title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/27/EU ze dne 26. února 2014 , kterou se mění směrnice Rady 92/58/EHS, 92/85/EHS, 94/33/ES, 98/24/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES s cílem uvést je do souladu s nařízením (ES) č. 1272/2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí

text:
               5.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 65/1

      SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2014/27/EU
   ze dne 26. února 2014,
   kterou se mění směrnice Rady 92/58/EHS, 92/85/EHS, 94/33/ES, 98/24/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES s cílem uvést je do souladu s nařízením (ES) č. 1272/2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   po konzultaci s Výborem regionů,
   v souladu s řádným legislativním postupem (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 153 Smlouvy mohou Evropský parlament a Rada směrnicemi stanovit minimální požadavky na podporu zlepšování především pracovního prostředí a k zabezpečení vyšší úrovně ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků. Tyto směrnice by neměly bránit zakládání a rozvoji malých a středních podniků a jejich potenciálu vytvářet pracovní místa. Řádné zdravotní a bezpečnostní normy by neměly být považovány za omezení, neboť představují základní práva a mají se uplatňovat bez výjimky ve všech odvětvích trhu práce a ve všech typech podniků bez ohledu na jejich velikost.

               (2)

               Ustanovení čl. 31 odst. 1 Listiny základních práv Evropské unie stanoví, že každý pracovník má právo na pracovní podmínky respektující jeho zdraví, bezpečnost a důstojnost.

               (3)

               Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (3) byl zaveden nový systém klasifikace a označování látek a směsí uvnitř Unie na základě globálně harmonizovaného systému klasifikace a označování chemických látek (GHS) na mezinárodní úrovni v rámci Hospodářské komise pro Evropu Organizace spojených národů.

               (4)

               Směrnice Rady 92/58/EHS (4), 92/85/EHS (5), 94/33/ES (6) a 98/24/ES (7) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES (8) obsahují odkazy na předchozí systém klasifikace a označování. Uvedené směrnice by se proto měly změnit, aby byly uvedeny do souladu s novým systémem stanoveným v nařízení (ES) č. 1272/2008.

               (5)

               Tyto změny jsou nezbytné k zajištění trvalé účinnosti uvedených směrnic. Cílem této směrnice není změnit oblast působnosti uvedených směrnic. Tato směrnice usiluje o zachování, nikoli snížení, úrovně ochrany pracovníků, jak je poskytována uvedenými směrnicemi. Vzhledem k neustálému technologickému pokroku by však uvedené směrnice měly být pravidelně přezkoumávány v souladu s článkem 17a směrnice Rady 89/391/EHS (9), aby se zajistily soudržné právní předpisy a odpovídající úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti v případě, že jsou v pracovním prostředí přítomny nebezpečné chemické látky a směsi. Zvláštní pozornost by měla být věnována zaměstnancům v profesích, v nichž jsou v častém kontaktu s nebezpečnými látkami a směsmi.

               (6)

               Změny směrnice 92/85/EHS se netýkají nebezpečných látek a směsí, které mohou mít nepříznivé účinky na plodnost těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň, neboť účelem této směrnice je pouze aktualizovat odkazy a terminologii uvedené směrnice. S ohledem na vývoj vědeckých poznatků v této oblasti a stále komplexnější klasifikaci těchto účinků by však Komise měla zvážit nejvhodnější prostředky pro jejich řešení.

               (7)

               Změnami směrnic 92/85/EHS a 94/33/ES by se měl uvést do souladu přístup obsažený v uvedených směrnicích se zněním přijatým již v rámci směrnice 98/24/ES, a to tím způsobem, že slova „látky označené“ v oddílu A bodě 3 písm. a) přílohy I směrnice 92/85/EHS a „látky a přípravky klasifikovány“ v oddílu I bodě 3 písm. a) přílohy směrnice 94/33/ES se nahrazují slovy „látky a směsi, které splňují kritéria pro klasifikaci“. Tato směrnice neukládá zaměstnavatelům žádné povinnosti, pokud jde o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 1272/2008. Bez ohledu na to, zda jsou či nejsou látky či směsi uváděny na trh, má zaměstnavatel v souladu se směrnicí 98/24/ES provést hodnocení rizika všech nebezpečných chemických činitelů.

               (8)

               Oddíl I bod 2 a oddíl II bod 1 přílohy směrnice 94/33/ES obsahují odkazy na zrušené směrnice Rady 90/679/EHS (10) a 90/394/EHS (11). Tyto odkazy by proto měly být nahrazeny odkazy na příslušná ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES (12) a směrnice 2004/37/ES.

               (9)

               V souladu s článkem 154 Smlouvy konzultovala Komise se sociálními partnery otázku možného zaměření akce Unie v této oblasti a sociální partneři uvedli, že je vhodné poskytnout zejména malým a středním podnikům vysvětlující pokyny.

               (10)

               Po této konzultaci považovala Komise akci Unie za účelnou a v souladu s článkem 154 Smlouvy opět konzultovala se sociálními partnery obsah zamýšleného návrhu.

               (11)

               Po této druhé fázi konzultací si sociální partneři nepřáli zahájit postup, který by mohl vést k uzavření dohody podle článku 155 Smlouvy,

         PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Změny směrnice 92/58/EHS
   Směrnice 92/58/EHS se mění takto:

               1)

               V článku 1 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Tato směrnice se nevztahuje na ustanovení o uvádění nebezpečných látek a směsí, výrobků nebo vybavení na trh, pokud se na ně konkrétně neodvolávají jiné předpisy Unie.“

               2)

               V příloze I se bod 12 nahrazuje tímto:
               12.   Prostranství, místnosti nebo uzavřené prostory používané pro skladování velkého množství nebezpečných látek nebo směsí musí být označeny vhodnou výstražnou značkou zvolenou podle bodu 3.2 přílohy II, nebo musí být označeny v souladu s bodem 1 přílohy III, pokud pro tento účel není dostatečné značení na jednotlivých obalech nebo nádobách.
               Pokud v bodě 3.2 přílohy II není uvedena odpovídající výstražná značka upozorňující na nebezpečné chemické látky nebo směsi, musí být použit příslušný výstražný symbol nebezpečnosti podle přílohy V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (13).

               3)

               V příloze II se bod 3.2 mění takto:

                           a)

                           výstražná značka „Škodlivé nebo dráždivé látky“ se vypouští.

                           b)

                           K výstražné značce „Všeobecné nebezpečí“ se doplňuje tato poznámka pod čarou:

                                       „***

                                       Tato výstražná značka nesmí být používána k varování před nebezpečnými chemickými látkami nebo směsmi kromě případů, kdy je v souladu s druhým pododstavcem bodu 5 přílohy III použita k označení skladů většího počtu nebezpečných látek nebo směsí.“

               4)

               Příloha III se mění takto:

                           a)

                           Bod 1 se nahrazuje tímto zněním:

                                       „1.

                                       Nádoby používané při práci s chemickými látkami nebo směsmi klasifikovanými jako nebezpečné pro kteroukoli třídu fyzikální nebezpečnosti nebo nebezpečnosti pro zdraví v souladu s nařízením (ES) č. 1272/2008 a nádoby užívané pro skladování takových nebezpečných látek nebo směsí, spolu s viditelným potrubím obsahujícím nebo přepravujícím tyto nebezpečné látky a směsi, musí být označeny příslušnými výstražnými symboly nebezpečnosti v souladu s uvedeným nařízením.
                                       První pododstavec se nevztahuje na nádoby používané při práci po velmi krátkou dobu ani na nádoby, jejichž obsah se často mění, za předpokladu, že jsou přijata jiná vhodná opatření, zejména zajištění informací nebo školení, která zaručí stejnou úroveň ochrany.
                                       Štítky uvedené v prvním pododstavci mohou být:

                                                   —

                                                   nahrazeny výstražnými značkami stanovenými v příloze II s užitím stejných symbolů nebo piktogramů. Pokud v bodě 3.2 přílohy II není uvedena odpovídající výstražná značka, musí být použit příslušný výstražný symbol nebezpečnosti stanovený v příloze V nařízení (ES) č. 1272/2008,

                                                   —

                                                   doplněny dalšími informacemi, jako jsou název nebo vzorec nebezpečné látky nebo směsi a podrobnosti rizika,

                                                   —

                                                   při přepravě nádob na pracovišti doplněny nebo nahrazeny značkami používanými v Unii pro přepravu nebezpečných látek nebo směsí.“;

                           b)

                           V prvním a druhém pododstavci bodu 5 se slova „nebezpečných látek nebo přípravků“ nahrazují slovy „nebezpečných látek nebo směsí“.

         Článek 2
   Změny směrnice 92/85/EHS
   Příloha I směrnice 92/85/EHS se mění takto:

               1)

               oddíl A se mění takto:

                           a)

                           bod 2 se nahrazuje tímto:
                           „2.   Biologické činitele
                           Biologické činitele rizikových skupin 2, 3 a 4 ve smyslu článku 2 druhého pododstavce bodů 2, 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES (14), pokud je známo, že tyto činitele nebo léčebná opatření vynucená v důsledku těchto činitelů ohrožují zdraví těhotných žen a nenarozeného dítěte, a pokud dosud nejsou uvedeny v příloze II.

                           b)

                           bod 3 se mění takto:

                                       i)

                                       písmeno a) se nahrazuje tímto:

                                                   „a)

                                                   látky a směsi, které splňují kritéria podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (15) pro zařazení do jedné nebo více z následujících tříd nebezpečnosti a kategorií nebezpečnosti, označené jednou nebo více z následujících standardních vět o nebezpečnosti, pokud dosud nejsou uvedeny v příloze II;

                                                               —

                                                               mutagenita v zárodečných buňkách, kategorie 1A, 1B nebo 2 (H340, H341),

                                                               —

                                                               karcinogenita, kategorie 1A, 1B nebo 2 (H350, H350i, H351),

                                                               —

                                                               toxicita pro reprodukci, kategorie 1A, 1B nebo 2 či patřící do dodatečné kategorie pro účinky na laktaci nebo prostřednictvím laktace (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362),

                                                               —

                                                               toxicita pro specifické cílové orgány po jednorázové expozici, kategorie 1 nebo 2 (H370, H371).

                                       ii)

                                       písmeno b) se nahrazuje tímto:

                                                   „b)

                                                   chemické činitele uvedené v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES (16);

               2)

               Oddíl B se nahrazuje tímto:
               „B.   Postupy
               Průmyslové postupy uvedené v příloze I směrnice 2004/37/ES.“

         Článek 3
   Změny směrnice 94/33/ES
   Příloha směrnice 94/33/ES se mění takto:

               1)

               Oddíl I se mění takto:

                           a)

                           v bodě 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

                                       „a)

                                       Biologické činitele rizikových skupin 3 a 4 ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodů 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES (17).

                           b)

                           bod 3 se mění takto:

                                       i)

                                       písmeno a) se nahrazuje tímto:

                                                   „a)

                                                   Látky a směsi, které splňují kritéria podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (18) pro zařazení do jedné nebo více z následujících tříd nebezpečnosti a kategorií nebezpečnosti, označené jednou nebo více z následujících standardních vět o nebezpečnosti:

                                                               —

                                                               akutní toxicita, kategorie 1, 2 nebo 3 (H300, H310, H330, H301, H311, H331);

                                                               —

                                                               žíravost pro kůži, kategorie 1A, 1B nebo 1C (H314);

                                                               —

                                                               hořlavý plyn, kategorie 1 nebo 2 (H220, H221);

                                                               —

                                                               hořlavé aerosoly, kategorie 1 (H222);

                                                               —

                                                               hořlavá kapalina, kategorie 1 nebo 2 (H224, H225);

                                                               —

                                                               výbušniny, kategorie „nestabilní výbušniny“ nebo výbušniny podtřídy 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 (H200, H201, H202, H203, H204, H205);

                                                               —

                                                               samovolně reagující látky a směsi, typ A, B, C nebo D (H240, H241, H242);

                                                               —

                                                               organické peroxidy, typ A nebo B (H240, H241);

                                                               —

                                                               toxicita pro specifické cílové orgány po jednorázové expozici, kategorie 1 nebo 2 (H370, H371);

                                                               —

                                                               toxicita pro specifické cílové orgány po opakované expozici, kategorie 1 nebo 2 (H372, H373);

                                                               —

                                                               senzibilizace dýchacích cest, kategorie 1, podkategorie 1A nebo 1B (H334);

                                                               —

                                                               senzibilizace kůže, kategorie 1, podkategorie 1A nebo 1B (H317);

                                                               —

                                                               karcinogenita, kategorie 1A, 1B nebo 2 (H350, H350i, H351);

                                                               —

                                                               mutagenita v zárodečných buňkách, kategorie 1A, 1B nebo 2 (H340, H341);

                                                               —

                                                               toxicita pro reprodukci, kategorie 1A nebo 1B (H360, H360F, H360FD, H360Fd, H360D, H360Df).

                                       ii)

                                       písmeno b) se zrušuje,

                                       iii)

                                       písmeno c) se zrušuje,

                                       iv)

                                       písmeno d) se nahrazuje tímto:

                                                   „d)

                                                   Látky a směsi uvedené v čl. 2 písm. a) bodu ii) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES (19);

               2)

               V oddílu II se bod 1 nahrazuje tímto:

                           „1.

                           Pracovní postupy uvedené v příloze I směrnice 2004/37/ES.“

         Článek 4
   Změny směrnice 98/24/ES
   Směrnice 98/24/ES se mění takto:

               1)

               V článku 2 se písmeno b) mění takto:

                           a)

                           bod i) se nahrazuje tímto:

                                       „i)

                                       každý chemický činitel, který splňuje kritéria pro zařazení jako nebezpečný do některé z tříd fyzikální nebezpečnosti nebo nebezpečnosti pro zdraví stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (20), bez ohledu na to, zda tento chemický činitel je či není klasifikován podle uvedeného nařízení;

                           b)

                           bod ii) se zrušuje;

                           c)

                           bod iii) se nahrazuje tímto:

                                       „iii)

                                       každý chemický činitel, který nesplňuje kritéria pro klasifikaci jako nebezpečný v souladu s písm. b) bodem i) tohoto článku, ale který může z důvodu svých fyzikálně-chemických, chemických nebo toxických vlastností a způsobu, jakým je na pracovišti používán nebo přítomen, představovat riziko pro bezpečnost a zdraví zaměstnanců, včetně všech chemických činitelů, jimž byla na základě článku 3 přidělena limitní hodnota expozice na pracovišti;“.

               2)

               V čl. 4 odst. 1 se druhá odrážka nahrazuje tímto:

                           „—

                           informacím o vlivu látek na bezpečnost a zdraví zaměstnanců, které poskytne dodavatel (například na příslušném bezpečnostním listu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (21),

               3)

               Článek 8 se mění takto:

                           a)

                           v odstavci 1 se čtvrtá odrážka nahrazuje tímto:

                                       „—

                                       přístup ke všem bezpečnostním listům poskytnutých dodavatelem v souladu s článkem 31 nařízení (ES) č. 1907/2006;“

                           b)

                           odstavec 3 se nahrazuje tímto:
                           „3.   Členské státy mohou přijmout opatření nezbytná k zajištění toho, aby zaměstnavatel mohl na žádost získat přednostně od výrobce nebo dodavatele všechny informace o nebezpečných chemických činitelích, které jsou nezbytné pro použití čl. 4 odst. 1 této směrnice, pokud povinnost poskytnout informace nestanoví nařízení (ES) č. 1907/2006 ani nařízení (ES) č. 1272/2008.“

         Článek 5
   Změny směrnice 2004/37/ES
   Směrnice 2004/37/ES se mění takto:

               1)

               V článku 1 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
               „4.   Pokud jde o azbest, o němž pojednává směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/148/ES (22), použijí se ustanovení této směrnice, kdykoli jsou výhodnější pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci.

               2)

               Článek 2 se mění takto:

                           a)

                           písmeno a) se nahrazuje tímto:
                           „a)   „karcinogenem“:

                                       i)

                                       látka nebo směs, která splňuje kritéria pro klasifikaci jako karcinogen kategorie 1A nebo 1B uvedená v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (23),

                                       ii)

                                       látka, směs nebo postup uvedený v příloze I této směrnice, jakož i látka nebo směs uvolňovaná postupem uvedeným ve zmíněné příloze;

                           b)

                           písmeno b) se nahrazuje tímto:
                           „b)   „mutagenem“: látka nebo směs, která splňuje kritéria pro klasifikaci jako mutagenní v zárodečných buňkách kategorie 1A nebo 1B uvedená v příloze I nařízení (ES) č. 1272/2008;“

               3)

               V čl. 4 odst. 1 se slovo „přípravkem“ nahrazuje slovem „směsí“.

               4)

               V čl. 5 odst. 2 se slovo „přípravkem“ nahrazuje slovem „směsí“.

               5)

               V čl. 6 písm. b) se slovo „přípravků“ nahrazuje slovem „směsí“.

               6)

               V příloze I se v nadpise slovo „přípravků“ nahrazuje slovem „směsí“.

         Článek 6
   Provedení
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. června 2015. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 7
   Vstup v platnost a použitelnost
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 8
   Určení
   Tato směrnice je určena členským státům.

      Ve Štrasburku dne 26. února 2014.

            Za Evropský parlament

            předseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            předseda

         D. KOURKOULAS

      (1)  Úř. věst. C 204, 9.8.2008, s. 47.

      (2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 4. února 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 20. února 2014.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

      (4)  Směrnice Rady 92/58/EHS ze dne 24. června 1992 o minimálních požadavcích na bezpečnostní nebo zdravotní značky na pracovišti (devátá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 245, 26.8.1992, s. 23).

      (5)  Směrnice Rady 92/85/EHS ze dne 19. října 1992 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň (desátá směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 348, 28.11.1992, s. 1).

      (6)  Směrnice Rady 94/33/ES ze dne 22. června 1994 o ochraně mladistvých pracovníků (Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 12).

      (7)  Směrnice Rady 98/24/ES ze dne 7. dubna 1998 o bezpečnosti a ochraně zdraví zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli používanými při práci (čtrnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11).

      (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (šestá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 50).

      (9)  Směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1).

      (10)  Směrnice Rady 90/679/EHS ze dne 26. listopadu 1990 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí biologickým činitelům při práci (sedmá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 374, 31.12.1990, s. 1).

      (11)  Směrnice Rady 90/394/EHS ze dne 28. června 1990 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům při práci (šestá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 196, 26.7.1990, s. 1).

      (12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES ze dne 18. září 2000 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí biologickým činitelům při práci (sedmá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 262, 17.10.2000, s. 21).

      (13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).“

      (14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES ze dne 18. září 2000 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí biologickým činitelům při práci (sedmá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 262, 17.10.2000, s. 21).“;

      (15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).“,

      (16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (šestá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 89/391/EHS) (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 50).“

      (17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES ze dne 18. září 2000 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí biologickým činitelům při práci (sedmá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 262, 17.10.2000, s. 21).“;

      (18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).“,

      (19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (šestá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 89/391/EHS) (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 50).“

      (20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).“;

      (21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).“

      (22)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/148/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí azbestu při práci (Úř. věst. L 330, 16.12.2009, s. 28).“

      (23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).“;


title: Směrnice Rady ze dne 27. července 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se lihoměrných tabulek

text:
Důležité právní upozornění

|

31976L0766

Úřední věstník L 262 , 27/09/1976 S. 0149 - 0152 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 5 S. 0178  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 4 S. 0123  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 5 S. 0178  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 5 S. 0188  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 5 S. 0188

		Směrnice Radyze dne 27. července 1976o sbližování právních předpisů členských států týkajících se lihoměrných tabulek(76/766/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],vzhledem k tomu, že v několika členských státech existují právní předpisy týkající se stanovení obsahu alkoholu ve směsi vody a alkoholu a že tyto právní předpisy se v jednotlivých státech liší, což vytváří překážky obchodu; že harmonizace v této oblasti a vytvoření společné definice jsou proto nezbytné;vzhledem k tomu, že Rada vyzvala ve svém usnesení ze dne 17. prosince 1973 [3] o průmyslové politice Komisi, aby jí do 1. prosince 1974 předložila návrh směrnice o alkoholometrii a lihoměrech;vzhledem k tomu, že harmonizace právních a správních předpisů týkajících se metody stanovení obsahu alkoholu z výsledků provedených měření je zásadní rovněž proto, že je doplňkem směrnice o harmonizaci lihoměrů a hustoměrů na líh a má za cíl odstranit veškerá nebezpečí vzniku nejasností nebo rozporů,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Tato směrnice definuje metodu vyjadřování obsahu alkoholu objemovou koncentrací nebo hmotnostním zlomkem, jak je stanoveno v příloze, a uvádí vzorec umožňující sestavit tabulky pro výpočet obsahu alkoholu na základě provedených měření.Článek 2Od 1. ledna 1980 členské státy nesmějí zpochybňovat údaje o obsahu alkoholu odvozené z lihoměrných tabulek sestavených na základě vzorce uvedeného v příloze a na základě měření provedených lihoměry a hustoměry na líh nesoucími značky a znaky EHS nebo přístroji poskytujícími alespoň stejný stupeň přesnosti ve srovnání s těmito tabulkami nebo přístroji.Článek 3Symboly použité k označení obsahu alkoholu, jak je uvedeno v článku 2 a stanoveno v příloze, musí být následující:"% obj." pro objemovou koncentraci alkoholu,"% hmot." pro hmotnostní zlomek alkoholu.Článek 4Od 1. ledna 1980 členské státy zakážou používání způsobů vyjadřování obsahu alkoholu, které nejsou v souladu s požadavky této směrnice.Článek 51. Členské státy přijmou a zveřejní do 24 měsíců od oznámení této směrnice opatření nezbytná pro dosažení souladu s touto směrnicí a neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření se použijí nejpozději od 1. ledna 1980.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 6Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 27. července 1976.Za RadupředsedaM. van der Stoel[1] Úř. věst. C 76, 7.4.1975, s. 39.[2] Úř. věst. C 248, 29.10.1975, s. 22.[3] Úř. věst. C 117, 31.12.1973, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHAOBSAH ALKOHOLU1. DEFINICE"Objemová koncentrace alkoholu" ve směsi vody a etanolu je poměr objemu čistého alkoholu obsaženého ve směsi při 20 °C k celkovému objemu směsi při téže teplotě."Hmotnostní zlomek alkoholu" ve směsi vody a etanolu je poměr hmotnosti alkoholu obsaženého v této směsi k celkové hmotnosti směsi.2. VYJADŘOVÁNÍ OBSAHU ALKOHOLUObsah alkoholu se vyjadřuje jako díly alkoholu ve stech dílech směsi.Odpovídající symboly jsou:"% obj." pro objemovou koncentraci alkoholu,"% hmot." pro hmotnostní zlomek alkoholu.3. STANOVENÍ OBSAHU ALKOHOLUPostupy pro stanovení obsahu alkoholu přístroji uvedenými ve směrnici Rady ze dne 27. července 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se lihoměrů a hustoměrů na líh [1] musí být následující:- odečítání lihoměru nebo hustoměru na líh při teplotě směsi,- měření teploty směsi.Výsledky se získají z mezinárodních tabulek.4. VZOREC PRO VÝPOČET MEZINÁRODNÍCH ALKOHOLOMETRICKÝCH TABULEK PRO SMĚSI VODY A ETANOLUHustota "ñ" směsi vody a etanolu vyjádřená v kilogramech na metr krychlový (kg/m3) při teplotě (t) vyjádřené ve stupních Celsia je dána níže uvedeným vzorcem jako funkce těchto veličin:- podílu hmotnosti "p" vyjádřené jako desetinné číslo [2],- teploty "t" vyjádřené ve stupních Celsia (IPTS-68),- číselných koeficientů uvedených níže.Tento vzorec platí v rozsahu teplot od -20 do +40 oC.ñ = A+ ∑Ap+ ∑B+ ∑∑CpN | = | 5 |m1 | = | 11 |m2 | = | 10 |m3 | = | 9 |m4 | = | 4 |m5 | = | 2 |ČÍSELNÉ KOEFICIENTY VE VZORCIk | Ak kg/m3 | Bk |1 | 9,982 012 300. 102 | —2,061 851 3. 10-1 kg/(m3.°C) |2 | —1,929 769 495. 102 | —5,268 254 2. 10-3 kg/(m3.°C2) |3 | 3,891 238 958. 102 | 3,613 001 3. 10-5 kg/(m3.°C3) |4 | —1,668 103 923. 103 | —3, 895 770 2.10-7 kg/(m3.°C4) |5 | 1,352 215 441. 104 | 7,169 354 0.10-9 kg/(m3.°C5) |6 | —8,829 278 388. 104 | —9,973 923 1. 10-11 kg/(m3.°C6) |7 | 3,062 874 012. 105 | |8 | —6,138 381 234. 105 | |9 | 7,470 172 998. 105 | |10 | —5,478 461 354. 105 | |11 | 2,234 460 334. 105 | |12 | —3,903 285 426. 104 | || C1,k kg/(m3.°C) | C2,k kg/(m3.°C2) |1 | 1,693 443 461 530 087. 10-1 | —1,193 013 005 057 010. 10-2 |2 | —1,046 914 743 455 169. 101 | 2,517 399 633 803 461. 10-1 |3 | 7,196 353 469 546 523. 101 | —2,170 575 700 536 993 |4 | —7,047 478 054 272 792. 102 | 1,353 034 988 843 029. 101 |5 | 3,924 090 430 035 045. 103 | —5,029 988 758 547 014. 101 |6 | —1,210 164 659 068 747. 104 | 1,096 355 666 577 570. 102 |7 | 2,248 646 550 400 788. 104 | —1,422 753 946 421 155. 102 |8 | —2,605 562 982 188 164. 104 | 1,080 435 942 856 230. 102 |9 | 1,852 373 922 069 467. 104 | —4,814 153 236 817 392. 101 |10 | —7,420 201 433 430 157. 103 | 7, 442 971 530 188 783 |11 | 1,285 617 841 998 974. 103 | |k | C3,k kg/(m3.°C3) | C4,k kg/(m3.°C4) | C5,k kg/(m3.°C5) |1 | —6,802 995 733 503 803.10-4 | 4,075 376 675 622 027.10-6 | —2,788 074 354 782 409.10-8 |2 | 1,876 837 790 289 664.10-2 | —8,763 058 573 471 110.10-6 | 1,345 612 883 493 354.10-8 |3 | —2,002 561 813 734 156.10-1 | 6,515 031 360 099 368.10-6 | |4 | 1,022 992 966 719 220 | —1,515 784 836 987 210.10-6 | |5 | —2,895 696 483 903 638 | | |6 | 4,810 060 584 300 675 | | |7 | —4,672 147 440 794 683 | | |8 | 2,458 043 105 903 461 | | |9 | —5,411 227 621 436 812.10-1 | | |[1] Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 143.[2] Např.: pro hmotnostní zlomek 12 %, p = 0,12.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 2. srpna 1972 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím znečisťujících látek ze vznětových motorů vozidel

text:
Důležité právní upozornění

|

31972L0306

Úřední věstník L 190 , 20/08/1972 S. 0001 - 0023 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0142  Dánské zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1972(III) S. 0846  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0142  Anglické zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1972(III) S. 0889  - 0908 Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0033  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0154  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 2 S. 0154

		Směrnice Radyze dne 2. srpna 1972o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím znečisťujících látek ze vznětových motorů vozidel(72/306/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru,vzhledem k tomu, že technické požadavky, které musí motorová vozidla podle určitých vnitrostátních právních předpisů splňovat, se mimo jiné vztahují na emise znečisťujících látek ze vznětových motorů vozidel;vzhledem k tomu, že se tyto požadavky v jednotlivých členských státech liší; že je proto nutné, aby všechny členské státy zavedly stejné požadavky vedle nebo namísto svých stávajících právních předpisů, zejména aby bylo možné použít u všechtypů vozidel postup EHS schvalování typu, který je předmětem směrnice Rady ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel [1];vzhledem k tomu, že je žádoucí vzít v úvahu technické požadavky přijaté Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů v jejím předpisu č. 24 (Jednotná ustanovení pro schvalování typu vozidel vybavených vznětovými motory z hlediska emisí znečisťujících látek z motoru), který je přílohou Dohody ze dne 20. března 1958 o přijetí jednotných podmínek pro schvalování typu a vzájemné uznávání schválení typu výstroje a dílů motorových vozidel [2],PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Pro účely této směrnice se „vozidlem“ rozumí každé vozidlo poháněné vznětovým motorem určené k provozu na pozemních komunikacích, s karoserií nebo bez karoserie, které má nejméně čtyři kola a maximální konstrukční rychlost vyšší než 25 km/h, s výjimkou kolejových vozidel, zemědělských traktorů a strojů a strojů pro veřejné práce.Článek 2Členské státy nesmějí odmítnout udělit EHS schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu vozidla z důvodů emisí vznětového motoru, pokud emise splňují požadavky stanovené v přílohách I, II, III, IV a VI.Článek 3Členský stát, který udělí schválení typu, přijme nezbytná opatření, aby byl informován o každé úpravě konstrukční části nebo vlastností uvedených v bodě 2.2 přílohy I. Příslušné orgány dotyčného členského státu posoudí, zda je nutné provést na změněném typu vozidla nové zkoušky a vystavit nový protokol. Změna se nepovolí, jestliže se při těchto zkouškách prokáže nesplnění požadavků této směrnice.Článek 4Změny nezbytné pro přizpůsobení požadavků příloh technickému pokroku se přijímají postupem stanoveným v článku 13 směrnice Rady ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel.Článek 51. Členské státy uvedou v účinnost předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 18 měsíců od jejího oznámení a neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Po oznámení této směrnice uvědomí členské státy v dostatečném časovém předstihu Komisi také o všech návrzích právních a správních předpisů, které hodlají přijmout v oblasti působnosti této směrnice, a to tak, aby se k nim Komise mohla vyjádřit.Článek 6Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 2. srpna 1972.Za RadupředsedaT. Westerterp[1] Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1.[2] Dokument E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505, Rev. 1/Dopl. 23, 23.8.1971.--------------------------------------------------PŘÍLOHA I [1]DEFINICE, ŽÁDOST O EHS SCHVÁLENÍ TYPU, SYMBOL S KORIGOVANÝM KOEFICIENTEM ABSORPCE, POŽADAVKY A ZKOUŠKY A SHODNOST VÝROBY(1.) 2. DEFINICEPro účely této směrnice se:(2.1) 2.2 „typem vozidla z hlediska omezení emise znečisťujících látek z motoru“ rozumí motorové vozidlo, které se neliší v takových zásadních hlediscích, jako jsou vlastnosti vozidla a motoru definované v příloze II;2.3 „vznětovým motorem“ rozumí motor, který pracuje na principu kompresního vznícení;2.4 „zařízením pro studený start“ rozumí zařízení, které svou činností dočasně zvýší množství paliva dodávaného do motoru a které je určeno k usnadnění nastartování motoru;2.5 „opacimetrem“ rozumí přístroj pro průběžné měření koeficientů absorpce světla výfukovými plyny emitovanými vozidly.3. ŽÁDOST O EHS SCHVÁLENÍ TYPU3.1 Žádost o EHS schválení typu vozidla podává výrobce motorového vozidla nebo jím pověřený zástupce.3.2 Žádost se ve trojím vyhotovení doloží těmito doklady a údaji:3.2.1 Popis typu motoru se všemi podrobnostmi podle přílohy II;3.2.2 Výkres spalovacího prostoru a horní plochy pístu.3.3 Motor a vybavení předepsané podle přílohy II pro jeho instalaci do vozidla určeného pro schválení se předloží technické zkušebně, která provádí zkoušky pro schválení typu definované v bodě 5. Požaduje-li to však výrobce a technická zkušebna s jeho žádostí souhlasí, může se zkoušet na vozidle, které představuje typ vozidla, který se má schválit.3a EHS SCHVÁLENÍ TYPUK certifikátu EHS schválení typu se připojí formulář podle vzoru v příloze X.4. SYMBOL S KORIGOVANÝM KOEFICIENTEM ABSORPCE(4.1) (4.2) (4.3) 4.4 Na každém vozidle, které odpovídá typu vozidla schváleného podle této směrnice, se zřetelně a na snadno přístupném místě popsaném v příloze certifikátu schválení typu podle přílohy X umístí symbol, který je tvořen obdélníkem, ve kterém je uvedena hodnota korigovaného koeficientu absorpce v m-1 zjištěného v průběhu schvalování typu při zkoušce za volné akcelerace metodou popsanou v bodu 3.2 přílohy IV.4.5 Symbol musí být zřetelně čitelný a nesmazatelný.4.6 Příloha IX uvádí vzor symbolu.5. POŽADAVKY A ZKOUŠKY5.1 ObecněČásti, které mohou ovlivnit emisi znečisťujících látek, musí být konstruovány, vyrobeny a smontovány tak, aby umožnily vozidlu při běžném použití i přes vibrace, kterým může být vystaveno, splnění požadavků této směrnice.5.2 Požadavky týkající se zařízení pro studený start5.2.1 Zařízení pro studený start musí být konstruováno a vyrobeno tak, aby nemohlo být uvedeno do činnosti nebo ponecháno v činnosti, když motor normálně běží.5.2.2 Bod 5.2.1 se nepoužije, je-li splněna nejméně jedna z následujících podmínek:5.2.2.1 Koeficient absorpce světla plyny emitovanými z motoru za ustálených otáček při měření postupem podle přílohy III je při užití zařízení pro studený start v mezích stanovených v příloze VI této směrnice.5.2.2.2 Ponechání zařízení pro studený start v činnosti způsobí v přiměřené době zastavení motoru.5.3 Požadavky týkající se emisí znečisťujících látek5.3.1 Emise znečisťujících látek z typu vozidla dodaného ke schválení typu se měří metodami popsanými v přílohách III a IV, z nichž jedna se vztahuje na zkoušky při ustálených otáčkách a druhá na zkoušky při volné akceleraci. [2]5.3.2 Emise znečisťujících látek měřená metodou podle přílohy III nesmí překročit meze stanovené v příloze VI.5.3.3 U motorů s přeplňováním turbodmychadlem nesmí koeficient absorpce při volné akceleraci překročit mezní hodnotu předepsanou v příloze VI pro maximum koeficientu absorpce při zkouškách pro jmenovitou hodnotu průtoku za ustálených otáček zvýšenou o 0,5 m-1.5.4 Jsou povoleny i rovnocenné měřicí přístroje. Pokud se užije jiný přístroj, než je předepsáno v příloze VII, musí být pro uvažovaný motor jeho rovnocennost prokázána.(6.) 7. SHODNOST VÝROBY7.1 Každé vozidlo ze sériové výroby musí z hlediska částí, které ovlivňují emise znečisťujících látek z motoru, odpovídat schválenému typu vozidla.(7.2.) 7.3 Obecně se shoda vozidla se schváleným typem z hlediska emisí znečisťujících látek ze vznětových motorů ověří na základě popisu v příloze certifikátu EHS schválení typu podle přílohy X. Kromě toho:7.3.1 Tam, kde se ověřuje na vozidle odebraném ze série, se zkouší takto:7.3.1.1 nezaběhnuté vozidlo se podrobí zkoušce za volné akcelerace podle přílohy IV. Vozidlo se považuje za shodné se schváleným typem, pokud stanovený koeficient absorpce nepřekročí o více než 0,5 m-1 hodnotu udanou ve značce schválení typu;7.3.1.2 pokud hodnota stanovená zkouškou podle bodu 7.3.1 výše překročí o více než 0,5 m-1 hodnotu udanou ve značce schválení typu, podrobí se vozidlo tohoto typu nebo jeho motor zkoušce při ustálených otáčkách na křivce plného zatížení podle přílohy III. Hodnoty emisí nesmí překročit limity stanovené v příloze VI.[1] Text příloh je obdobný textu předpisu č. 24 Evropské hospodářské komise OSN, zvláště členění do bodů je stejné. Proto tam, kde odstavce předpisu č. 24 nemají obdobu v bodech této směrnice, jsou čísla dána jako odkaz do závorky.[2] Zkouška při volné akceleraci slouží k získání referenční hodnoty pro orgány, které tuto metodu užívají ke kontrole vozidel v provozu.--------------------------------------------------PŘÍLOHA II+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIZKOUŠKA PŘI USTÁLENÝCH OTÁČKÁCH NA KŘIVCE PLNÉHO VÝKONU1. ÚVOD1.1 Tato příloha popisuje metodu stanovení emisí znečisťujících látek za různých ustálených otáček na křivce plného výkonu.1.2 Zkoušet se může buď na motoru, nebo na vozidle.2. PRINCIP MĚŘENÍ2.1 Opacita výfukových plynů produkovaných motorem se měří s motorem pracujícím za plného zatížení a při ustálených otáčkách. Měří se šestkrát při otáčkách motoru rozložených rovnoměrně v rozmezí od otáček maximálního výkonu k vyšším z následujících dvojích otáček motoru:- 45 % otáček odpovídajících maximálnímu výkonu motoru a- 1000 ot/min.Krajní body měření se volí na shora uvedených mezích rozsahu.2.2 V případě vznětových motorů, které jsou vybaveny přeplňováním, které může být uvedeno do činnosti podle volby, a u kterých vstup přeplňovacího dmychadla do činnosti automaticky zvýší množství vstřikovaného paliva, se měří jak motor s přeplňovacím dmychadlem v činnosti, tak motor s tímto přeplňovacím dmychadlem nepracujícím.Pro každé otáčky motoru se jako výsledek měření bere vyšší z obou naměřených hodnot.3. PODMÍNKY ZKOUŠKY3.1 Vozidlo nebo motor3.1.1 Motor nebo vozidlo musí být dodány v dobrém technickém stavu. Motor musí být po záběhu.3.1.2 Motor se zkouší s příslušenstvím popsaným v příloze II.3.1.3 Motor musí být seřízen tak, jak předepsal výrobce, a v souladu s přílohou II.3.1.4 Výfukové zařízení nesmí mít žádné otvory, kterými by mohly být emitované plyny ředěny.3.1.5 Motor pracuje v běžných pracovních podmínkách předepsaných výrobcem. Především chladicí voda a olej musejí mít běžné teploty předepsané výrobcem.3.2 PalivoPalivem je referenční palivo, jehož vlastnosti jsou uvedeny v příloze V.3.3 Zkušební laboratoř3.3.1 Změří se absolutní teplota T v laboratoři v kelvinech a atmosférický tlak H vyjádřený v torrech a určí se faktor F stanovený vzorcem:F =×T2980,53.3.2 U zkoušky, která má být považována za platnou, musí být faktor F takový, aby 0,98 ≤ F ≤ 1,02.3.4 Zařízení pro odběr vzorků a pro měřeníKoeficient absorpce světla výfukovými plyny se měří opacimetrem splňujícím podmínky stanovené v příloze VII a instalovaným podle přílohy VIII.4. MEZNÍ HODNOTY4.1 Pro každou z šesti otáček motoru, při kterých má být měřen koeficient absorpce, podle bodu 2.1 výše, se pomocí následujícího vztahu vypočte jmenovitý průtok plynu G, vyjádřený v litrech za sekundu:— pro dvoudobé motory | G = Vn60, |— pro čtyřdobé motory | G = Vn120, |kde:V  je objem válců motoru v litrech an  jsou otáčky motoru za minutu.4.2 Pro žádné otáčky motoru nesmí koeficient absorpce světla výfukovými plyny převýšit mezní hodnotu uvedenou v tabulce v příloze VI. Pokud hodnota jmenovitého průtoku není uvedena v této tabulce, stanoví se aplikovaná mezní hodnota lineární interpolací.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVZKOUŠKA PŘI VOLNÉ AKCELERACI1. ZKUŠEBNÍ PODMÍNKY1.1 Zkouší se na vozidle nebo na motoru, které byly podrobeny zkoušce při ustálených otáčkách popsaných v příloze III.1.1.1 Pokud je motor zkoušen na motorové brzdě, zkouší se co nejdříve po měření opacity při plném zatížení za ustálených otáček. Především chladicí voda a olej musí mít běžné teploty stanovené výrobcem.1.1.2 Pokud je zkoušeno nepohybující se vozidlo, uvede se motor nejprve do běžných provozních podmínek silniční jízdou. Zkouší se co nejdříve po ukončení této jízdy.1.2 Spalovací prostor nesmí být chlazen nebo znečištěn prodlouženou dobou volnoběhu před zkouškou.1.3 Uplatní se zkušební podmínky stanovené v příloze III bodech 3.1, 3.2 a 3.3.1.4 Pro zařízení k odebírání vzorků a pro měřicí zařízení se uplatní podmínky stanovené v příloze III bodu 3.4.2. ZKUŠEBNÍ METODY2.1 Pokud se zkouší na motorové brzdě, odpojí se motor od brzdy; brzda se nahradí buď rotujícími díly, které jsou motorem poháněny ve stavu, kdy není zařazen žádný rychlostní stupeň, nebo se nahradí setrvačníkem, který je v podstatě rovnocenný těmto rotujícím dílům.2.2 Pokud se zkouší na vozidle, uvede se řadicí páka do neutrální polohy a pohon mezi motorem a převodovkou je sepnut.2.3 Při volnoběhu motoru se rychle, ale ne rázem, uvede akcelerátor do polohy maximální dodávky paliva vstřikovacím čerpadlem. V této poloze se ponechá do dosažení maximálních otáček motoru, kdy začne funkce regulátoru. Jakmile je těchto otáček dosaženo, uvolní se akcelerátor na dobu, kdy motor dosáhne svých volnoběžných otáček a kdy je opacimetr opět v odpovídající stavu.2.4 Postup podle bodu 2.3 se opakuje nejméně šestkrát, aby se tak vyčistil výfukový systém a aby bylo popřípadě možno seřídit přístroje. Maximální hodnota opacity zaznamenaná při každé následné akceleraci se pak zapisuje do doby, kdy je dosaženo stabilizovaných hodnot. Nesmí se brát zřetel na hodnoty zaznamenané při volnoběhu motoru po každé akceleraci. Zaznamenané hodnoty se považují za stabilizované, pokud z nich čtyři po sobě jdoucí leží v pásmu o šíři 0,25 m-1 a pokud netvoří klesající řadu. Zaznamená se koeficient absorpce XM, který je střední hodnotou těchto čtyř hodnot.2.5 Motory vybavené přeplňovacím dmychadlem se v případě potřeby podrobí následujícím zvláštním požadavkům:2.5.1 U motorů s přeplňovacím dmychadlem buď mechanicky spojeným s motorem, nebo mechanicky poháněným od motoru a schopným vyřazení z činnosti se uskuteční dva předběžné úplné akcelerační cykly s přeplňováním v jednom případě zapojeným a v druhém případě vypojeným. Jako výsledek se zaznamená vyšší z obou naměřených výsledků.2.5.2 U motorů s přeplňovacím dmychadlem, které může být vypojeno obtokem, který je ovládán řidičem, se zkouší se zapojeným a s odpojeným obtokem. Jako výsledek se zaznamená vyšší z obou naměřených výsledků.3. STANOVENÍ KORIGOVANÉ HODNOTY KOEFICIENTU ABSORPCE3.1 ZnačeníXM = hodnota koeficientu absorpce při volné akceleraci měřená podle bodu 2.4 této přílohy,XL = korigovaná hodnota koeficientu absorpce při volné akceleraci,SM = hodnota koeficientu absorpce měřeného za ustálené rychlosti (příloha III bod 2.1), která se nejvíce blíží předepsané mezní hodnotě a která odpovídá témuž jmenovitému průtoku,SL = hodnota koeficientu absorpce (příloha III bod 4.2) pro jmenovitý průtok, která odpovídá měřicímu režimu, který dal hodnotu SM,L = efektivní délka dráhy světla v opacimetru.3.2 Při vyjádření koeficientů absorpce v m-1 a při efektivní délce dráhy světla v metrech je korigovaná hodnota XL dána nižší hodnotou z následujících dvou výrazů:X′=· XX″= X+ 0,5--------------------------------------------------PŘÍLOHA VVLASTNOSTI REFERENČNÍHO PALIVA PRO ZKOUŠKY A PRO OVĚŘENÍ SHODNOSTI VÝROBYPozn.Palivo musí být složeno pouze z přímých frakcí destilace, ať hydroodsířených, nebo nikoli, a nesmí obsahovat žádné přísady.| Mezní hodnoty a jednotky | Metoda |Hustota při 15/4 °C | 0,830 ± 0,005 | ASTM D 1298-67 |Destilace | | ASTM D 86-67 |50 % | min. 245 °C | |90 % | 330 ± 10 °C | |Konečný bod varu | max. 370 °C | |Cetanový index | 54 ± 3 | ASTM D 976-66 |Kinematická viskozita při 100 °F | 3 ± 0,5 cst | ASTM D 445-65 |Obsah síry | 0,4 ± 0,1 % hmotn. | ASTM D 129-64 |Bod vzplanutí | min. 55 °C | ASTM D 93-71 |Bod zákalu | max. -7 °C | ASTM D 2500-66 |Anilinový bod | 69 ± 5 °C | ASTM D 611-64 |Uhlíkové reziduum v 10 % destilačním zbytku | max. 0,2 % hmotn. | ASTM D 524-64 |Obsah popele | max. 0,01 % hmotn. | ASTM D 428-63 |Obsah vody | max. 0,05 % hmotn. | ASTM D 95-70 |Koroze mědi při 100 °C | max. 1 | ASTM D 130-68 |+++++ TIFF +++++Čistá výhřevnost | | ASTM D 2-68 (Ap. VI) |Číslo kyselosti | žádné množství mg KOH/g | ASTM D 974-64 |--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIMEZNÍ HODNOTY PRO ZKOUŠKU PŘI USTÁLENÝCH OTÁČKÁCHPozn.:Přestože jsou shora uvedené hodnoty zaokrouhleny na nejbližší 0,01 nebo 0,005, neznamená to, že musí být měřeno tímto stupněm přesnosti.Jmenovitý průtok G l/s | Koeficient absorpce K m-1 |≤ 42 | 2,26 |45 | 2,19 |50 | 2,08 |55 | 1,985 |60 | 1,90 |65 | 1,84 |70 | 1,775 |75 | 1,72 |80 | 1,665 |85 | 1,62 |90 | 1,575 |95 | 1,535 |100 | 1,495 |105 | 1,465 |110 | 1,425 |115 | 1,395 |120 | 1,37 |125 | 1,345 |130 | 1,32 |135 | 1,30 |140 | 1,27 |145 | 1,25 |150 | 1,225 |155 | 1,205 |160 | 1,19 |165 | 1,17 |170 | 1,155 |175 | 1,14 |180 | 1,125 |185 | 1,11 |190 | 1,095 |195 | 1,08 |≥ 200 | 1,065 |--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIIVLASTNOSTI OPACIMETRŮ1. OBLAST PŮSOBNOSTITato příloha definuje podmínky, které musejí splňovat opacimetry užité ke zkouškám podle příloh III a IV.2. ZÁKLADNÍ POŽADAVKY NA OPACIMETRY2.1 Měřený plyn musí být uzavřen v komoře, která má neodrazivý vnitřní povrch.2.2 Při určování efektivní délky dráhy světla plynem se bere v úvahu možný vliv zařízení, která chrání světelný zdroj a fotoelektrický článek. Tato efektivní délka musí být na přístroji vyznačena.2.3 Indikační přístroj opacimetru musí mít dvě měřicí stupnice, jednu z nich v absolutních jednotkách absorpce světla od 0 do ∞ (m-1), druhou lineární, dělenou od nuly do sta, obě stupnice musí mít rozsah od nuly pro úplný průchod světla do maxima stupnice při plném zatemnění.3. KONSTRUKČNÍ POŽADAVKY3.1 ObecněKonstrukce musí být taková, aby při ustálených otáčkách byla kouřová komora plněna kouřem jednotné opacity.3.2 Kouřová komora a těleso opacimetru3.2.1 Na fotoelektrický článek musí dopadat světlo s minimem ovlivnění světlem, které je rozptýleno vnitřními odrazy nebo rozptylovými efekty (např. úpravou vnitřního povrchu matovou černí nebo vhodným celkovým uspořádáním).3.2.2 Optické vlastnosti musejí být takové, aby kombinace vlivu difuze a odrazů nepřekročila jednu jednotku na lineární stupnici, je-li kouřová komora naplněna kouřem s koeficientem absorpce blízkým k 1,7 m-1.3.3 Zdroj světlaZdrojem světla musí být žárovka s barevnou teplotou v rozsahu 2800 až 3250 K.3.4 Čidlo3.4.1 Čidlo musí obsahovat fotoelektrický článek s křivkou spektrální citlivosti podobnou křivce čípkového vidění lidského oka (maximální citlivost v rozsahu 550/570 nm, méně než 4 % této maximální citlivosti pod 430 nm a nad 680 nm).3.4.2 Konstrukce elektrického obvodu včetně indikačního přístroje musí být taková, aby výstup fotoelektrického článku byl v celém provozním teplotním rozsahu fotoelektrického článku lineární funkcí intenzity dopadajícího světla.3.5 Měřicí stupnice3.5.1 Koeficient absorpce světla se vyčíslí vztahem Φ = Φ0 · e -kL, kde L je efektivní délka dráhy světla měřeným plynem, Φo je dopadající světelný tok a Φ je tok po průchodu. Nemůže-li být efektivní délka L určitého typu opacimetru stanovena přímo z jeho geometrie, musí být efektivní délka L stanovena- buď postupem popsaným v bodu 4 této přílohy, nebo- korelací s jiným typem opacimetru, jehož efektivní délka je známa.3.5.2 Vztah mezi lineární stupnicí 0 – 100 a koeficientem absorpce světla k je dán vztahem:+++++ TIFF +++++kde N je údaj na lineární stupnici a k je odpovídající hodnota koeficientu absorpce.3.5.3 Indikační přístroj opacimetru musí umožňovat indikaci koeficientu absorpce hodnoty 1,7 m-1 s přesností 0,025 m-1.3.6 Nastavení a zkoušení měřicího zařízení3.6.1 Elektrický obvod fotoelektrického článku a indikačního přístroje musí být nastavitelný tak, aby indikátor mohl být nastaven na nulu, pokud světelný tok prochází kouřovou komorou naplněnou čistým vzduchem nebo komorou, která má totožné vlastnosti.3.6.2 Při vypnuté žárovce a při vypnutém nebo zkratovaném měřicím obvodu musí indikátor koeficientu absorpce indikovat ∞ a indikace ∞ musí být zachována i potom, co byl měřicí obvod znovu zapojen.3.6.3 Mezi kalibracemi se přístroj kontroluje tím, že se do komory umístí stínítko nahrazující plyn, jehož koeficient absorpce světla k při měření podle bodu 3.5.1 je mezi 1,6 m-1 a 1,8 m-1. Hodnota k musí být známa s přesností 0,025 m-1. Kontrola spočívá ve zjištění, zda se při zasunutém stínítku mezi zdroj světla a fotoelektrický článek neliší indikovaná hodnota na opacimetru o více než 0,05 m-1 od absorpční hodnoty stínítka.3.7 Odezva opacimetru3.7.1 Doba odezvy elektrického obvodu je čas, který potřebuje indikační přístroj k dosažení výchylky 90 % celé stupnice po zasunutí stínítka, které plně zastiňuje fotoelektrický článek; doba odezvy musí být 0,9 až 1,1 s.3.7.2 Tlumení elektrického měřicího obvodu musí být takové, aby první překmit před ustáleným údajem po jakékoli okamžité změně na vstupu (např. kalibrační stínítko) nepřekročil 4 % údaje na stupnici lineárních jednotek.3.7.3 Doba odezvy opacimetru na fyzikální děje v kouřové komoře je dobou od počátku vstupu plynu do komory do úplného vyplnění kouřové komory, tato doba nesmí překročit 0,4 s.3.7.4 Tato ustanovení se vztahují pouze na opacimetry, kterých se užívá k měření opacity za volné akcelerace.3.8 Tlak měřeného plynu a vzduchu k vyplachování3.8.1 Tlak výfukového plynu v kouřové komoře se nesmí lišit o více než 75 mm vodního sloupce od atmosférického tlaku.3.8.2 Změny tlaku měřeného plynu a vzduchu k vyplachování nesmí způsobit, aby se koeficient absorpce plynu s koeficientem absorpce 1,7 m-1 měnil o více než 0,05 m-1.3.8.3 Opacimetr musí být vybaven vhodným zařízením pro měření tlaku v kouřové komoře.3.8.4 Meze změn tlaku plynu a vzduchu k vyplachování v kouřové komoře stanovuje výrobce zařízení.3.9 Teplota měřeného plynu3.9.1 V každém bodě kouřové komory musí být v okamžiku měření tepla plynu mezi 70 °C a maximální teplotou stanovenou výrobcem opacimetru tak, aby se indikace při komoře naplněné plynem s koeficientem absorpce 1,7 m-1 v celém teplotním rozsahu neměnila o více než 0,1 m-1.3.9.2 Opacimetr musí být vybaven vhodným zařízením pro měření teploty v kouřové komoře.4. EFEKTIVNÍ DÉLKA „L“ OPACIMETRU4.1 Obecně4.1.1 U některých typů opacimetrů nemá plyn konstantní opacitu mezi zdrojem světla a fotometrickým článkem nebo mezi průhlednými částmi, které chrání zdroj světla a fotometrický článek. V takových případech je efektivní délkou L délka sloupce plynu rovnoměrné opacity, která dává stejnou absorpci světla, jako dává plyn, který je do opacimetru napouštěn běžným způsobem.4.1.2 Efektivní délka dráhy světla se získá porovnáním údaje N normálně pracujícího opacimetru s údajem No, na opacimetru upraveném tak, aby zkoušený plyn vyplnil přesně definovanou délku Lo.4.1.3 Pro stanovení potřebných korekcí na posun nuly je třeba porovnat rychle za sebou jdoucí údaje.4.2 Metoda hodnocení L4.2.1 Zkušebním plynem je výfukový plyn konstantní opacity nebo plyn pohlcující světlo, který má podobnou měrnou hmotnost, jako má výfukový plyn.4.2.2 Stanoví se přesně sloupec opacimetru délky Lo, který může být rovnoměrně vyplněn zkoušenými plyny a jehož konce jsou v zásadě kolmé na dráhu světla. Tato délka Lo se musí blížit předpokládané efektivní délce opacimetru.4.2.3 Měří se střední hodnota teploty plynu v kouřové komoře.4.2.4 Pokud je třeba, lze pro tlumení pulzací připojit co nejblíže k sondě do potrubí odběru vzorků expanzní nádobu kompaktní konstrukce a dostačujícího objemu. Přidání expanzní nádoby a chladiče nesmí nežádoucím způsobem ovlivnit složení výfukových plynů.4.2.5 Zkouška ke stanovení efektivní délky sestává z toho, že se vzorek zkušebního plynu střídavě zavádí do normálně pracujícího opacimetru a do téhož zařízení upraveného podle bodu 4.1.2.4.2.5.1 Údaje opacimetru se v průběhu zkoušky průběžně zaznamenávají zapisovačem, jehož doba odezvy je stejná jako doba odezvy opacimetru nebo je kratší.4.2.5.2 Při normálním provozu opacimetru je údaj opacity N udán na lineární stupnici a střední teplota plynů T je udána v kelvinech.4.2.5.3 Při známé délce Lo vyplněné tímtéž zkušebním plynem je údaj opacity No udán na lineární stupnici a střední teplota plynů To je udána v kelvinech.4.2.6 Efektivní délka se stanoví:+++++ TIFF +++++4.2.7 Zkouška se opakuje s nejméně čtyřmi zkušebními plyny, které dávají rovnoměrně rozdělené údaje na lineární stupnici mezi hodnotami 20 a 80.4.2.8 Efektivní délkou opacimetru je střední hodnota efektivních délek získaných pro každý z plynů podle bodu 4.6.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIIIINSTALACE A UŽITÍ OPACIMETRU1. OBLAST PŮSOBNOSTITato příloha popisuje instalaci a užití opacimetrů pro zkoušky popsané v přílohách III a IV.2. VZORKOVACÍ OPACIMETR2.1 Instalace pro zkoušky za ustálených otáček2.1.1 Poměr průřezu sondy k průřezu výfukového potrubí nesmí být menší než 0,05. Protitlak měřený ve výfukovém potrubí u vstupu sondy nesmí překročit 75 mm vodního sloupce.2.1.2 Sondu tvoří trubka s otevřeným koncem, která směřuje vpřed v ose výfukového potrubí nebo v případě potřeby v ose prodlužovacího vedení. Sonda se umístí v řezu, kde je rozložení kouře přibližně rovnoměrné. Aby se toho dosáhlo, umístí se sonda co možno nejdále po proudu plynů do výfukového potrubí nebo v případě nutnosti do prodlužovacího potrubí tak, aby v případě, že D je průměr výfukového potrubí na výústce, byl konec sondy umístěn v přímé části potrubí, která je od bodu odběru vzorků nejméně 6 D dlouhá proti proudu plynů a 3 D dlouhá po proudu plynů. Je-li užito prodlužovacího potrubí, nesmí do spoje pronikat žádný vzduch.2.1.3 Tlak ve výfukovém potrubí a charakteristika poklesu tlaku ve vzorkovacím potrubí musí být takové, aby sonda odebírala vzorek v podstatě rovnocenný vzorku, který by byl získán při izokinetickém vzorkování.2.1.4 Je-li to nezbytné, je možno pro tlumení pulzací připojit co nejblíže k sondě do sběrného potrubí expanzní nádobu kompaktní konstrukce o dostačujícím objemu. Rovněž může být připojen chladič. Konstrukce expanzní nádoby a chladiče nesmí nežádoucím způsobem ovlivnit složení výfukového plynu.2.1.5 Škrticí klapka nebo jiné prostředky pro zvýšení vzorkovacího tlaku mohou být ve výfukovém potrubí umístěny nejméně 3 D po proudu plynů od vzorkovací sondy.2.1.6 Propojovací potrubí mezi sondou, chladicím zařízením, expanzní nádobou (pokud se požaduje) a opacimetrem musí být co nejkratší a musí splňovat požadavky na tlak a teplotu předepsané v příloze VII v bodech 3.8 a 3.9. Potrubí musí být od místa vzorkování k opacimetru skloněno směrem vzhůru a je třeba se vyhnout ostrým ohybům, ve kterých by se mohla zachycovat úsada. Pokud není součástí opacimetru obtokový ventil, je třeba takový obtokový ventil zabudovat proti proudu plynů.2.1.7 Během zkoušky se ověří, že v měřicí komoře jsou splněny požadavky přílohy VII bodu 3.8 pro tlak a požadavky přílohy VII bodu 3.9 pro teplotu.2.2 Instalace pro zkoušky za volné akcelerace2.2.1 Poměr průřezu sondy k průřezu výfukového potrubí nesmí být menší než 0,05. Protitlak měřený ve výfukovém potrubí u vstupu sondy nesmí překročit 75 mm vodního sloupce.2.2.2 Sondu tvoří trubka s otevřeným koncem, která směřuje vpřed v ose výfukového potrubí nebo v případě potřeby v ose prodlužovacího vedení. Sonda se umístí v řezu, kde je rozložení kouře přibližně rovnoměrné. Aby se toho dosáhlo, umístí se sonda co možná nejdále po proudu plynů ve výfukovém potrubí nebo v případě nutnosti v prodlužovacím potrubí tak, aby v případě, že D je průměr výfukového potrubí na výústce, byl konec sondy umístěn v přímé části potrubí, která je od bodu odběru vzorků nejméně 6 D dlouhá proti proudu plynů a 3 D dlouhá po proudu plynů. Je-li užito prodlužovacího potrubí, nesmí do spoje pronikat žádný vzduch.2.2.3 Vzorkovací systém musí být takový, aby za všech otáček motoru byl tlak vzorku v opacimetru v mezích stanovených v příloze VII v bodu 3.8.2. To lze ověřit záznamem tlaku vzorku za volnoběhu motoru a při maximálních otáčkách bez zatížení. V závislosti na vlastnostech opacimetru lze tlak regulovat pevným škrcením nebo škrticí klapkou ve výfukovém potrubí nebo v prodlužovacím potrubí. Protitlak ve výfukovém potrubí v místě vstupu sondy nesmí překročit 75 mm vodního sloupce, ať je užita kterákoli metoda.2.2.4 Potrubí pro spojení s opacimetrem musí být rovněž co nejkratší. Potrubí musí být od bodu vzorkování k opacimetru skloněno směrem vzhůru a je třeba se vyhnout ostrým ohybům, ve kterých by se mohla zachycovat úsada. Před opacimetrem lze užít obtokový ventil, který může opacimetr oddělit od proudu výfukových plynů, když se neměří.3. PLNOPRŮTOČNÝ OPACIMETRPři zkouškách za ustálených rychlostí a za volné akcelerace je třeba dodržet pouze tato obecná opatření:3.1 spoje v napojení potrubí mezi výfukovým potrubím a opacimetrem nesmějí umožnit přístup vzduchu z okolí;3.2 spojovací potrubí s opacimetrem musí být co nejkratší, obdobně jako je předepsáno v případě vzorkovacích opacimetrů. Systém potrubí musí být od výfukového potrubí k opacimetru skloněn směrem vzhůru, je třeba se vyhnout ostrým ohybům, ve kterých by se mohla zachycovat úsada. Před opacimetrem lze užít obtokový ventil, který chrání opacimetr před proudem výfukových plynů, když se neměří.3.3 Může být rovněž požadován chladicí systém před opacimetrem.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IXPŘÍKLAD SYMBOLU S KORIGOVANÝM KOEFICIENTEM ABSORPCE+++++ TIFF +++++Výše uvedený symbol udává, že korigovaný koeficient absorpce je 1,30 m-1.--------------------------------------------------PŘÍLOHA X+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 25. července 1977 o čistokrevném plemenném skotu

text:
Důležité právní upozornění

|

31977L0504

Úřední věstník L 206 , 12/08/1977 S. 0008 - 0010 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 9 S. 0049  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 19 S. 0058  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 9 S. 0049  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 13 S. 0024  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 03 Svazek 13 S. 0024

		Směrnice Radyze dne 25. července 1977o čistokrevném plemenném skotu(77/504/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na články 43 a 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],vzhledem k tomu, že chov skotu zaujímá velmi významné místo v zemědělství Společenství a že uspokojivé výsledky v tomto odvětví velkou měrou závisí na používání čistokrevného plemenného skotu;vzhledem k tomu, že se většina členských států, v rámci své národní politiky chovu, snažila až doposud prosazovat chov skotu patřícího k omezenému počtu plemen a odpovídajícího stanoveným zootechnickým normám; že se plemena a normy různí od jednoho členského státu k druhému; že existence takových rozdílností vytváří překážku pro obchod uvnitř Společenství;vzhledem k tomu, že mají-li být tyto rozdílnosti odstraněny a tím zvýšena produktivita zemědělství v daném odvětví, musí být postupně liberalizován obchod s veškerým čistokrevným plemenným skotem v rámci Společenství; že úplná liberalizace obchodu vyžaduje pozdější další harmonizaci, zvláště co se týče schválení k plemenitbě;vzhledem k tomu, že členským státům musí být umožněno vyžadovat předložení potvrzení o původu zvířete vypracovaných v souladu s postupem Společenství;vzhledem k tomu, že je třeba učinit prováděcí opatření v některých technických odvětvích; že k provedení zamýšlených opatření je třeba zajistit postup zavádějící úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí v rámci Stálého zootechnického výboru; že až do přijetí těchto prováděcích opatření musí zůstat nezměněna ustanovení, která v současnosti platí pro tyto oblasti;vzhledem k tomu, že je třeba stanovit, že dovoz čistokrevného plemenného skotu z třetích nelze uskutečňovat za méně přísných podmínek, než jaké jsou uplatňovány uvnitř Společenství,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Pro účely této směrnice se rozumí:a) "čistokrevným plemenným skotem" jakýkoli kus skotu, jehož rodiče a prarodiče jsou zapsáni nebo zaevidováni v plemenné knize stejného plemene a který je sám v této knize zapsán nebo je způsobilý tam být zapsán;b) "plemennou knihou" každá kniha, rejstřík, kartotéka nebo nosič dat,- kterou vedou organizace nebo sdružení chovatelů oficiálně uznaná členským státem, ve kterém byla daná organizace nebo sdružení zřízena, a- ve které jsou zapsána nebo zaevidována čistokrevná plemenná zvířata skotu určitého plemene se zmínkou o jejich předcích.Článek 2Členské státy zajistí, že nic z níže uvedeného nebude zakázáno, omezeno nebo tomu bráněno ze zootechnických důvodů:- obchod s čistokrevným plemenným skotem v rámci Společenství,- obchod se spermatem a oplodněnými vajíčky čistokrevného plemenného skotu uvnitř Společenství,- založení plemenných knih za podmínek stanovených na základě článku 6,- uznání organizací a sdružení, které vedou plemenné knihy v souladu s článkem 6 a- s výhradou článku 3 obchod uvnitř Společenství s býky určenými k umělé inseminaci.Článek 3Rada na návrh Komise přijme do dne 1. července 1980 předpisy Společenství o schválení čistokrevného plemenného skotu k plemenitbě.Než tyto předpisy vstoupí v platnost, zůstává schválení čistokrevného plemenného skotu k plemenitbě, stejně tak jako schválení býků k umělému oplodnění a rovněž použití spermatu a oplodněných vajíček podřízeno vnitrostátním právním předpisům za předpokladu, že tyto vnitrostátní předpisy nesmějí být restriktivnější než ty, které platí pro čistokrevný plemenný skot, pro sperma a oplodněná vajíčka v členském státě určení.Článek 4Organizace a sdružení chovatelů oficiálně uznané členským státem nesmějí odepřít zápis do svých plemenných knih u čistokrevného plemenného skotu z jiného členského státu, pokud odpovídá požadavkům stanoveným v souladu s článkem 6.Článek 5Členské státy mohou vyžadovat, aby čistokrevný plemenný skot, a stejně tak sperma či oplodněná vajíčka, která z něj pochází, byly doprovázeny při obchodování v rámci Společenství osvědčením o původu, který odpovídá vzoru stanovenému postupem podle článku 8, zvláště pokud jde o zootechnické výkony.Článek 61. Postupem podle článku 8 se určují:- metody kontroly výkonů a oceňování genetické hodnoty skotu,- kritéria uznávání organizací a sdružení chovatelů,- kritéria zakládání plemenných knih,- kritéria pro zapisování do plemenných knih,- údaje, které musí být uvedeny v osvědčení o původu zvířete.2. Než vstoupí v platnost ustanovení v první, druhé a třetí odrážce odstavce 1:a) kontroly uvedené v první odrážce odstavce 1 a prováděné v každém členském státě, stejně jako existující plemenné knihy, jsou uznávány ostatními členskými státy;b) uznávání organizací nebo sdružení chovatelů se i nadále řídí stávajícími platnými předpisy každého členského státu;c) zakládání nových plemenných knih musí i nadále odpovídat stávajícím platným podmínkám každého členského státu.Článek 7Do provedení odpovídajících pravidel Společenství nesmí být podmínky uplatňované na dovoz čistokrevného plemenného skotu z třetích zemí výhodnější než podmínky pro obchod uvnitř Společenství.Členské státy povolí dovoz čistokrevného plemenného skotu z třetích zemí jen tehdy, pokud je doprovázen osvědčením o původu potvrzujícím, že je zapsán nebo zaevidován v plemenné knize třetí země odeslání. Musí být předložen důkaz, že tato zvířata jsou buď zapsána nebo zaevidována nebo způsobilá být zapsána do plemenné knihy ve Společenství.Článek 81. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc Stálému zootechnickému výboru (dále jen "výbor"), zřízenému rozhodnutím 77/505/EHS, jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce některého členského státu.2. Hlasům členských států ve výboru je přidělena váha podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy. Předseda nehlasuje.3. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou jednačtyřiceti hlasů.4. Komise přijme zamýšlená opatření a ihned je provede, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru. Pokud nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada rozhodne o opatřeních kvalifikovanou většinou.Pokud se Rada ve lhůtě 3 měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, nevysloví, přijme navrhovaná opatření Komise a ihned je provede s výjimkou případů, kdy se Rada proti opatřením vysloví prostou většinou.Článek 9Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. ledna 1979. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Článek 10Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 25. července 1977.Za RadupředsedaH. Simonet[1] Úř. věst. C 76, 3.7.1974, s. 52.[2] Úř. věst. C 116, 30.9.1974, s. 33.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 19. prosince 1988 o zootechnických normách pro plemenná prasata

text:
Důležité právní upozornění

|

31988L0661

Úřední věstník L 382 , 31/12/1988 S. 0036 - 0038 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 28 S. 0096  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 28 S. 0096

		Směrnice Radyze dne 19. prosince 1988o zootechnických normách pro plemenná prasata(88/661/EHS)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 43 této Smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že chov a produkce prasat zaujímají velmi významnou součást zemědělství Společenství; že pro část zemědělské populace představují zdroj příjmů;vzhledem k tomu, že produkci prasat je třeba podporovat; že uspokojivé výsledky v této oblasti velice úzce souvisejí s používáním čistokrevných plemenných prasat nebo hybridů chovných prasat;vzhledem k tomu, že většina členských států se doposud v rámci své vnitrostátní plemenářské politiky snažila podporovat produkci zvířat odpovídajících jednoznačně určitým zootechnickým normám; že rozdíly existující v provádění plemenářské politiky představují překážku pro obchodování uvnitř Společenství;vzhledem k tomu, že v zájmu odstranění uvedených rozdílů a tím i přispění ke zvýšení produktivity v tomto odvětví je nutno postupně liberalizovat obchodování se všemi plemennými a chovnými prasaty uvnitř Společenství; že úplná liberalizace tohoto obchodování je podmíněna pozdější harmonizací, především pokud jde o přijetí k veřejné plemenitbě a o kritéria pro zápisy do plemenných knih a evidencí;vzhledem k tomu, že je nutné, aby členské státy byly oprávněny požadovat předložení osvědčení vydaných na základě postupu stanoveného Společenstvím;vzhledem k tomu, že je nutno přijmout prováděcí opatření; že v zájmu uplatnění uvedených opatření by Stálý zootechnický výbor, zřízený rozhodnutím Rady č. 77/505/EHS [4], měl stanovit postup stanovící úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí;vzhledem k tomu, že až do přijetí dalších rozhodnutí Společenství mohou členské státy dále používat vlastní vnitrostátní právní předpisy v souladu s obecnými pravidly stanovenými ve Smlouvě;vzhledem k tomu, že je třeba zajistit, aby pro dovoz plemenných a chovných prasat ze třetích zemí neplatily výhodnější podmínky, než podmínky uplatňované ve Společenství;vzhledem k tomu, že s ohledem na zvláštní podmínky ve Španělsku a Portugalsku je nutno pro provádění této směrnice stanovit další lhůtu,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:KAPITOLA IDefiniceČlánek 1Pro účely této směrnice se rozumí:a) čistokrevným plemenným prasetem: každé prase, jehož rodiče i prarodiče byli zapsáni nebo evidováni v plemenné knize téhož plemene a které je v ní samo také zapsáno nebo evidováno a je pro tento zápis způsobilé;b) hybridem chovného prasetem: každé prase, které splňuje dále uvedená kritéria:1. pochází z plánovaného křížení:- mezi čistokrevnými plemennými prasaty různých plemen nebo linií,- nebo mezi zvířaty, která sama pocházejí z křížení mezi různými plemeny a liniemi,- nebo mezi čistokrevnými plemennými zvířaty a zvířaty patřícími k jedné z výše uvedených kategorií;2. je zapsáno v evidenci;c) plemennou knihou: každá kniha, kartotéka nebo datové médium:- vedené chovatelským sdružením úředně uznaným členským státem, v němž je toto sdružení usazeno, nebo úředním subjektem daného členského státu.Členské státy však mohou také stanovit, že plemenná kniha bude vedena plemenářskou organizací úředně uznanou v členském státě, v němž je tato organizace usazena,- do které jsou zapsána nebo zaevidována čistokrevná plemenná prasata určitého plemene s uvedením jejich rodičů a prarodičů;d) evidencí: každá kniha, kartotéka nebo nosič dat:- vedené chovatelským sdružením, plemenářskou organizací nebo soukromým podnikem, které jsou úředně uznané členským státem, v němž jsou sdružení, organizace nebo podnik usazené, nebo úředním subjektem daného členského státu,- do které jsou zapsány hybridy chovných prasat s uvedením jejich rodičů a prarodičů.KAPITOLA IIPravidla pro obchod s čistokrevnými plemennými prasaty uvnitř SpolečenstvíČlánek 21. Členské státy nemohou na základě zootechnických důvodů dále uvedené činnosti zakazovat, omezovat nebo v nich bránit:- obchod uvnitř Společenství s čistokrevnými plemennými prasaty, jakož i s jejich spermatem, vajíčky a embryi,- zakládání plemenných knih, pokud tyto splňují podmínky stanovené podle článku 6,- úřednímu uznávání chovatelských sdružení nebo plemenářských organizací podle čl. 1 písm. c), které vedou nebo zakládají plemenné knihy podle článku 6.2. Členské státy se přitom mohou řídit svými vnitrostátními právními předpisy odpovídajícími obecným ustanovením Smlouvy až do vstupu dalších rozhodnutí Společenství uvedených v článcích 3, 5 a 6 v platnost.Článek 3Rada přijme na návrh Komise kvalifikovanou většinou do 31. prosince 1990 ustanovení Společenství o uznání čistokrevných plemenných prasat pro chov.Článek 41. Chovatelská sdružení a/nebo plemenářské organizace úředně uznané členským státem podle čl. 1 písm. c) a/nebo úřední subjekt daného členského státu nesmí odmítnout zápis čistokrevných plemenných prasat z jiného členského státu do plemenných knih, pokud zvířata odpovídají normám stanoveným v článku 6.2. Členské státy však mohou nařídit případně schválit, aby některá čistokrevná plemenná prasata dovezená z jiného členského státu a vykazující specifické charakteristické znaky, jimiž se liší od populace stejného plemene v daném členském státě určení, byla zapsána do zvláštní části plemenné knihy pro příslušné plemeno, k němuž patří.Článek 5Členské státy mají právo vyžadovat, aby čistokrevná plemenná prasata, jakož i jejich sperma, vajíčka a embrya, byly uváděny na trh s průvodním osvědčením vystaveným podle článku 6.Článek 61. Postupem podle článku 11 se stanoví:- metody kontroly užitkovosti a stanovení genetické hodnoty čistokrevných plemenných prasat,- kritéria pro zakládání plemenných knih,- kritéria pro zápis do plemenných knih,- kritéria pro uznávání a dohled nad chovatelskými sdruženími a/nebo plemenářskými organizacemi podle čl. 1 písm. c), které vedou nebo zakládají plemenné knihy,- osvědčení podle článku 5.2. Do vstupu ustanovení odstavce 1 v platnost budou ostatní členské státy uznávat úředně prováděné kontroly v každém členském státě uvedené v odst. 1 první odrážce, jakož i plemenné knihy.KAPITOLA IIIPravidla pro obchod s hybridy chovných prasat uvnitř SpolečenstvíČlánek 71. Členské státy nemohou na základě zootechnických důvodů dále uvedené činnosti zakazovat, omezovat nebo v nich bránit:- obchodování uvnitř Společenství s hybridy chovných prasat, jakož i s jejich spermatem, vajíčky a embryi,- zakládání evidencí, pokud tyto splňují podmínky stanovené podle článku 10,- úřednímu uznávání chovatelských sdružení a/nebo plemenářských organizací a/nebo soukromých podniků podle čl. 1 písm. d), které vedou nebo zakládají evidenci podle článku 10.2. Členské státy se přitom mohou řídit svými vnitrostátními právními předpisy odpovídajícími obecným ustanovením Smlouvy až do vstupu dalších rozhodnutí Společenství uvedených v článcích 8, 9 a 10 v platnost.Článek 8Rada přijme na návrh Komise kvalifikovanou většinou nejpozději do 31. prosince 1990 ustanovení Společenství o uznání hybridů chovných prasat pro chov.Článek 9Členské státy mají právo vyžadovat, aby hybridy chovných prasat, jakož i jejich sperma, vajíčka a embrya, byla uváděna na trh s průvodním osvědčením vystaveným podle článku 10.Článek 101. Postupem podle článku 11 se stanoví:- metody kontroly užitkovosti a stanovení genetické hodnoty hybridů chovných prasat,- kritéria pro zakládání evidence,- kritéria pro zápis do evidence,- kritéria pro uznávání a dohled nad chovatelskými sdruženími a/nebo plemenářskými organizacemi a/nebo soukromými podniky podle čl. 1 písm. d), které vedou nebo zakládají evidenci,- osvědčení podle článku 9.2. Do vstupu ustanovení odstavce 1 v platnost budou ostatní členské státy uznávat úředně prováděné kontroly v každém členském státě uvedené v odst. 1 první odrážce, jakož i evidenci.KAPITOLA IVObecná ustanoveníČlánek 111. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc Stálému zootechnickému výboru zřízenému rozhodnutím 77/505/EHS (dále jen "výbor") neprodleně jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce některého členského státu.2. Hlasům členských států ve výboru je přidělena váha podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy. Předseda nehlasuje.3. Zástupce Komise předloží návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k opatřením ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou 54 hlasů.4. Komise přijme zamýšlená opatření a ihned je provede, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru.Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, Komise neprodleně předloží Radě návrh opatření, která mají být přijata.Rada přijme zamýšlená opatření kvalifikovanou většinou. Pokud se Rada neusnese do tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise a ihned je provede.Článek 12Do doby, než začnou být používána pravidla Společenství v této oblasti, nesmí být zootechnické podmínky pro dovoz čistokrevných plemenných a hybridů chovných prasat ze třetích zemí výhodnější než podmínky stanovené pro tento obchod uvnitř Společenství.Článek 13Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. ledna 1991. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Španělskému království a Portugalské republice se pro dosažení souladu s touto směrnicí poskytuje další lhůta dvou let, pokud Rada kvalifikovanou většinou na návrh Komise nerozhodne o prodloužení této odchylky.Článek 14Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 19. prosince 1988.Za RadupředsedaY. Pottakis[1] Úř. věst. C 44, 21.2.1980, s. 12.[2] Úř. věst. C 147, 16.6.1980, s. 34.[3] Úř. věst. C 182, 21.7.1980, s. 5.[4] Úř. věst. L 206, 12.8.1977, s. 11.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2014/38/EU ze dne 10. března 2014 , kterou se mění příloha III směrnice 2008/57/ES Evropského parlamentu a Rady, pokud jde o hluk  Text s významem pro EHP

text:
               11.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 70/20

      SMĚRNICE KOMISE 2014/38/EU
   ze dne 10. března 2014,
   kterou se mění příloha III směrnice 2008/57/ES Evropského parlamentu a Rady, pokud jde o hluk
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES ze dne 17. června 2008 o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (1), a zejména na čl. 30 odst. 3 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Je třeba zabránit zpřísnění vnitrostátních požadavků týkajících se hluku způsobeného novými a modernizovanými kolejovými vozidly, protože takový vývoj by nepříznivě ovlivnil interoperabilitu železničního systému. Rozhodnutí Komise 2008/232/ES (2) a 2011/229/EU (3) přijatá na základě směrnice 2008/57/ES proto stanovují maximální úroveň hluku pro nová vysokorychlostní a konvenční kolejová vozidla.

               (2)

               Bod 1.4.4 přílohy III směrnice 2008/57/ES stanoví, že při provozu železničního systému musí být dodržovány stanovené meze hluku. Tento základní požadavek je nutný pro stanovení základních parametrů hluku, jak je uvedeno v bodech 4.2.1, 4.2.2 a 4.2.3 přílohy rozhodnutí 2011/229/EU a v bodech 4.2.6.5.2, 4.2.6.5.3, 4.2.6.5.4 a 4.2.7.6 přílohy rozhodnutí 2008/232/ES.

               (3)

               Bod 1.4.4 přílohy III směrnice 2008/57/ES odkazuje na stanovené meze, které nejsou blíže specifikovány. Tento bod by proto měl být změněn, aby se zabránilo nejasnostem a aby bylo možné formulovat zamýšlený obecný cíl této směrnice, pokud jde o hluk.

               (4)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2008/57/ES,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Bod 1.4.4 přílohy III směrnice 2008/57/ES se nahrazuje tímto:

                  „1.4.4

                  Konstrukce a provoz železničního systému nesmí vyvolávat nepřípustnou úroveň hluku

                              —

                              v oblastech v blízkosti železniční infrastruktury, jak je definována v článku 3 směrnice 2012/34/EU, a

                              —

                              v kabině strojvedoucího.“

   Článek 2
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. ledna 2015. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   3.   Povinnost provést a uplatňovat tuto směrnici se nevztahuje na Kyperskou republiku a na Republiku Malta, dokud na svém území nezavedou železniční systém.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 10. března 2014.

            Za Komisi

            předseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Úř. věst. L 191, 18.7.2008, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Komise ze dne 21. února 2008 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému kolejová vozidla transevropského vysokorychlostního železničního systému (Úř. věst. L 84, 26.3.2008, s. 132).

      (3)  Rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2011 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – hluk“ transevropského konvenčního železničního systému (Úř. věst. L 99, 13.4.2011, s. 1).