title: Směrnice Rady ze dne 3. června 1991 o frekvenčním pásmu, které má být určeno pro koordinované zavádění evropských digitálních bezšňůrových telekomunikací (DECT) ve Společenství

text:
Důležité právní upozornění

|

31991L0287

Úřední věstník L 144 , 08/06/1991 S. 0045 - 0046 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 20 S. 0116  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 20 S. 0116

		Směrnice Radyze dne 3. června 1991o frekvenčním pásmu, které má být určeno pro koordinované zavádění evropských digitálních bezšňůrových telekomunikací (DECT) ve Společenství(91/287/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],ve spolupráci s Evropským parlamentem [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že doporučení 84/549/EHS [4] vyzývá k zavádění služeb v oblasti telekomunikací na základě společného harmonizovaného přístupu;vzhledem k tomu, že Rada ve svém usnesení ze dne 30. června 1988 [5] o rozvoji společného trhu telekomunikačních služeb a zařízení požaduje podporu služeb v evropském měřítku v souladu s požadavky trhu;vzhledem k tomu, že zdroje poskytované moderními telekomunikačními sítěmi musí být plně využívány pro hospodářský rozvoj Společenství;vzhledem k tomu, že se uplatní směrnice Rady 89/336/EHS ze dne 3. května 1989 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se elektromagnetické kompatibility [6], a že je zejména vhodné zajistit, aby nedocházelo ke škodlivým elektromagnetickým interferencím;vzhledem k tomu, že stávající systémy bezšňůrových telefonů užívaných ve Společenství a frekvenční pásma, ve kterých pracují, se značně liší a mohly by znemožňovat využívání výhod poskytovaných službami v evropském měřítku, jakož i znemožňovat využívání úspor z rozsahu spojených se skutečně evropským trhem;vzhledem k tomu, že Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI) v současné době připravuje evropskou telekomunikační normu (ETS) pro evropské digitální bezšňůrové telekomunikace (DECT);vzhledem k tomu, že příprava evropské telekomunikační normy (ETS) musí brát v úvahu bezpečnost uživatelů, zajistit interoperabilitu v evropském měřítku a umožnit uživatelům, kteří mají k dispozici službu založenou na systému DECT, přístup k této službě v jakémkoli jiném členském státě;vzhledem k tomu, že zavádění DECT v Evropě nabídne významnou možnost zavést skutečně evropský systém digitálního bezšňůrového telefonu;vzhledem k tomu, že ETSI odhadl, že DECT vyžaduje v oblastech s vysokou hustotou 20 MHz;vzhledem k tomu, že Evropská konference správ pošt a telekomunikací (CEPT) doporučila pro DECT společné evropské frekvenční pásmo 1880 – 1900 MHz s tím, že v závislosti na vývoji systému DECT je možné požadovat dodatečné frekvenční spektrum,vzhledem k tomu, že tuto skutečnost je třeba vzít v úvahu při přípravě světové správní konference o radiokomunikacích (WARC) v roce 1992;vzhledem k tomu, že po dni určení frekvenčního pásma pro DECT mohou být stávající služby v tomto pásmu zachovány, pokud nebudou rušit systémy DECT, které bude možné vytvořit podle obchodní poptávky;vzhledem k tomu, že provádění doporučení Rady 91/288/EHS ze dne 3. června 1991 o koordinovaném zavádění DECT ve Společenství [7] zajistí zavedení DECT nejpozději do 31. prosince 1992;vzhledem k tomu, že směrnice Rady 91/263/EHS ze dne 29. dubna 1991 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se telekomunikačních koncových zařízení, včetně vzájemného uznávání jejich shody [8], umožní rychlé vytvoření společných specifikací shody pro DECT;vzhledem k tomu, že zavedení DECT závisí na přidělování a dostupnosti frekvenčního pásma, aby bylo zajištěno vysílání a přijímání mezi pevnými základními stanicemi a pohyblivými stanicemi;vzhledem k tomu, že z důvodu přihlédnutí k různým požadavkům týkajícím se frekvencí v jednotlivých členských státech bude třeba určité pružnosti; že bude třeba dbát, aby tato pružnost nezpomalovala zavádění systému DECT v závislosti na obchodní poptávce ve Společenství;vzhledem k tomu, že pro vytvoření DECT v evropském měřítku bude nezbytná postupná dostupnost celého frekvenčního pásma,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Pro účely této směrnice se evropským digitálním bezšňůrovým telekomunikačním systémem (DECT) rozumí technologie v souladu s evropskou telekomunikační normou (ETS) pro digitální bezšňůrové telekomunikace uvedené v doporučení 91/288/EHS a telekomunikační systémy, veřejné i soukromé, které přímo tuto technologii využívají.Článek 2Členské státy určí v souladu s doporučením Evropské konference správ pošt a telekomunikací CEPT T/R 22-02 frekvenční pásmo 1880 – 1900 MHz pro evropské digitální bezšňůrové telekomunikace (DECT) nejpozději do 1. ledna 1992.V souladu s doporučením CEPT mají DECT přednost před ostatními službami ve stejném pásmu a v určeném pásmu jsou chráněny.Článek 31. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince 1991. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 4Komise předloží Radě nejpozději do konce roku 1995 zprávu o provádění této směrnice.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 3. června 1991.Za RadupředsedaA. Bodry[1] Úř. věst. C 187, 27.7.1990, s. 5.[2] Úř. věst. C 19, 28.1.1991, s. 97 aÚř. věst. C 106, 22.4.1991, s. 78.[3] Úř. věst. C 332, 31.12.1990, s. 172.[4] Úř. věst. L 298, 16.11.1984, s. 49.[5] Úř. věst. C 257, 4.10.1988, s. 1.[6] Úř. věst. L 139, 23.5.1989, s. 19.[7] Úř. věst. L 144, 8.6.1991, s. 47.[8] Úř. věst. L 218, 23.5.1991, s. 1.--------------------------------------------------


title: Commission Directive 72/169/EEC of 14 April 1972 on determining the characteristics and minimum conditions for inspecting vine varieties

text:
Avis juridique important

|

31972L0169

Official Journal L 103 , 02/05/1972 P. 0025 - 0029 Finnish special edition: Chapter 3 Volume 4 P. 0124  Danish special edition: Series I Chapter 1972(II) P. 0366  Swedish special edition: Chapter 3 Volume 4 P. 0124  English special edition: Series I Chapter 1972(II) P. 0383  Greek special edition: Chapter 03 Volume 7 P. 0218  Spanish special edition: Chapter 03 Volume 5 P. 0219  Portuguese special edition Chapter 03 Volume 5 P. 0219

SMĚRNICE KOMISEze dne 14. dubna 1972o stanovení charakteristických znaků a minimálních požadavků pro zkoušení odrůd révy vinné(72/169/EHS)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na směrnici Rady ze dne 9. dubna 1968 o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh1, ve znění směrnice ze dne 22. března 19712, a zejména na čl. 5d odst. 2 uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že podle uvedené směrnice jsou členské státy vytvořit katalog odrůd révy, které jsou na jejich území úředně povoleny za účelem uznávání a kontroly standardního množitelského materiálu;vzhledem k tomu, že odrůdy jsou povolovány na základě požadavků Společenství, jejichž splnění je stanoveno na základě úředních zkoušek, zejména pěstitelských zkoušek;vzhledem k tomu, že se tyto zkoušky musí vztahovat na dostatečné množství charakteristických znaků umožňujících odrůdy popsat;vzhledem k tomu, že je žádoucí stanovit na úrovni Společenství charakteristické znaky, na něž by se minimálně měly zkoušky vztahovat;vzhledem k tomu, že mimo to musí být stanoveny minimální požadavky pro postupování při těchto zkouškách;vzhledem k tomu, že charakteristické znaky a minimální požadavky se stanovují s přihlédnutím k vědeckým a technickým poznatkům;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělské, zahradnické a lesnické osivo a sadbu,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Členské státy vyžadují, aby se úřední zkoušky při povolování odrůdy révy vinné vztahovaly alespoň na charakteristické znaky uvedené v příloze I.Dbají o to, aby při provádění zkoušek byly splněny minimální požadavky uvedené v příloze II.Článek 2Členské státy uvedou nejpozději do 1. července 1972 v účinnost právní nebo správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Článek 3Tato směrnice je určena všem členským státům.V Bruselu dne 14. dubna 1972.Za KomisipředsedaS. L. MANSHOLTPŘÍLOHA IČÁST AMORFOLOGICKÉ CHARAKTERISTICKÉ ZNAKY KE ZKOUŠENÍ ODLIŠNOSTI, STÁLOSTI A HOMOGENITY1. Vrcholky letorostů při vzrůstu 10 až 20 cm:1.1 Tvar1.2 Barva (po vyrašení ke stanovení antokyaninového zabarvení)1.3 Ochlupení2. Bylinný letorost v době květu:2.1 Příčný řez (tvar a obrys)2.2 Ochlupení3. Zdřevnatělé réví:3.1 Povrch3.2 Internodium4. Postavení úponek5. Mladé horní listy při vzrůstu letorostů 10 až 30 cm (první tři výrazně oddělené listy od osy letorostu a od nich počítané další):5.1 Barva5.2 Ochlupení6. Vzrostlý list (mezi 8. a 11. uzlem):6.1 Fotografie6.2 Náčrt nebo otisk s měřítkem6.3 Všeobecný tvar6.4 Počet listových laloků6.5 Řapíkový výřez6.6 Hloubka horních a dolních lalokových výřezů6.7 Ochlupení na rubu6.8 Povrch líce6.9 Zoubkování na okraji listu7. Květ:Rozeznatelnost pohlaví8. Hrozen v technické zralosti (u moštových a stolních odrůd):8.1 Fotografie (s měřítkem)8.2 Tvar8.3 Velikost8.4 Stopka (délka)8.5 Průměrná hmotnost v gramech8.6 Odolnost vůči opadu bobulí8.7 Hustota hroznu (kompaktnost)9. Bobule v technické zralosti (u moštových a stolních odrůd):9.1 Fotografie (s měřítkem)9.2 Tvar9.3 Velikost s uvedením průměrné hmotnosti9.4 Barva9.5 Slupka (u stolních odrůd)9.6 Počet semen (u stolních odrůd)9.7 Dužnina9.8 Šťáva9.9 Aroma10. Semeno (u moštových a stolních odrůd): Fotografie ze dvou stran a profilu (s měřítkem).ČÁST BFYZIOLOGICKÉ CHARAKTERISTICKÉ ZNAKY KE ZKOUŠENÍ ODLIŠNOSTI, STÁLOSTI A HOMOGENITY1. HLEDISKA PRO POSUZOVÁNÍ RŮSTU1.1 Stanovení fenologických údajů:Fenologické údaje se stanovují ve srovnání s jednou či více následujících srovnávacích odrůd:1.1.1 v Německu:1.1.1.1 bílé odrůdy - Ryzlink rýnský, Chrupka bílá, Müller Thurgau1.1.1.2 modré odrůdy - Burgundské modré1.1.2 ve Francii:1.1.2.1 bílé odrůdy - Ryzlink, Chrupka bílá, Müller-Thurgau, Sauvignon, Ugni blanc1.1.2.2 modré odrůdy - Burgundské modré, Gamay, Merlot, Cabernet Sauvignon, Carignan, Grenache noir1.1.2.3 stolní odrůdy - Cardinal, Chrupka bílá, Alphonse Lavallée, Servant blanc1.1.3 v Itálii:1.1.3.1 bílé odrůdy - Trebbiano toscano, Pinot bianco, Chrupka zlatá1.1.3.2 modré odrůdy - Barbera, Merlot, Sangiovese1.1.3.3 stolní odrůdy - Regina, Chrupka zlatá, Cardinal stolní1.1.4 v Lucembursku:bílé odrůdy - Ryzlink, Müller-Thurgau1.2 Datum rašení:Den, ve kterém se otevře polovina oček na keři s běžným řezem a jejich bavlnka je znatelná ve vztahu ke srovnávacím odrůdám.1.3 Datum plného květu:Den, ve kterém se na velkém počtu rostlin ve vztahu ke srovnávací odrůdě otevře polovina květů.1.4 Zrání (u moštových a stolních odrůd):Mimo období zrání se uvádí hustota nebo předpokládaný obsah alkoholu moštu, obsah kyselin a příslušný výnos hroznů v kg/ha ve srovnání s jednou nebo více srovnávacími odrůdami pokud možno stejné výnosové třídy.PĚSTITELSKÉ VLASTNOSTI:2.1 Růst2.2 Způsob vedení (postavení prvních plodných oček, upřednostňovaný řez)2.3 Produkce2.3.1 Pravidelnost2.3.2 Množství výnosu2.3.3 Odchylky2.4 Odolnost nebo náchylnost:2.4.1 proti nepříznivým vlivům prostředí2.4.2 proti škodlivým organismům2.4.3 případně proti praskání bobulí2.5 Chování během vegetativního množení:2.5.1 při štěpování2.5.2 tvorba kořenů3. ÚČEL POUŽITÍ:3.1 pro moštové odrůdy3.2 pro stolní odrůdy3.3 jako podnože3.4 k průmyslovým účelůmPŘÍLOHA IIMINIMÁLNÍ POŽADAVKY K PROVÁDĚNÍ ZKOUŠEK2. Ekologické údaje:1.1 Místo1.2 Zeměpisné údaje1.2.1 Zeměpisná délka1.2.2 Zeměpisná šířka1.2.3 Nadmořská výška1.2.4 Expozice a svažitost1.3 Klimatické údaje1.4 Druh půdy2. Technické prováděcí podmínky:2.1 v případě moštových a stolních odrůd:2.1.1 dvacet čtyři keřů, pokud možno na více různých podnožích,2.1.2 nejméně tři produkční roky,2.1.3 nejméně dvě místa odlišná ekologickými podmínkami,2.1.4 chování při štěpování se zkouší nejméně na třech podnožových odrůdách;2.2 v případě podnožových odrůd:2.2.1 pět keřů nejméně na dvou způsobech vedení,2.2.2 pět let po roce výsadby,2.2.3 tři místa odlišná ekologickými podmínkami,2.2.4 srůstání v místě štěpování se zkouší nejméně se třemi ušlechtilými odrůdami.1 Úř. věst. L 93, 17.4.1968, s. 15.2 Úř. věst. L 71, 25.3.1971, s. 16.


title: Směrnice Komise (EU) 2015/1787 ze dne 6. října 2015, kterou se mění přílohy II a III směrnice Rady 98/83/ES o jakosti vody určené k lidské spotřebě

text:
               7.10.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 260/6

         SMĚRNICE KOMISE (EU) 2015/1787
   ze dne 6. října 2015,
   kterou se mění přílohy II a III směrnice Rady 98/83/ES o jakosti vody určené k lidské spotřebě
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Přílohy II a III směrnice 98/83/ES stanoví minimální požadavky na monitorovací programy pro veškerou vodu určenou k lidské spotřebě a specifikace pro metody rozboru pro jednotlivé ukazatele.

               (2)

               Specifikace v uvedených přílohách II a III by měly být aktualizovány s ohledem na vědecký a technický pokrok, aby se zajistil soulad s právními předpisy Unie.

               (3)

               Příloha II směrnice 98/83/ES poskytuje určitou míru flexibility při provádění revizního monitorování a kontrolního monitorování, což za určitých okolností umožňuje provádět vzorkování s nižší četností. Konkrétní podmínky pro provádění monitorování ukazatelů s přiměřenou četností a škálu technik monitorování je nutné upřesnit s ohledem na vědecký pokrok.

               (4)

               Světová zdravotnická organizace od roku 2004 rozvíjí přístup založený na plánu pro zajištění bezpečného zásobování pitnou vodou, který vychází ze zásad posuzování a řízení rizik stanovených v jejích Obecných zásadách jakosti pitné vody
                   (2). Tyto obecné zásady spolu s normou EN 15975-2 týkající se zabezpečení dodávek pitné vody jsou mezinárodně uznávanými zásadami, z nichž vycházejí výroba, distribuce, monitorování a rozbor ukazatelů pro pitnou vodu. Příloha II směrnice 98/83/ES by tudíž měla být uvedena do souladu s nejnovějšími aktualizacemi těchto zásad.

               (5)

               Za účelem kontroly rizik pro lidské zdraví by monitorovací programy měly zajišťovat, aby byla zavedena opatření v celém řetězci zásobování vodou, a zohledňovat informace z vodních útvarů využívaných pro odběr pitné vody. Obecné povinnosti pro monitorovací programy by měly obsáhnout i oblast mezi odběrem a dodávkami vody. Podle článku 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (3) musí členské státy zajistit zřízení registru nebo registrů chráněných oblastí. Mezi tyto chráněné oblasti patří všechny vodní útvary využívané k odběru pitné vody nebo uvažované pro tento účel v souladu s čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice. Výsledky monitorování těchto vodních útvarů podle čl. 7 odst. 1 druhého pododstavce a článku 8 uvedené směrnice by měly být využity pro účely směrnice 98/83/ES ke stanovení potenciálních rizik pro pitnou vodu před její úpravou a po ní.

               (6)

               Na základě zkušeností je zřejmé, že u mnoha ukazatelů (zejména fyzikálně-chemických) by přítomné koncentrace jen ojediněle vedly k překročení mezních hodnot. Monitorování těchto ukazatelů a podávání zpráv o těchto ukazatelích, pokud tato činnost nemá praktický význam, s sebou nese značné náklady, zejména pokud je nutné brát v úvahu velký počet ukazatelů. Zavedení flexibilní četnosti monitorování za takovýchto okolností nabízí potenciální příležitosti k úsporám nákladů, které by neohrozily veřejné zdraví ani jiné přínosy. Flexibilní monitorování rovněž omezuje sběr údajů, které o jakosti pitné vody přináší málo informací nebo nepřináší žádné informace.

               (7)

               Členským státům by proto mělo být umožněno odchýlit se od jimi stanovených programů, pokud je prováděno důvěryhodné posuzování rizik, které se může opírat o Obecné zásady jakosti pitné vody vydané WHO a které by mělo zohledňovat monitorování prováděné podle článku 8 směrnice 2000/60/ES.

               (8)

               Tabulka B2 v příloze II směrnice 98/83/ES, která se týká vody stáčené do lahví nebo kontejnerů za účelem prodeje, je zastaralá, jelikož na tyto výrobky se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4). Také se na tyto výrobky vztahuje zásada analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP) stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (5) a zásady pro úřední kontroly stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (6). V důsledku přijetí uvedených nařízení se příloha II směrnice 98/83/ES na vodu plněnou do lahví nebo kontejnerů za účelem prodeje již de facto nevztahuje.

               (9)

               Směrnice Rady 2013/51/Euratom (7) zavedla konkrétní požadavky pro monitorování radioaktivních látek. Programy monitorování radioaktivních látek by proto měly být stanoveny výhradně podle této směrnice.

               (10)

               Laboratoře, které uplatňují specifikace pro rozbor ukazatelů stanovených v příloze III směrnice 98/83/ES, by měly pracovat v souladu s mezinárodně schválenými postupy nebo pracovními normami založenými na kritériích a měly by v co největší možné míře používat schválené metody rozboru.

               (11)

               Směrnice Komise 2009/90/ES (8) stanoví, že jako schválené metody rozboru mají být používány normy EN ISO/IEC 17025 či jiné srovnatelné normy přijímané na mezinárodní úrovni. Norma EN ISO/IEC 17025 je také jednou z norem používaných v souladu s nařízením (ES) č. 882/2004 pro akreditace laboratoří určených příslušnými orgány členských států. Je proto nutné stanovit, že tato norma či jiné srovnatelné normy uznávané na mezinárodní úrovni jsou v kontextu směrnice 98/83/ES schválenými metodami rozboru. S cílem uvést do souladu přílohu III směrnice 98/83/ES se směrnicí 2009/90/ES by měly být jakožto pracovní charakteristiky zavedeny mezní hodnota kvantifikace a nejistota měření. Členské státy by však měly mít možnost nadále po omezenou dobu povolovat užívat jako pracovní charakteristiky pravdivost, přesnost a mez detekce podle přílohy III směrnice 98/83/ES, aby tak laboratořím poskytly dostatek času na přizpůsobení se technickému pokroku.

               (12)

               Pro účely rozboru mikrobiologických ukazatelů byla zavedena řada norem ISO. Veškeré nezbytné specifikace pro provádění rozboru tedy stanoví normy EN ISO 9308-1 a EN ISO 9308-2 (pro vyčíslení E. coli a koliformních bakterií) a norma EN ISO 14189 (pro rozbor Clostridium perfringens). Tyto nové normy a technický pokrok by se měly odrazit v příloze III směrnice 98/83/ES.

               (13)

               Pro účely posouzení rovnocennosti alternativních metod s metodou stanovenou v příloze III směrnice 98/83/ES by členské státy měly mít povoleno užívání normy EN ISO 17994, která již byla stanovena jako norma rovnocennosti mikrobiologických metod v kontextu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES (9) a rozhodnutí Komise 2009/64/ES (10). Alternativně by měly ke stanovení rovnocennosti metod založených na jiných zásadách než je kultivace, které jsou mimo oblast působnosti normy EN ISO 17994, mít povoleno použití normy EN ISO 16140 či jakýchkoli jiných podobných mezinárodně přijatých protokolů, jak stanoví čl. 5 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 (11).

               (14)

               Přílohy II a III směrnice 98/83/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

               (15)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro pitnou vodu, zřízeného podle čl. 12 odst. 1 směrnice 98/83/ES,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Směrnice 98/83/ES se mění takto:

               1)

               příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I této směrnice;

               2)

               příloha III se mění v souladu s přílohou II této směrnice.

         Článek 2
   1.   Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 27. října 2017. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 6. října 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 32.

      (2)  http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html.

      (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1).

      (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1).

      (7)  Směrnice Rady 2013/51/Euratom ze dne 22. října 2013, kterou se stanoví požadavky na ochranu zdraví obyvatelstva, pokud jde o radioaktivní látky ve vodě určené k lidské spotřebě (Úř. věst. L 296, 7.11.2013, s. 12).

      (8)  Směrnice Komise 2009/90/ES ze dne 31. července 2009, kterou se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES stanoví technické specifikace chemické analýzy a monitorování stavu vod (Úř. věst. L 201, 1.8.2009, s. 36).

      (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES ze dne 15. února 2006 o řízení jakosti vod ke koupání (Úř. věst. L 64, 4.3.2006, s. 37).

      (10)  Rozhodnutí Komise 2009/64/ES ze 21. ledna 2009, kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES určí za normu rovnocennosti mikrobiologických metod mezinárodní norma ISO 17994:2004(E) (Úř. věst. L 23, 27.1.2009, s. 32).

      (11)  Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 1).

      PŘÍLOHA I

            „PŘÍLOHA II

               MONITOROVÁNÍ

            ČÁST A

               Obecné cíle a monitorovací programy pro vodu určenou k lidské spotřebě

                        1.

                        Monitorovací programy pro vodu určenou k lidské spotřebě musí:

                                    a)

                                    ověřovat, že opatření zavedená za účelem kontroly rizik pro lidské zdraví fungují účinně v celém řetězci zásobování vodou, od povodí přes místo odběru, úpravu a akumulaci po rozvod, a že voda je v místech dodržování hodnot zdravotně nezávadná a čistá;

                                    b)

                                    poskytovat informace o jakosti vody dodávané k lidské spotřebě a prokazovat, že jsou dodržovány povinnosti stanovené v článcích 4 a 5 a hodnoty ukazatelů stanovené v příloze I;

                                    c)

                                    určovat nejvhodnější způsoby zmírňování rizik pro lidské zdraví.

                        2.

                        Příslušné orgány stanoví podle čl. 7 odst. 2 monitorovací programy, které budou v souladu s ukazateli a četnostmi stanovenými v části B této přílohy a které zahrnují:

                                    a)

                                    sběr a rozbor bodových vzorků vody; nebo

                                    b)

                                    měření zaznamenaná procesem průběžného monitorování.

                              Kromě toho mohou monitorovací programy zahrnovat:

                                    a)

                                    kontroly záznamů funkčnosti a stavu údržby zařízení; a/nebo

                                    b)

                                    kontroly povodí, odběrů vody, úpravy, akumulace a rozvodné infrastruktury.

                        3.

                        Monitorovací programy se mohou opírat o posouzení rizik, jak je stanoveno v části C.

                        4.

                        Členské státy zajistí, aby monitorovací programy byly průběžně revidovány a aktualizovány či opětovně potvrzovány přinejmenším jednou za pět let.

                  ČÁST B

               Ukazatele a četnost

            1.   Obecný rámec

            Monitorovací program musí brát v potaz ukazatele uvedené v článku 5 včetně těch, které jsou důležité pro posouzení dopadu domovních rozvodů na kvalitu vody v místě dodržování hodnot, jak stanoví čl. 6 odst. 1. Při výběru ukazatelů, které je vhodné monitorovat, je nutno vzít v úvahu místní podmínky každého systému zásobování vodou.
            Členské státy zajistí, aby ukazatele uvedené v bodě 2 byly monitorovány s příslušnou četností vzorkování, jak je stanoveno v bodě 3.
            2.   Seznam ukazatelů

               Ukazatele skupiny A

            Následující ukazatele (skupina A) se monitorují v souladu s četností monitorování stanovenou v tabulce 1 bodě 3:

                        a)

                           Escherichia coli (E. coli), koliformní bakterie, počty kolonií při 22 °C, barva, zákal, chuť, pach, pH, konduktivita;

                        b)

                        další ukazatele, které jsou v monitorovacím programu označeny za relevantní v souladu s čl. 5 odst. 3 a případně v posouzení rizik, jak stanoví část C.

                  Za určitých okolností se do skupiny A přidají následující ukazatele:

                        a)

                        amonné ionty a dusitany, provádí-li se dezinfekce chloraminem;

                        b)

                        hliník a železo, používají-li se jako chemické látky na úpravu vody;

               Ukazatele skupiny B:

            Za účelem určení souladu se všemi hodnotami ukazatelů stanovenými v této směrnici se veškeré ostatní ukazatele, u nichž se neprovádí rozbor v rámci skupiny A a které jsou určeny podle článku 5, monitorují nejméně s četností uvedenou v tabulce 1 bodě 3.
            3.   Četnost vzorkování

               Tabulka 1

               Minimální četnost vzorkování a rozborů pro účely monitorování souladu

                        Objem vody denně dodávané či produkované v zásobované oblasti
                        (viz poznámky 1 a 2)
                        m3

                        Ukazatele skupiny A
                        počet vzorků ročně
                        (viz poznámka 3)

                        Ukazatele skupiny B
                        počet vzorků ročně

                        ≤ 100

                        > 0
                        (viz poznámka 4)

                        > 0
                        (viz poznámka 4)

                        > 100

                        ≤ 1 000

                        4

                        1

                        > 1 000

                        ≤ 10 000

                        4
                        + 3
                        pro každých 1 000 m3/den včetně započatých z celkového objemu

                        1
                        + 1
                        za každých 4 500 m3/den včetně započatých z celkového objemu

                        > 10 000

                        ≤ 100 000

                        3
                        + 1
                        pro každých 10 000 m3/den včetně započatých z celkového objemu

                        > 100 000

                        12
                        + 1
                        pro každých 25 000 m3/den včetně započatých z celkového objemu

                           Poznámka 1:

                        Zásobovaná oblast je zeměpisně vymezená oblast, ve které je voda určená k lidské spotřebě dodávána z jednoho nebo více zdrojů a ve které je možno jakost vody považovat za přibližně stejnou.

                           Poznámka 2:

                        Objemy se počítají jako průměrné hodnoty za kalendářní rok. Za účelem stanovení minimální četnosti lze místo objemu vody použít počet obyvatel v zásobované oblasti, přičemž se předpokládá spotřeba vody 200 litrů/den na obyvatele.

                           Poznámka 3:

                        Stanovená četnost se vypočte takto: např. 4 300 m3/den = 16 vzorků (čtyři za prvních 1 000 m3/den + 12 za dalších 3 300 m3/den).

                           Poznámka 4:

                        Členské státy, které se rozhodly vyjmout z ustanovení této směrnice zdroje pro individuální zásobování podle čl. 3 odst. 2 písm. b) této směrnice, použijí uvedenou četnost pouze pro zásobované oblasti, kde se dodá mezi 10 a 100 m3 vody za den.

                  ČÁST C

               Posouzení rizik

                        1.

                        Členské státy mohou stanovit možnost odchýlit se od ukazatelů a četnosti vzorkování uvedené v části B, pokud je prováděno posouzení rizik v souladu s touto částí.

                        2.

                        Posouzení rizik uvedené v bodě 1 se zakládá na obecných zásadách posuzování rizik stanovených ve vztahu k mezinárodním normám, jako je norma EN 15975-2, která se týká ‚zabezpečení dodávky pitné vody – pravidel pro rizikový a krizový management‘.

                        3.

                        Posouzení rizik zohlední výsledky monitorovacích programů zavedených podle čl. 7 odst. 1. druhého pododstavce a článku 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (1) pro vodní útvary určené podle čl. 7 odst. 1, které poskytují průměrně více než 100 m3 vody za den, a to v souladu s přílohou V uvedené směrnice.

                        4.

                        Na základě výsledků posouzení rizik se rozšíří seznam ukazatelů uvedený v části B bodě 2 a/nebo se zvýší četnost vzorkování uvedená v části B bodě 3, pokud je splněna některá z těchto podmínek:

                                    a)

                                    seznam ukazatelů a četnost stanovené v této příloze nestačí ke splnění povinností stanovených podle čl. 7 odst. 1;

                                    b)

                                    pro účely čl. 7 odst. 6 je požadováno dodatečné monitorování;

                                    c)

                                    je nutné poskytnout nezbytné záruky stanovené v části A bodě 1 písm. a).

                        5.

                        Na základě výsledků posouzení rizik lze omezit seznam ukazatelů uvedený v části B bodě 2 a četnost vzorkování uvedenou v části B bodě 3, pokud jsou splněny následující podmínky:

                                    a)

                                    četnost vzorkování pro přítomnost E. coli nesmí být za žádných okolností menší než četnost stanovená v části B bodě 3;

                                    b)

                                    pro všechny ostatní ukazatele:

                                                i)

                                                místo a četnost vzorkování se určí ve vztahu k původu ukazatele, jakož i k proměnlivosti a dlouhodobému trendu jeho koncentrace, a to s ohledem na článek 6,

                                                ii)

                                                má-li být snížena minimální četnost vzorkování ukazatele, kterou stanoví část B bod 3, musí být veškeré výsledky vzorků odebíraných v pravidelných intervalech během nejméně posledních tří let z míst vzorkování reprezentativních pro celou zásobovanou oblast nižší než 60 % hodnoty ukazatele,

                                                iii)

                                                za účelem odstranění ukazatele ze seznamu sledovaných ukazatelů, který stanoví část B bod 2, musí být veškeré výsledky vzorků odebíraných v pravidelných intervalech během nejméně posledních tří let z míst vzorkování reprezentativních pro celou zásobovanou oblast nižší než 30 % hodnoty ukazatele,

                                                iv)

                                                odstranění konkrétního ukazatele stanoveného v části B bodě 2 ze seznamu sledovaných ukazatelů musí vycházet z výsledků posouzení rizik, které se opírá o výsledky monitorování zdrojů vody určené k lidské spotřebě, jež potvrzují, že lidské zdraví je chráněno před nepříznivými účinky jakéhokoli znečištění vody určené k lidské spotřebě, jak stanoví článek 1,

                                                v)

                                                četnost vzorkování lze snížit nebo lze ukazatel odstranit ze seznamu sledovaných ukazatelů, jak stanoví body ii) a iii), pouze pokud posouzení rizik potvrdí, že není pravděpodobné, že by nějaký faktor, jejž lze rozumně předvídat, způsobil zhoršení jakosti vody určené k lidské spotřebě.

                        6.

                        Členské státy zajistí, aby:

                                    a)

                                    posouzení rizik bylo schváleno jejich příslušným orgánem; a

                                    b)

                                    byly dostupné informace, z kterých vyplývá, že posouzení rizik bylo provedeno, spolu s přehledem výsledků.

                  ČÁST D

               Metody vzorkování a místa vzorkování

                        1.

                        Místa vzorkování se stanoví tak, aby byl zajištěn soulad s místy dodržování hodnot, která jsou vymezena v čl. 6 odst. 1. V případě rozvodné sítě může členský stát pro určité ukazatele odebírat vzorky uvnitř zásobované oblasti nebo v úpravně, jestliže lze prokázat, že by nedošlo k nepříznivé změně naměřených hodnot dotčených ukazatelů. Počty vzorků jsou pokud možno časově i prostorově rovnoměrně rozloženy.

                        2.

                        Vzorkování v místě dodržování hodnot musí splňovat následující požadavky:

                                    a)

                                    vzorky pro ověřování souladu určitých chemických ukazatelů (zejména mědi, olova a niklu) se odebírají z vodovodního kohoutku spotřebitele bez předchozího odpuštění. Odebere se vzorek v objemu jednoho litru v náhodnou denní dobu. Alternativně mohou členské státy použít metod pevně stanovené doby stagnace, které lépe odrážejí jejich vnitrostátní situaci, za předpokladu, že to na úrovni zásobované oblasti nevede k nižšímu počtu případů nesplnění požadavků, než kdyby se použila metoda náhodné denní doby;

                                    b)

                                    vzorky pro ověření souladu mikrobiologických ukazatelů v místě dodržování hodnot jsou odebírány a zachází se s nimi podle normy EN ISO 19458, účelu vzorkování B.

                        3.

                        Vzorkování v rozvodné síti, s výjimkou vzorkování z kohoutků spotřebitelů, musí být v souladu s normou ISO 5667-5. U mikrobiologických ukazatelů musí být vzorky v rozvodné síti odebírány a zpracovávány podle normy EN ISO 19458, účel odběrů vzorku A.

         (1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).“

      PŘÍLOHA II
      Příloha III směrnice 98/83/ES se mění takto:

                  1)

                  Úvodní odstavec se nahrazuje tímto:
                  „Členské státy zajistí, aby metody rozboru používané pro účely monitorování a prokazování dodržování této směrnice byly validovány a dokumentovány v souladu s normou EN ISO/IEC 17025 či jinými srovnatelnými normami přijatými na mezinárodní úrovni. Členské státy zajistí, aby laboratoře nebo smluvní strany laboratoří používaly postupy systému řízení jakosti v souladu s normou EN ISO/IE17025 nebo jinými srovnatelnými normami přijatými na mezinárodní úrovni.
                  Pokud není dostupná metoda rozboru, která by splňovala minimální pracovní kritéria stanovená v části B, členské státy zajistí, aby monitorování bylo prováděno za využití nejlepších dostupných technik, které nebudou vyžadovat přílišné náklady.“

                  2)

                  Bod 1 se mění takto:

                              a)

                              nadpis bodu 1 se nahrazuje tímto:
                              „ČÁST A

                                 Mikrobiologické ukazatele, pro které jsou stanoveny metody rozboru“;

                              b)

                              třetí až devátý odstavec včetně poznámky 1 se nahrazují tímto:
                              „Metody týkající se mikrobiologických ukazatelů jsou tyto:

                                          a)

                                             Escherichia coli (E. coli) a koliformní bakterie (EN ISO 9308-1 nebo EN ISO 9308-2);

                                          b)

                                          Enterokoky (EN ISO 7899-2);

                                          c)

                                             Pseudomonas aeruginosa (EN ISO 16266);

                                          d)

                                          vyčíslení kultivovatelných mikroorganismů – počet kolonií při 22 °C (EN ISO 6222);

                                          e)

                                          vyčíslení kultivovatelných mikroorganismů – počet kolonií při 36 °C (EN ISO 6222);

                                          f)

                                             Clostridium perfringens včetně spór (EN ISO 14189).“

                  3)

                  Bod 2 se mění takto:

                              a)

                              nadpis bodu 2 se nahrazuje tímto:
                              „ČÁST B

                                 Chemické a indikační ukazatele, pro něž jsou stanoveny pracovní charakteristiky“

                              b)

                              bod 2.1 se nahrazuje tímto:
                              „1.   Chemické a indikační ukazatele

                              Pro ukazatele uvedené v tabulce 1 jsou stanoveny pracovní charakteristiky spočívající v tom, že použité metody rozboru musí být přinejmenším schopny měřit koncentrace na úrovni hodnoty ukazatele s mezní hodnotou kvantifikace, jak je definována v čl. 2 odst. 2 směrnice Komise 2009/90/ES (1), nižší nebo rovnou 30 % příslušné hodnoty ukazatele a nejistoty měření, jak je upřesněno v tabulce 1. Výsledek musí být vyjádřen za použití přinejmenším stejného počtu platných číslic, jak je uvedeno u hodnoty daného ukazatele v částech B a C přílohy I.
                              Členské státy mohou do 31. prosince 2019 namísto ‚mezní hodnoty kvantifikace‘ specifikované v prvním odstavci a ‚nejistoty měření‘ specifikované v tabulce 1 povolit jako alternativní soubor pracovních charakteristik používání ‚pravdivosti‘, ‚preciznosti‘ a ‚meze detekce‘, jak je upřesněno v tabulce 2.
                              Nejistota měření stanovená v tabulce 1 nesmí být používána jako dodatečná tolerance, pokud jde o hodnoty ukazatelů stanovené v příloze I.

                                 Tabulka 1

                                 Minimální pracovní charakteristika ‚nejistota měření‘

                                          Ukazatele

                                          Nejistota měření
                                          (viz poznámka 1)
                                          % hodnoty ukazatele (kromě pH)

                                          Poznámky

                                          Hliník

                                          25

                                          Amonné ionty

                                          40

                                          Antimon

                                          40

                                          Arzen

                                          30

                                          Benzo(a)pyren

                                          50

                                          Viz poznámka 5

                                          Benzen

                                          40

                                          Bor

                                          25

                                          Bromičnany

                                          40

                                          Kadmium

                                          25

                                          Chloridy

                                          15

                                          Chrom

                                          30

                                          Vodivost

                                          20

                                          Měď

                                          25

                                          Kyanidy

                                          30

                                          Viz poznámka 6

                                          1,2-dichlorethan

                                          40

                                          Fluoridy

                                          20

                                          Koncentrace vodíkových iontů (vyjádřená v jednotkách pH)

                                          0,2

                                          Viz poznámka 7

                                          Železo

                                          30

                                          Olovo

                                          25

                                          Mangan

                                          30

                                          Rtuť

                                          30

                                          Nikl

                                          25

                                          Dusičnany

                                          15

                                          Dusitany

                                          20

                                          Oxidovatelnost

                                          50

                                          Viz poznámka 8

                                          Pesticidy

                                          30

                                          Viz poznámka 9

                                          Polycyklické aromatické uhlovodíky

                                          50

                                          Viz poznámka 10

                                          Selen

                                          40

                                          Sodík

                                          15

                                          Sírany

                                          15

                                          Tetrachlorethen

                                          30

                                          Viz poznámka 11

                                          Trichlorethen

                                          40

                                          Viz poznámka 11

                                          Trihalomethany – celkem

                                          40

                                          Viz poznámka 10

                                          Celkový organický uhlík (TOC)

                                          30

                                          Viz poznámka 12

                                          Zákal

                                          30

                                          Viz poznámka 13

                                          Akrylamid, epichlorhydrin a vinylchlorid budou kontrolovány podle specifikace produktu.

                                 Tabulka 2

                                 Minimální pracovní charakteristiky ‚pravdivost‘, ‚preciznost‘ a ‚mez detekce‘ – lze používat do 31. prosince 2019

                                          Ukazatele

                                          Pravdivost
                                          (viz poznámka 2)
                                          % hodnoty ukazatele (kromě pH)

                                          Preciznost
                                          (viz poznámka 3)
                                          % hodnoty ukazatele (kromě pH)

                                          Mez detekce
                                          (viz poznámka 4)
                                          % hodnoty ukazatele (kromě pH)

                                          Poznámky

                                          Hliník

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Amonné ionty

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Antimon

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Arzen

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Benzo(a)pyren

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Benzen

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Bor

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Bromičnany

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Kadmium

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Chloridy

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Chrom

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Vodivost

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Měď

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Kyanidy

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Viz poznámka 6

                                          1,2-dichlorethan

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Fluoridy

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Koncentrace vodíkových iontů (vyjádřená v jednotkách pH)

                                          0,2

                                          0,2

                                          Viz poznámka 7

                                          Železo

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Olovo

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Mangan

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Rtuť

                                          20

                                          10

                                          20

                                          Nikl

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Dusičnany

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Dusitany

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Oxidovatelnost

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Viz poznámka 8

                                          Pesticidy

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Viz poznámka 9

                                          Polycyklické aromatické uhlovodíky

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Viz poznámka 10

                                          Selen

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Sodík

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Sírany

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Tetrachlorethen

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Viz poznámka 11

                                          Trichlorethen

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Viz poznámka 11

                                          Trihalomethany – celkem

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Viz poznámka 10

                                          Zákal

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Akrylamid, epichlorhydrin a vinylchlorid budou kontrolovány podle specifikace produktu.

                                 (1)  Směrnice Komise 2009/90/ES ze dne 31. července 2009, kterou se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES stanoví technické specifikace chemické analýzy a monitorování stavu vod (Úř. věst. L 201, 1.8.2009, s. 36).“;"

                              c)

                              bod 2.2 se nahrazuje tímto:
                              „2.   Poznámky k tabulkám 1 a 2

                                             Poznámka 1

                                          Nejistota měření je nezáporný ukazatel, který charakterizuje rozptyl kvantitativních hodnot přisuzovaných měřené veličině na základě použitých informací. Pracovní kritérium pro nejistotu měření (k = 2) je procento hodnot ukazatelů uvedených v tabulce či lepší. Není-li stanoveno jinak, nejistota měření se odhadne na úrovni hodnoty ukazatele.

                                             Poznámka 2

                                          Pravdivost vyjadřuje systematickou chybu, tj. rozdíl mezi střední hodnotou velkého počtu opakovaných měření a skutečnou hodnotou. Další specifikace jsou stanoveny v normě ISO 5725.

                                             Poznámka 3

                                          Preciznost je míra náhodné chyby obvykle vyjádřená jako směrodatná odchylka (v rámci skupiny měření a mezi skupinami měření) výsledků od střední hodnoty. Přijatelná preciznost je dvojnásobek relativní směrodatné odchylky. Tento termín je dále specifikován v normě ISO 5725.

                                             Poznámka 4

                                          Mez detekce je buď:

                                                      —

                                                      trojnásobek relativní směrodatné odchylky jedné skupiny měření přírodního vzorku s nízkou koncentrací daného ukazatele, nebo

                                                      —

                                                      pětinásobek relativní směrodatné odchylky (jedné skupiny) měření slepého vzorku.

                                             Poznámka 5

                                          Nelze-li dosáhnout úrovně nejistoty měření, měla by být zvolena nejlepší dostupná technika (až 60 %).

                                             Poznámka 6

                                          Daná metoda stanoví celkové kyanidy ve všech formách.

                                             Poznámka 7

                                          Hodnoty pravdivosti, preciznosti a nejistoty měření jsou vyjádřeny v jednotkách pH.

                                             Poznámka 8

                                          Referenční metoda: EN ISO 8467

                                             Poznámka 9

                                          Pracovní charakteristiky pro jednotlivé pesticidy jsou orientační. U některých pesticidů lze dosáhnout nejistoty měření na úrovni pouhých 30 %, u řady pesticidů mohou být povoleny vyšší hodnoty, a to až do 80 %.

                                             Poznámka 10

                                          Pracovní charakteristiky platí pro jednotlivé specifikované látky na úrovni 25 % hodnoty ukazatele stanovené v části B přílohy I.

                                             Poznámka 11

                                          Pracovní charakteristiky platí pro jednotlivé specifikované látky na úrovni 50 % hodnoty ukazatele stanovené v části B přílohy I.

                                             Poznámka 12

                                          Nejistota měření by měla být odhadnuta na úrovni 3 mg/l celkového organického uhlíku (TOC). Ke stanovení TOC a rozpuštěného organického uhlíku (DOC) se použijí pokyny CEN 1484.

                                             Poznámka 13

                                          Nejistota měření by měla být v souladu s normou EN ISO 7027 odhadnuta na úrovni 1,0 NTU (jednotky nefelometrického měření turbidity – zákalu).“

                  4)

                  Bod 3 se zrušuje.


title: Směrnice Komise 2004/69/ES ze dne 27. dubna 2004, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES, pokud jde o definici mezinárodních rozvojových bankText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

32004L0069

Úřední věstník L 125 , 28/04/2004 S. 0044 - 0044

		Směrnice Komise 2004/69/ESze dne 27. dubna 2004,kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES, pokud jde o definici "mezinárodních rozvojových bank"(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu [1], a zejména na pátou odrážku čl. 60 odst. 1 uvedené směrnice,vzhledem k těmto důvodům:(1) V čl. 1 bodě 19 směrnice 2000/12/ES jsou "mezinárodní rozvojové banky" vymezeny výčtem.(2) V dopise z listopadu 2002 požádala Mnohostranná agentura pro investiční záruky (MIGA) o zařazení na seznam uvedený v čl. 1 bodě 19 směrnice 2000/12/ES.(3) Mnohostranná agentura pro investiční záruky je členem skupiny Světové banky. Poskytuje investorům ze soukromého sektoru záruky proti rizikům neobchodní povahy, zejména proti riziku ztráty vymezeného podle jasně stanovených kritérií, které může plynout z nesměnitelnosti a omezení převodu měny, vyvlastnění, války a občanských nepokojů nebo porušení smlouvy ze strany vlády. Cílem a účelem Mnohostranné agentury pro investiční záruky je podporovat hospodářský rozvoj rozvojových členských zemí prostřednictvím podpory zakládání, rozšiřování a modernizace soukromých, především malých nebo středních podniků, čímž doplňuje aktivity ostatních členů skupiny Světové banky.(4) Mnohostranná agentura pro investiční záruky má rizikový profil odpovídající mezinárodním rozvojovým bankám vyjmenovaným v čl. 1 bodě 19 směrnice 2000/12/ES, a lze ji tedy zařadit do čl. 1 bodu 19, a v důsledku toho i využít preferenční rizikové váhy stanovené v článku 43 směrnice 2000/12/ES.(5) Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem výboru, který je Komisi nápomocen v souladu s postupem podle čl. 60 odst. 2 směrnice 2000/12/ES,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1V článku 1 směrnice 2000/12/ES se bod 19 nahrazuje tímto:"19. "mezinárodními rozvojovými bankami" se rozumějí Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj, Mezinárodní finanční korporace, Meziamerická rozvojová banka, Asijská rozvojová banka, Africká rozvojová banka, Fond Rady Evropy pro znovuusídlení, Severská investiční banka, Karibská rozvojová banka, Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Evropský investiční fond, Korporace pro meziamerické investice a Mnohostranná agentura pro investiční záruky;".Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 30. června 2004. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 27. dubna 2004.Za KomisiFrederik Bolkesteinčlen Komise[1] Úř. věst. L 126, 26.5.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2002/87/ES (Úř. věst. L 35, 11.2.2002, s. 1).--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady 94/74/ES ze dne 22. prosince 1994, kterou se mění směrnice 92/12/EHS o obecné úpravě, pohybu a sledování výrobků podléhajících spotřební dani, směrnice 92/81/EHS o harmonizaci struktury spotřebních daní z minerálních olejů a směrnice 92/82/EHS o sbližování sazeb spotřebních daní z minerálních olejů

text:
Důležité právní upozornění

|

31994L0074

Úřední věstník L 365 , 31/12/1994 S. 0046 - 0051 Finské zvláštní vydání: Kapitola 9 Svazek 3 S. 0003  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 9 Svazek 3 S. 0003

		Směrnice Rady 94/74/ESze dne 22. prosince 1994,kterou se mění směrnice 92/12/EHS o obecné úpravě, pohybu a sledování výrobků podléhajících spotřební dani, směrnice 92/81/EHS o harmonizaci struktury spotřebních daní z minerálních olejů a směrnice 92/82/EHS o sbližování sazeb spotřebních daní z minerálních olejůRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 99 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že je vhodné vyloučit celní režim vývozu z režimu dočasného osvobození od spotřební daně, aby bylo možné se při úpravě pohybu používané pro účely spotřební daně chránit před nebezpečím plynoucím z přepravy výrobků z místa odeslání do celního úřadu výstupu ze Společenství;vzhledem k tomu, že při odeslání výrobků, které podléhají spotřební dani a které je provázeno prohlášením navrhujícím tyto výrobky do režimu vnitřního tranzitu nebo do režimu podle úmluvy TIR či ATA, je třeba zajistit, aby toto prohlášení sloužilo jako průvodní doklad pro účely spotřební daně;vzhledem k tomu, že jsou-li výrobky podléhající spotřební dani propuštěny pro domácí spotřebu v některém členském státě a mají být přepravovány na území téhož členského státu tranzitem přes území jiného členského státu, je vhodné použit zjednodušené průvodní doklady podle nařízení Komise (EHS) č. 3649/92 [4];vzhledem k tomu, že je vhodné na průvodním dokladu vyznačit všechny ztráty vzniklé během pohybu zboží uvnitř Společenství, aby se zajistilo správné vyřízení dokladu a upřesnily podoba a obsah tohoto vyznačení;vzhledem k tomu, že je vhodné stanovit nepovinnou jistotu namísto stávajících jistot, kterou by poskytl přepravce nebo vlastník výrobků s cílem omezit nebezpečí spojená s pohybem zboží uvnitř Společenství;vzhledem k tomu, že je vhodné, aby bylo umožněno zprostit povinnosti poskytnout jistotu při přepravě minerálních olejů po moři nebo produktovodem uvnitř Společenství;vzhledem k tomu, že je vhodné umožnit, aby nový příjemce zásilky nebo nové místo dodávky bylo prostřednictvím změny zaneseno do průvodního dokladu;vzhledem k tomu, že je vhodné stanovit podmínky, které musí odesílatel minerálních olejů splnit, nevyplní-li kolonku příjemce na průvodním dokladu v případech, kdy příjemce není na začátku znám;vzhledem k tomu, že je vhodné umožnit přijetí doplňkových opatření ve věci kontrol odběrem vzorků s cílem zvýšit správní spolupráci mezi členskými státy;vzhledem k tomu, že je vhodné umožnit, aby se údaje uvedené na vyhotoveních průvodního dokladu určených pro příslušné orgány odesílajícího členského státu a členského státu určení předávaly počítačovými prostředky;vzhledem k tomu, že je vhodné zajistit, aby vyhotovení určené k vrácení odesílateli bylo přenášeno dálnopisem, aby celá operace mohla být řádně ukončena;vzhledem k tomu, že je vhodné zjednodušit pro výrobky podléhající spotřební dani, které jsou pravidelně přepravovány mezi sklady s daňovým dozorem ležícími ve dvou členských státech, vyplňování průvodního dokumentu;vzhledem k tomu, že je vhodné stanovit, že použití daňového nebo vnitrostátního identifikačního značení nesmí mít vliv na předpisy vydané členskými státy k zajištění správného používání platných daňových předpisů a k zabránění daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem nebo zneužití daňového režimu;vzhledem k tomu, že je vhodné stanovit podmínky, za nichž mohou být ozbrojené síly a jiné subjekty osvobozeny od spotřební daně;vzhledem k tomu, že pro řádné fungování vnitřního trhu je důležité vymezit výrobky spadající do kategorie minerálních olejů;vzhledem k tomu, že je vhodné vymezit výrobky spadající do kategorie minerálních olejů, na něž se vztahuje obecná úprava kontroly spotřebních daní;vzhledem k tomu, že je vhodné povolit vrácení spotřební daně zaplacené ze znečištěných nebo nezáměrně smíšených minerálních olejů zaslaných zpět do skladu s daňovým dozorem k úpravě;vzhledem k tomu, že je vhodné na úrovni Společenství zaručit obecné osvobození od daně pro minerální oleje vstřikované do vysokých pecí za účelem chemické redukce, aby se zamezilo narušením hospodářské soutěže vyplývajícím z rozdílných daňových úprav v členských státech;vzhledem k tomu, že je vhodné výslovně určit, že minerální oleje propuštěné pro domácí spotřebu v některém členském státě, které se nacházejí v palivových nádržích motorových vozidel a jsou určeny k použití jako pohonné hmoty pro tato vozidla, nepodléhají spotřební dani v žádném jiném členském státě, aby nebyl omezován volný pohyb osob a zboží a aby se zamezilo dvojí zdanění;vzhledem k tomu, že je vhodné upravit kódy kombinované nomenklatury týkající se olovnatého a bezolovnatého benzinu s přihlédnutím k poslední verzi Integrovaného celního sazebníku Evropských společenství [5];konečně vzhledem k tomu, že změny postupu ukládání spotřebních daní zavedené touto směrnicí za účelem zajištění řádného fungování vnitřního trhu nemohou být uspokojivě provedeny jednotlivě členskými státy, a vyžadují proto sblížení předpisů členských států v oblasti spotřebních daní na úrovni Společenství;vzhledem k tomu, že je rovněž vhodné pozměnit směrnice 92/12/EHS [6], 92/81/EHS [7] a 92/82/EHS [8],PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 92/12/EHS se mění takto:1. Článek 5 se mění takto:a) v odstavci 2 se první odrážka nahrazuje tímto:"— přicházejí z nebo směřují na území třetích zemí nebo území podle čl. 2 odst. 1, 2 a 3 nebo na britské Normanské ostrovy a nacházejí se v některém z celních režimů s podmíněným osvobozením od cla uvedených v čl. 84 odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 2913/92 [9] nebo ve svobodném pásmu nebo svobodném skladu, nebo";b) v odstavci 2 se druhá odrážka nahrazuje tímto:"— jsou dopravovány mezi členskými státy tranzitem přes země ESVO nebo z členského státu do země ESVO v režimu vnitřního tranzitu Společenství nebo přes jednu nebo více třetích zemí, jež nejsou zeměmi ESVO, za použití karnetu TIR nebo ATA.";c) v odst. 2 druhém pododstavci se první část věty nahrazuje tímto:"V případech, kdy se použije jednotného správního dokladu:";d) doplňuje se nový odstavec, který zní:"3. Všechny případné doplňující údaje, které musí být uvedeny na přepravních nebo obchodních dokladech sloužících jako tranzitní doklady, a všechny změny, které musí být provedeny k úpravě postupu vyřízení, jsou-li výrobky podléhající spotřební dani přepravovány ve zjednodušeném tranzitním režimu uvnitř Společenství, budou stanoveny postupem podle článku 24."2. V článku 7 se doplňují nové odstavce, které znějí:"7. Jestliže výrobky podléhající spotřební dani, které již byly propuštěny do domácí spotřeby v některém členském státě, mají být přepraveny do místa určení nacházejícího se v témž členském státě tranzitem přes území jiného členského státu, uskuteční se přeprava po vhodné trase za použití průvodního dokladu podle odstavce 4.8. V případech uvedených v odstavci 7:a) odesílatel ještě před odesláním zboží podá prohlášení orgánům daňové správy v místě odeslání, odpovědným za provádění kontroly ve věcech spotřebních daní;b) příjemce osvědčí obdržení zboží v souladu s předpisy vydanými finančními orgány v místě určení odpovědnými za provádění kontroly ve věcech spotřebních daní;c) odesílatel a příjemce jsou povinni souhlasit se všemi kontrolami, které umožní jejich příslušným finančním orgánům přesvědčit, že zboží bylo skutečně dodáno.9. V případech časté a pravidelné přepravy výrobků podléhajících spotřební dani za podmínek uvedených v odstavci 7 mohou členské státy dvoustrannou dohodou povolit zjednodušený postup odchylně od odstavců 7 a 8."3. V článku 13 se písmeno a) nahrazuje tímto:"a) poskytnout případnou jistotu vztahující se k výrobě, zpracování a skladování a povinnou jistotu vztahující se k pohybu zboží, s výhradou čl. 15 odst. 3, jejichž podmínky stanoví příslušné orgány členského státu, na jehož území se povolený sklad s daňovým dozorem nachází,".4. V článku 14 se doplňuje nový odstavec, který zní:"4. Manka podle odstavce 3 a ztráty neosvobozené od daně podle odstavce 1 ve všech případech vyznačí příslušné orgány na rubu vyhotovení průvodního dokladu podle čl. 18 odst. 1, které se vrací odesílateli.Použije se tohoto postupu:- u ztrát nebo mank vzniklých během přepravy uvnitř Společenství u výrobků v režimu s podmíněným osvobozením od spotřební daně vyznačí příslušné orgány členského státu, ve kterém jsou tyto ztráty nebo manka zjištěny, tuto skutečnost na návratném vyhotovení,- při dodání těchto výrobků do členského státu určení musí příslušné orgány tohoto členského státu vyznačit, zda přiznají částečné osvobození ve vztahu ke zjištěné ztrátě nebo manku nebo zda toto osvobození nepřiznají.Ve výše uvedených případech jsou příslušné orgány povinny přesně určit základ pro výpočet vyměřované spotřební daně v souladu s odstavcem 3. Příslušné orgány členského státu určení jsou povinny zaslat kopii návratného vyhotovení průvodního dokladu příslušným orgánům členského státu, ve kterém byly ztráty zjištěny.";5. Článek 15 se mění takto:a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:"1. Aniž jsou dotčeny čl. 5 odst. 2, článek 16, čl. 19 odst. 4 a čl. 23 odst. 1a, uskutečňuje se přeprava výrobků podléhající spotřební dani v režimu s podmíněným osvobozením od daně mezi sklady s daňovým dozorem.První pododstavec se použije i na přepravu výrobků podléhajících nulové sazbě spotřební daně, které nebyly propuštěny do domácí spotřeby, uvnitř Společenství."b) odstavec 3 se nahrazuje tímto:"3. Rizika spojená s přepravou uvnitř Společenství jsou kryta jistotou poskytnutou odesílajícím oprávněným skladovatelem v souladu s článkem 13, popřípadě jistotou poskytnutou společně a nerozdílně odesílatelem a přepravcem. Příslušné orgány členských států mohou povolit přepravci nebo majiteli výrobků poskytnout jistotu namísto jistoty poskytnuté odesílajícím oprávněným skladovatelem. Není-li tato jistota poskytnuta, mohou členské státy požadovat poskytnutí jistoty na příjemci.Jsou-li minerální oleje podléhající spotřební dani přepravovány uvnitř Společenství po moři nebo produktovodem, mohou členské státy zprostit odesílající oprávněné skladovatele povinnosti poskytnout jistotu podle prvního pododstavce.Pravidla pro poskytnutí jistoty stanoví členské státy. Tato jistota platí v celém Společenství.";c) odstavec 5 se nahrazuje tímto:"5. Odesílající oprávněný skladovatel nebo jeho zástupce mohou změnit obsah kolonek 4, 7, 7a, 13, 14 nebo 17 průvodního dokladu z důvodu uvedení nového příjemce, kterým musí být oprávněný skladovatel nebo registrovaný hospodářský subjekt, nebo nového místa dodání. Orgán příslušný pro odesílatele o tom musí být ihned uvědoměn a nový příjemce nebo nové místo dodání se musí okamžitě vyznačit na rubu průvodního dokladu.";d) doplňuje se nový odstavec, který zní:"6. Při přepravě minerálních olejů po moři nebo vnitrozemskou vodní cestou uvnitř Společenství nemusí odesílající oprávněný skladovatel vyplňovat kolonky 4, 7, 7a, 13 a 17 průvodního dokladu, není-li při odesílání výrobků příjemce s konečnou platností znám, pokud- příslušné orgány odesílajícího členského státu předem povolí odesílateli nevyplňovat tyto kolonky,- jsou tyto příslušné orgány uvědoměny o jménu a adrese příjemce, jeho daňovém čísle pro účely spotřebních daní a o zemi určení ihned, jakmile jsou tyto údaje známy nebo nejpozději v den, kdy jsou výrobky dodány na místo konečného určení."6. Vkládá se nový článek, který zní:"Článek 15b1. Při provádění kontroly odběrem vzorků podle čl. 19 odst. 6 mohou příslušné orgány členského státu požádat příslušné orgány jiného členského státu o údaje nad rámec článku 15a. Ustanovení o ochraně údajů podle směrnice 77/799/EHS [10] se vztahují i na tuto výměnu údajů.;2. Při výměně údajů podle odstavce 1 a tam, kde vnitrostátní předpisy členského státu stanoví nutnost konzultovat osoby dotčené výměnou údajů, lze tyto předpisy používat i nadále.3. Údaje nezbytné k provádění kontrol odběrem vzorků podle odstavce 1 se vyměňují za použití jednotného kontrolního dokladu. Forma a obsah tohoto dokladu se stanoví postupem podle článku 24."7. V článku 18 se doplňuje nový odstavec, který zní:"6. Tento článek se vztahuje rovněž na výrobky podléhající spotřební dani, které jsou přepravovány v režimu s podmíněným osvobozením od daně mezi dvěma sklady s daňovým dozorem umístěnými v témž členském státě tranzitem přes území jiného členského státu."8. Článek 19 se mění takto:a) v odstavci 1 se za druhý pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:"Příslušné orgány odesílacího členského státu a členského státu určení mohou stanovit, že údaje obsažené ve vyhotovení průvodního dokladu jim určeném mají být zaslány počítačovými prostředky.";b) v odstavci 2 se za první pododstavec vkládají nové dva pododstavce, které znějí:"Bez ohledu na výše uvedená ustanovení, mohou odesílající členské státy stanovit, aby se návratné vyhotovení zasílalo odesílateli ihned dálnopisem, aby jistota mohla být rychle uvolněna. Tato úprava se nedotýká povinnosti vrátit prvopis vyhotovení zmíněného v první větě.Jsou-li výrobky podléhající spotřební dani přepravovány často a pravidelně mezi dvěma členskými státy v režimu s podmíněným osvobozením od daně, mohou příslušné orgány těchto členských států vzájemnou dohodou zjednodušit postup vyřizování režimu za použití průvodního dokladu v podobě souhrnného nebo automatizovaného ověřování.";c) odstavec 4 se nahrazuje tímto:"4. Výrobky podléhající spotřební dani odeslané oprávněným skladovatelem usazeným v některém členském státě k vývozu tranzitem přes jeden nebo více jiných členských států se propustí k přepravě v režimu s podmíněným osvobozením od daně podle čl. 4 písm. c). Tento režim se vyřídí na základě osvědčení vyhotoveného celním úřadem na výstupu ze Společenství potvrzujícího, že výrobky skutečně opustily území Společenství. Celní úřad zašle zpět odesílateli potvrzené vyhotovení průvodního dokladu určené odesílateli."9. V čl. 21 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:"Aniž jsou dotčeny předpisy, které přijmou k zajištění řádného provádění tohoto článku a k zamezení veškerých daňových úniků, vyhýbání se daňovým povinnostem nebo zneužití daňového režimu, dbají členské státy na to, aby toto značení nebylo překážkou volného pohybu výrobků podléhajících spotřební dani."10. V článku 23 se vkládá nový odstavec, který zní:"1a. Ozbrojené síly a subjekty uvedené v odstavci 1 mohou přijímat z jiných členských států výrobky v režimu s podmíněným osvobozením od spotřební daně za použití průvodního dokladu podle článku 18, jestliže je k tomuto dokladu připojeno potvrzení o osvobození od daně. Forma a obsah potvrzení o osvobození od daně se stanoví postupem podle článku 24."11. Článek 24 se mění takto:a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:"2. Opatření nezbytná k provedení článků 5, 7, 15b, 18, 19 a 23 se přijmou postupem podle odstavců 3 a 4.";b) odstavec 5 se nahrazuje tímto:"5. Kromě opatření uvedených v odstavci 2 posuzuje výbor záležitosti týkající se provádění předpisů Společenství o spotřebních daních, které mu předloží jeho předseda buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce některého členského státu."Článek 2Směrnice 92/81/EHS se mění takto:1. Článek 2 se mění takto:a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:"1. Pro účely této směrnice se "minerálními oleji"; rozumějí:a) výrobky kódu KN (kombinované nomenklatury) 2706;b) výrobky kódů KN 270710, 270720, 270730, 270750, 27079100, 27079911 a 27079919;c) výrobky kódu KN 2709;d) výrobky kódu KN 2710;e) výrobky kódu KN 2711včetně chemicky čistého methanu a propanu, avšak bez zemního plynu;f) výrobky kódů KN 271210, 27122000, 27129031, 27129033, 27129039 a 27129090;g) výrobky kódu KN 2715;h) výrobky kódu KN 2901;i) výrobky kódů KN 29021100, 29021990, 290220, 290230, 29024100, 29024200, 29024300 a 290244;j) výrobky kódů KN 34031100 a 340319;k) výrobky kódu KN 3811;l) výrobky kódu KN 3817.";b) odstavec 4 se nahrazuje tímto:"4. Odkazy učiněné v odstavci 1 na kódy KN se vztahují k verzi kombinované nomenklatury platné ke dni 1. října 1994."2. Vkládá se nový článek, který zní:"Článek 2a1. Ustanovení směrnice 92/12/EHS o sledování a pohybu se vztahují pouze na tyto minerální oleje:a) výrobky kódů KN 270710, 270720, 270730 a 270750;b) výrobky kódů KN 27100011 až 27100078. Nicméně pro výrobky kódů KN 27100021, 27100025 a 27100059 se ustanovení o sledování a pohybu použijí pouze na hromadnou obchodní přepravu;c) výrobky kódu KN 2711(kromě podpoložek 27111100 a 27112100);d) výrobky kódu KN 290110;e) výrobky kódů KN 290220, 290230, 29024100, 29024200, 29024300 a 290244.2. Zjistí-li členský stát, že minerální oleje jiné než uvedené v odstavci 1 jsou určeny k použití, nabízeny k prodeji nebo používány jako pohonné hmoty nebo palivo nebo jiným způsobem, jenž má za následek daňový únik, vyhýbání se daňovým povinnostem nebo zneužití daňového režimu, uvědomí o tom Komisi. Komise tuto informaci do jednoho měsíce od obdržení předá ostatním členským státům. Rozhodnutí o tom, zda se na některý z dotyčných výrobků mají vztahovat ustanovení směrnice 92/12/EHS o sledování a pohybu, se přijímají postupem podle článku 24 zmíněné směrnice.3. Členské státy mohou na základě dvoustranných dohod plně nebo částečně vyjmout některé nebo všechny výše uvedené výrobky ze sledovacích opatření stanovených směrnicí 92/12/EHS, nevztahuje-li se na ně článek 2 směrnice 92/82/EHS. Tyto dohody se nedotýkají členských států, které nejsou jejich stranami. O všech dvoustranných dohodách musí být uvědomena Komise, jež o nich uvědomí ostatní členské státy."3. Vkládá se nový článek, který zní:"Článek 7aČlenské státy mohou vrátit spotřební daň vybranou ze znečištěných nebo neúmyslně smíšených minerálních olejů zaslaných zpět do skladu s daňovým dozorem k úpravě."4. Článek 8 se mění takto:a) v odstavci 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:"d) minerální oleje vstřikované do vysokých pecí za účelem chemické redukce jako přísada ke koksu používanému jako hlavní palivo.";b) v odstavci 2 se úvodní věta nahrazuje tímto:"2. Aniž jsou dotčeny ostatní předpisy Společenství, mohou členské státy uplatňovat plné nebo částečné osvobození od daně nebo snížené daňové sazby na minerální oleje nebo jiné výrobky určené ke stejnému použití, které jsou pod finanční kontrolou využívány."5. Vkládá se nový článek, který zní:"Článek 8a1. Minerální oleje propuštěné do domácí spotřeby v některém členském státě, které se nacházejí v běžných nádržích obchodních motorových vozidel a jsou určeny k použití jako pohonné hmoty pro tato vozidla, nebo které se nacházejí ve zvláštních kontejnerech a jsou určeny k fungování těchto kontejnerů po dobu přepravy, nepodléhají spotřební dani v žádném jiném členském státě.2. Pro účely tohoto článku se:"běžnou nádrží" rozumí- nádrž pevně a trvale připojená výrobcem ke všem motorovým vozidlům téhož typu jako dotyčné vozidlo, jejíž trvalé vestavení umožňuje přímé používání pohonné hmoty k pohonu vozidla a případně k fungování chladicích a jiných systémů při přepravě.Za běžnou nádrž se rovněž považuje plynová nádrž vestavená do motorových vozidel k přímému používání plynu jako pohonné hmoty a nádrž vestavená do jiných zařízení, jimiž je vozidlo vybaveno,- nádrž pevně a trvale připojená výrobcem ke všem kontejnerům téhož typu jako dotyčný kontejner, jejíž trvalé vestavení umožňuje přímé používání pohonných hmot při přepravě k fungování chladicích a jiných systémů, jimiž je zvláštní kontejner vybaven,"zvláštním kontejnerem" rozumí každý kontejner vybavený zvlášť upraveným zařízením chladicího, okysličujícího, tepelně izolačního nebo jiného systému."Článek 3"Článek 21. Minerálními oleji se rozumějí:- olovnaté benziny kódů KN (kombinované nomenklatury) 27100026, 27100034 a 27100036,- bezolovnaté benziny kódů KN 27100027, 27100029 a 27100032,- plynové oleje kódu KN 27100069,- těžké topné oleje kódů KN 27100074 až 27100078,- zkapalněné uhlovodíkové plyny kódů KN 27111211 až 27111900,- methan kódu KN 27112900,- petroleje kódů KN 27100051 a 27100055.2. Odkazy učiněné v odstavci 1 na kódy KN se vztahují k verzi kombinované nomenklatury platné ke dni 1. října 1994."Článek 41. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. července 1995. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 22. prosince 1994.Za RadupředsedaH. Seehofer[1] Úř. věst. C 215, 5.8.1994, s. 19.[2] Stanovisko ze dne 16. prosince 1994 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Stanovisko ze dne 20. října 1994 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[4] Úř. věst. L 369, 18.12.1992, s. 17.[5] Úř. věst. C 143A, 24. 5. 1993, s. 560.[6] Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 92/108/EHS (Úř. věst. L 390, 31.12.1992, s. 124).[7] Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 12. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 92/108/EHS (Úř. věst. L 390, 31.12.1992, s. 124).[8] Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 19.[9] Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.[10] Úř. věst. L 336, 27.12.1977, s. 15.--------------------------------------------------