zahraničí rezidenty | II.B |Článek 228 (31. 12. 1990) | Osobní pohyb kapitálu | || i) u převodů vyšších částek uvedených v čl. 228 odst. 2: | || — věna | XI.C || — dědictví a odkazy | XI.D || —převody aktiv nahromaděných rezidenty v případě vystěhování v době jejich usídlení nebo během jejich pobytu v zahraničí | XI.F || ii) u převodů nižších částek uvedených v čl. 228 odst. 2: | || — dary a podpory | XI.B || — vyrovnání dluhů přistěhovalci v předešlé zemi pobytu | XI.E || —převody úspor přistěhovalců v době jejich pobytu do země předchozího pobytu | XI.G |Článek 229 (31. 12. 1990) | Operace s cennými papíry běžně obchodovanými na kapitálovém trhu | || — koupě zahraničních cenných papírů, obchodovaných na burze, rezidenty | III.A.2 || —s výjimkou dluhopisů vydaných na zahraničním trhu s nominální hodnotou v národní měně | || Operace s podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování | || —koupě podílových jednotek zahraničních subjektů kolektivního investování, obchodovaných na burze, rezidenty | IV.A.2 || —s výjimkou podílových jednotek subjektů majících formu společných fondů | |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVPODLE ČL. 6 ODST. 2 SMĚRNICEI. Do 31. prosince 1990 může Portugalská republika dále používat nebo znovu uvádět v platnost omezení způsobů pohybu kapitálu, existující ke dni oznámení směrnice, podle seznamu I:SEZNAM IDruh operace | Bod |Transakce s podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování | |—koupě podílových jednotek zahraničních subjektů kolektivního investování, obchodovaných na burze cenných papírů, rezidenty | IV-A-2 a) |— subjekty podléhající směrnici 85/611/EHS [1]a mající formu společných fondů | |—koupě podílových jednotek zahraničních subjektů kolektivního investování, neobchodovaných na burze cenných papírů, rezidenty | IV.A.4.a) |— subjekty podléhající směrnici 85/611/EHS [1] | |II. Omezení pohybu kapitálu existující ke dni oznámení směrnice mohou dále používat nebo znovu uvádět v platnost Španělské království do 31. prosince 1990 a Portugalská republika do 31. prosince 1992 podle seznamu II.SEZNAM IIDruh operace | Bod |Operace s cennými papíry běžně obchodovanými na kapitálovém trhu | |— koupě zahraničních cenných papírů, obchodovaných na burze, rezidenty | III.A.2.b) |— dluhopisy vydané na zahraničním trhu s nominální hodnotou v národní měně | |—koupě zahraničních (domácích) cenných papírů, neobchodovaných na burze, rezidenty (nerezidenty) | III.A.3 a 4 |— přijetí cenných papírů na kapitálový trh | III.B.1 a 2 |—je-li s nimi obchodováno nebo jsou v procesu přijímání na burzu cenných papírů členského státu | |Operace s podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování | |—koupě podílových jednotek zahraničních subjektů kolektivního investování, obchodovaných na burze cenných papírů, rezidenty | IV.A.2 |—subjekty nepodléhající směrnici 85/611/EHS [2], mající formu společných fondů | |—koupě podílových jednotek zahraničních (domácích) subjektů kolektivního investování, neobchodovaných na burze cenných papírů, rezidenty (nerezidenty) | IV.A.3 a 4 |—subjekty nepodléhající směrnici 85/611/EHS [2], jejichž výhradním účelem je koupě aktiv, která podléhá liberalizaci | |— přijetí podílových jednotek subjektů kolektivního investování na kapitálový trh | IV.B.1 a 2.a) |— subjekty podléhající směrnici 85/611/EHS [2] | |—úvěry spojené s obchodními transakcemi nebo s poskytováním služeb, kterých se účastní rezident | VII.A a B.3 |— dlouhodobé úvěry | |III. Do 31. prosince 1992 mohou Řecká republika, Španělské království, Irsko a Portugalská republika dále používat nebo znovu uvádět v platnost omezení pohybu kapitálu existující ke dni oznámení směrnice podle seznamu III:SEZNAM IIIDruh operace | Bod |Operace s cennými papíry obchodovanými na kapitálovém trhu | |— přijetí cenných papírů na kapitálový trh | III.B.1 a 2 |—není-li s nimi obchodováno nebo nejsou v procesu přijímání na burzu cenných papírů členského státu | |Operace s podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování | |— přijetí podílových jednotek subjektů kolektivního investování na kapitálový trh | IV.B.1 a 2 |—subjekty nepodléhající směrnici 85/611/EHS [3], jejichž výhradním účelem je koupě aktiv, která podléhá liberalizaci | |Finanční půjčky a úvěry | VIII.A, B.2 a 3 |— střednědobé a dlouhodobé | |IV. Řecká republika, Španělské království, Irsko a Portugalská republika mohou až do 31. prosince 1992 odložit liberalizaci pohybu kapitálu podle seznamu IV.SEZNAM IVDruh operace | Bod |Operace s cennými papíry a dalšími nástroji běžně obchodovanými na peněžním trhu | V |Operace na běžných a vkladových účtech u finančních institucí | VI |Operace s podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování | IV.A a B.c) |—subjekty investování do cenných papírů nebo nástrojů běžně obchodovaných na peněžním trhu | |Finanční půjčky a úvěry | VIII.A a B.1 |— krátkodobé | |Osobní pohyb kapitálu | XI.A |— půjčky | |Dovoz a vývoz finančních aktiv | XII |— cenné papíry běžně obchodované na peněžním trhu | |— platební prostředky | |Jiné pohyb kapitálu: různé | XIII.F |[1] Směrnice Rady ze dne 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (85/611/EHS) (Úř. věst. L 375, 31.12.1985, s. 3).[2] Viz poznámku k seznamu I.[3] Viz poznámku k seznamu I.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VJelikož duální systém devizového trhu provozovaný Belgickým královstvím a Lucemburským velkovévodstvím neměl za následek omezení pohybu kapitálu, avšak v Evropském měnovém systému představuje nepřirozený stav, a měl by tedy být ukončen v zájmu účinného provádění směrnice s cílem posílit Evropský měnový systém, tyto dva členské státy se zavazují, že jej do 31.prosince 1992 zruší. Rovněž se zavazují, že do doby jeho zrušení budou tento systém spravovat na základě postupů, které budou stále zabezpečovat de facto volný pohyb kapitálu za podmínky, že směnné kurzy platné na obou trzích nebudou vykazovat významné a trvalé rozdíly.--------------------------------------------------