title: Směrnice Rady 2003/48/ES ze dne 3. června 2003 o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb

text:
Důležité právní upozornění

|

32003L0048

Úřední věstník L 157 , 26/06/2003 S. 0038 - 0048

		Směrnice Rady 2003/48/ESze dne 3. června 2003o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových platebRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 94 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Články 56 až 60 Smlouvy zaručují volný pohyb kapitálu.(2) Příjmy z úspor v podobě úrokových plateb z pohledávek představují u všech členských států zdanitelný příjem pro osoby, které v nich mají bydliště.(3) Podle čl. 58 odst. 1 Smlouvy mají členské státy právo používat příslušná ustanovení svých daňových předpisů, která rozlišují mezi daňovými poplatníky podle místa bydliště nebo podle místa, kde je jejich kapitál investován, a učinit všechna opatření nezbytná k tomu, aby zabránily porušování vnitrostátních právních a správních předpisů, zejména v oblasti daňového práva.(4) V souladu s čl. 58 odst. 3 Smlouvy by daňové předpisy členských států zaměřené na boj proti daňovým únikům či zneužití daňových režimů neměly představovat ani prostředek svévolné diskriminace, ani zastřené omezování volného pohybu kapitálu a plateb podle článku 56 Smlouvy.(5) Pokud neexistuje koordinace vnitrostátních daňových systémů v oblasti zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb, zejména jde-li o zacházení s úroky získanými osobami nemajícími v daném státě bydliště, mohou se osoby s bydlištěm v členských státech v současné době často v členském státě, v němž mají bydliště, vyhnout všem formám zdanění úroků, které získají v jiném členském státě.(6) Tento stav vede k narušování pohybu kapitálu mezi členskými státy, což není slučitelné s vnitřním trhem.(7) Tato směrnice navazuje na konsens, kterého bylo dosaženo na zasedání Evropské rady v Santa Maria da Feira ve dnech 19. a 20. června 2000 a na následných jednáních Rady ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN), která se konala ve dnech 26. a 27. listopadu 2000, 13. prosince 2001 a 21. ledna 2003.(8) Konečným cílem této směrnice je umožnit, aby příjmy z úspor v podobě úrokových plateb vyplacené v jednom členském státě jejich skutečným vlastníkům, kteří jsou fyzickými osobami s bydlištěm v jiném členském státě, podléhaly účinnému zdanění v souladu s právními předpisy uvedeného jiného členského státu.(9) Cíle této směrnice lze nejlépe dosáhnout zaměřením se na provádění nebo připisování úrokových plateb od hospodářských subjektů usazených v členských státech skutečným vlastníkům, kteří jsou fyzickými osobami s bydlištěm v jiném členském státě, nebo ve prospěch těchto subjektů.(10) Jelikož cíle této směrnice nemůže být z důvodu nedostatku koordinace vnitrostátních systémů zdanění příjmů z úspor uspokojivě dosaženo samotnými členskými státy, a lze ho tudíž lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku se tato směrnice omezuje pouze na minimální požadavky a nepřekračuje rámec toho, co je nezbytně nutné pro dosažení tohoto cíle.(11) Platebním zprostředkovatelem je hospodářský subjekt, který provádí nebo připisuje úrokovou platbu přímo ve prospěch jejich skutečného vlastníka.(12) Při vymezování pojmu úroková platba a mechanismu platebního zprostředkovatele by měl být v náležitých případech uveden odkaz na směrnici Rady 85/611/EHS ze dne 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) [4].(13) Oblast působnosti této směrnice by měla být omezena na zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb z pohledávek, s výjimkou, mimo jiné, záležitostí spojených se zdaněním důchodů a pojistného plnění.(14) Konečného cíle, kterým je zavedení účinného zdanění úroků v tom členském státě, v němž má skutečný vlastník bydliště, může být dosaženo pomocí výměny informací, které se týkají úrokových plateb, mezi členskými státy.(15) Směrnice Rady 77/799/EHS ze dne 19. prosince 1977 o vzájemné pomoci mezi příslušnými orgány členských států v oblasti přímých a nepřímých daní [5] již poskytuje členským státům základ pro výměnu informací k daňovým účelům o příjmech, na něž se vztahuje tato směrnice. Pokud se tato směrnice od uvedené směrnice neodchyluje, měla by se uvedená směrnice na takové výměny informací nadále používat společně s touto směrnicí.(16) Automatická výměna informací mezi členskými státy o úrokových platbách, na které se vztahuje tato směrnice, umožní účinné zdanění těchto výplat v tom členském státě, v němž má skutečný vlastník bydliště, a to v souladu s vnitrostátními právními předpisy tohoto členského státu. Je proto nezbytné ustanovit, že se členské státy, které si vyměňují informace v souladu s touto směrnicí, nemohou uplatnit omezení výměny informací podle článku 8 směrnice 77/799/EHS.(17) Vzhledem ke strukturálním rozdílům nemohou Rakousko, Belgie a Lucembursko provádět automatickou výměnu informací ve stejné době jako ostatní členské státy. Vzhledem k tomu, že srážková daň může zajistit minimální míru účinného zdanění, zejména při sazbě zvyšující se progresivně na 35 %, měly by během přechodného období tyto tři členské státy uplatňovat na příjmy z úspor podle této směrnice srážkovou daň.(18) Aby nedocházelo k rozdílům v zacházení, neměly by Rakousko, Belgie a Lucembursko mít povinnost provádět automatickou výměnu informací dříve, než Švýcarská konfederace, Knížectví Andorry, Lichtenštejnské knížectví, Monacké knížectví a Republika San Marino zajistí účinnou výměnu požadovaných informací o úrokových platbách.(19) Tyto členské státy by měly převést větší část svých příjmů z této srážkové daně tomu členskému státu, v němž má skutečný vlastník úroků bydliště.(20) Tyto členské státy by měly stanovit postup, jenž by skutečným vlastníkům s bydlištěm v jiném členském státu umožňoval vyhnout se uplatnění této srážkové daně tím, že svého platebního zprostředkovatele zmocní k vykazování úrokových plateb, nebo tím, že předloží osvědčení vystavené příslušným orgánem členského státu, v němž mají skuteční vlastníci bydliště.(21) Členský stát, v němž má skutečný vlastník bydliště, by měl zajistit, aby nedocházelo ke dvojímu zdanění úrokových plateb, které by mohlo být důsledkem uplatnění srážkové daně v souladu s postupy podle této směrnice. Měl by toho dosáhnout tím, že až do výše daně splatné na svém území provede zápočet daně ve výši srážkové daně a případnou částku, o kterou by srážková daň převyšovala daň splatnou na jeho území, vyplatí skutečnému vlastníkovi úroků. Členský stát však může místo použití této metody daňového zápočtu srážkovou daň skutečnému vlastníkovi vrátit.(22) Aby se předešlo narušení trhu, neměla by se tato směrnice během přechodného období vztahovat na úrokové platby z některých obchodovatelných dluhových cenných papírů.(23) Tato směrnice by neměla členským státům bránit ve výběru jiných druhů srážkové daně z úroků, které mají zdroj na jejich území, než srážkové daně uvedené v této směrnici.(24) Pokud Spojené státy americké, Švýcarsko, Andorra, Lichtenštejnsko, Monako, San Marino a příslušná závislá nebo přidružená území členských států nebudou uplatňovat opatření, která jsou rovnocenná opatřením uvedeným v této směrnici nebo jsou s nimi shodná, mohly by úniky kapitálu do těchto zemí a na tato území ohrozit dosažení cílů této směrnice. Je tudíž nutné, aby byla tato směrnice používána od stejného data, k němuž takováto opatření začnou uplatňovat všechny tyto země a všechna tato území.(25) Komise by měla každé tři roky předložit Radě zprávu o fungování této směrnice a v případě potřeby Radě navrhnout změny, které se ukáží jako nutné k lepšímu zajištění účinného zdanění příjmů z úspor a k odstranění nežádoucího narušování hospodářské soutěže.(26) Tato směrnice ctí základní práva a dodržuje zásady uznané zejména v Chartě základních práv Evropské unie,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:KAPITOLA IÚVODNÍ USTANOVENÍČlánek 1Účel1. Účelem směrnice je umožnit, aby příjmy z úspor v podobě úrokových plateb vyplacených v jednom členském státě jejich skutečným vlastníkům – fyzickým osobám, které mají bydliště pro daňové účely v jiném členském státu – podléhaly účinnému zdanění v souladu s právními předpisy uvedeného jiného členského státu.2. Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby platební zprostředkovatelé usazení na jejich území splnili povinnosti nezbytné k provádění této směrnice, a to bez ohledu na místo usazení dlužníka, z jehož dluhu úroky plynou.Článek 2Definice skutečného vlastníka1. Pro účely této směrnice se "skutečným vlastníkem" rozumí fyzická osoba, která přijme úrokovou platbu, nebo fyzická osoba, v jejíž prospěch je úroková platba připsána, pokud neprokáže, že úroková platba nebyla provedena nebo připsána v její prospěch, a že tedy:a) tato osoba jedná jako platební zprostředkovatel ve smyslu čl. 4 odst. 1 nebob) tato osoba jedná jménem právnické osoby, subjektu, jehož zisk je zdaněn v souladu s obecnou úpravou zdanění podniků, subjektu kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) povoleného podle směrnice 85/611/EHS nebo subjektu uvedeného v čl. 4 odst. 2 této směrnice, při čemž v posledně jmenovaném případě oznámí osoba jméno a adresu tohoto subjektu hospodářskému subjektu, který úroky vyplácí, a ten pak předá tyto informace příslušnému orgánu členského státu, v němž je sám usazen neboc) tato osoba jedná jménem jiné fyzické osoby, která je skutečným vlastníkem, a v souladu s čl. 3 odst. 2 informuje platebního zprostředkovatele o totožnosti tohoto skutečného vlastníka.2. Pokud má platební zprostředkovatel informace naznačující, že fyzická osoba, která přijímá úrokovou platbu nebo v jejíž prospěch je platba připsána, možná není skutečným vlastníkem a pokud se na tuto fyzickou osobu nevztahují odst. 1 písm. a) ani b), přijme platební zprostředkovatel přiměřená opatření, aby zjistil totožnost skutečného vlastníka v souladu s čl. 3 odst. 2. Není-li platební zprostředkovatel schopen zjistit totožnost skutečného vlastníka, považuje za skutečného vlastníka danou fyzickou osobu.Článek 3Totožnost a bydliště skutečných vlastníků1. Každý členský stát přijme postupy nezbytné k tomu, aby mohl platební zprostředkovatel zjistit pro účely článků 8 až 12 totožnost a bydliště skutečných vlastníků, a zajistí na svém území používání těchto postupů.Tyto postupy musejí být v souladu s minimálními požadavky stanovenými v odstavcích 2 a 3.2. Platební zprostředkovatel zjistí totožnost skutečného vlastníka na základě minimálních požadavků, které se liší podle počátku vztahů mezi platebním zprostředkovatelem a skutečným vlastníkem:a) u smluvních vztahů vzniklých před 1. lednem 2004 zjistí platební zprostředkovatel totožnost skutečného vlastníka vyjádřenou jeho jménem a adresou na základě informací, jež má k dispozici, a to zejména na základě předpisů platných v členském státě, v němž je platební zprostředkovatel usazen, a se směrnicí Rady 91/308/EHS ze dne 10. června 1991 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz [6];b) u smluvních vztahů vzniklých k 1. lednu 2004 nebo později nebo u transakcí provedených v této době bez existence smluvního vztahu zjistí platební zprostředkovatel totožnost skutečného vlastníka vyjádřenou jeho jménem, adresou a, pokud existuje, z jeho daňového identifikačního čísla přiděleného členským státem, v němž má skutečný vlastník bydliště. Tyto údaje se zjistí na základě cestovního pasu nebo úředního průkazu totožnosti předloženého skutečným vlastníkem. Pokud není adresa v cestovním pasu či na úředním průkazu totožnosti uvedena, je zjištěna na základě jiného průkazného dokladu předloženého skutečným vlastníkem. Není-li daňové identifikační číslo uvedeno v cestovním pasu, na úředním průkazu totožnosti, ani na jiném průkazném dokladu, včetně případného potvrzení o daňovém bydlišti, který skutečný vlastník předložil, jsou informace o totožnosti doplněny datem a místem narození skutečného vlastníka; tyto údaje se zjistí na základě jeho cestovního pasu či úředního průkazu totožnosti.3. Platební zprostředkovatel zjistí bydliště skutečného vlastníka na základě minimálních požadavků, které se liší podle počátku vztahů mezi platebním zprostředkovatelem a skutečným vlastníkem úroků. S výjimkou níže uvedených ustanovení platí, že se bydliště skutečného vlastníka nachází v té zemi, v níž má skutečný vlastník trvalé bydliště:a) u smluvních vztahů vzniklých před 1. lednem 2004 zjistí platební zprostředkovatel bydliště skutečného vlastníka na základě informací, které má k dispozici, zejména na základě předpisů platných v členském státě, v němž je usazen, a směrnice 91/308/EHS;b) u smluvních vztahů vzniklých k 1. lednu 2004 a později nebo u transakcí provedených v této době bez existence smluvního vztahu zjistí platební zprostředkovatel bydliště skutečného vlastníka na základě adresy uvedené v cestovním pasu, v úředním průkazu totožnosti nebo případně z jakéhokoli průkazného dokladu předloženého skutečným vlastníkem, a to podle následujícího postupu: u fyzických osob, které předkládají cestovní pas či úřední průkaz totožnosti vystavený členským státem a které jsou dle vlastního prohlášení osobami s bydlištěm ve třetí zemi, se bydliště zjistí na základě potvrzení o daňovém bydlišti, které vydal příslušný orgán třetí země, v níž má daná fyzická osoba dle vlastního prohlášení bydliště. Pokud takové potvrzení není předloženo, má se za to, že se bydliště skutečného vlastníka nachází v členském státě, který vydal cestovní pas nebo jiný úřední doklad totožnosti.Článek 4Definice platebního zprostředkovatele1. Pro účely této směrnice se "platebním zprostředkovatelem" rozumí hospodářský subjekt, který provádí nebo připisuje úrokovou platbu přímo ve prospěch skutečného vlastníka bez ohledu na to, zda je tento subjekt dlužníkem, z jehož dluhu úroky plynou, nebo subjektem, jenž byl dlužníkem nebo skutečným vlastníkem pověřen úrokovou platbu provést nebo připsat.2. Jakýkoli subjekt, který je usazen v členském státě a provádí nebo připisuje platbu úroku ve prospěch skutečného vlastníka, je v okamžiku provedení či připsání této platby rovněž považován za platebního zprostředkovatele. Toto ustanovení se nepoužije, pokud má hospodářský subjekt provádějící nebo připisující úrokovou platbu důvod se na základě úředního dokladu předloženého druhým z uvedených subjektů domnívat, že:a) se jedná o právnickou osobu, s výjimkou právnických osob uvedených v odstavci 5 nebob) zisky této osoby podléhají zdanění v souladu s obecnou úpravou zdanění podniků neboc) se jedná o SKIPCP povolený podle směrnice 85/611/EHS.Hospodářský subjekt provádějící či připisující úrokovou platbu ve prospěch subjektu usazeného v jiném členském státě, který je dle tohoto odstavce považován za platebního zprostředkovatele, sdělí jméno a adresu tohoto subjektu a celkovou výši úrokové platby prováděné nebo připisované v jeho prospěch příslušnému orgánu členského státu, v němž je sám usazen, a tento orgán pak informace předá příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazen subjekt považovaný podle tohoto odstavce za platebního zprostředkovatele.3. Subjekt považovaný za platebního zprostředkovatele podle odstavce 2 má však možnost být pro účely této směrnice považován za SKIPCP uvedený v odst. 2 písm. c). K využití této možnosti je nutné, aby členský stát, v němž je tento subjekt usazen, vydal potvrzení, které pak tento subjekt předloží hospodářskému subjektu, jenž provádí či připisuje úrokovou platbu.Členské státy stanoví podrobná pravidla k uplatnění této možnosti subjekty usazenými na jejich území.4. Jsou-li subjekt považovaný za platebního zprostředkovatele podle odstavce 2 i hospodářský subjekt usazeni ve stejném členském státě, přijme tento členský stát opatření nezbytná k zajištění toho, aby subjekt jednající jako platební zprostředkovatel dodržoval ustanovení této směrnice.5. Právnickými osobami, na které se nevztahuje odst. 2 písm. a), jsou:a) ve Finsku: "avoin yhtiö (Ay)" a "kommandiittiyhtiö (Ky)"/"öppet bolag" a "kommanditbolag",b) ve Švédsku: "hadelsbolag (HB)" a "kommanditbolag (KB)".Článek 5Definice příslušného orgánuPro účely této směrnice se "příslušným orgánem" rozumí:a) v případě členských států veškeré orgány, které členské státy oznámí Komisi;b) v případě třetích zemí příslušný orgán pro účely dvoustranných a mnohostranných daňových smluv nebo, pokud takovýto orgán neexistuje, jiný orgán, který je oprávněn vydávat potvrzení o daňovém bydlišti.Článek 6Definice úrokové platby1. Pro účely této směrnice se "úrokovou platbou" rozumí:a) vyplacené nebo na účet připsané úroky, které souvisejí s pohledávkami jakéhokoliv druhu, ať zajištěných či nezajištěných zástavním právem na nemovitosti a majících či nemajících právo účasti na zisku dlužníka, a zvláště, příjmy z vládních cenných papírů a příjmy z obligací nebo dluhopisů, včetně prémií a výher, které se vážou k těmto cenným papírům, obligacím nebo dluhopisům; penále ukládané za pozdní platbu se za úrokovou platbu nepovažuje;b) úroky vzniklé nebo kapitalizované při převodu, splacení nebo zpětném odkupu pohledávek uvedených v písmeni a);c) příjmy plynoucí z úrokové platby prováděné přímo či prostřednictvím subjektu uvedeného v čl. 4 odst. 2 a rozdělované:i) SKIPCP povoleným podle směrnice 85/611/EHS,ii) subjekty, které mají právo využít možnosti uvedené v čl. 4 odst. 3,iii) subjekty kolektivního investování usazenými mimo území uvedené v článku 7;d) příjmy z převodu, splacení nebo zpětného odkupu akcií či podílů v následujících subjektech, pokud tyto subjekty investují přímo či nepřímo, prostřednictvím jiných subjektů kolektivního investování nebo subjektů uvedených níže, více než 40 % svých aktiv do pohledávek uvedených v písmeni a):i) v SKIPCP povoleném podle směrnice 85/611/EHS,ii) v subjektech, které mají právo využít možnosti uvedené v čl. 4 odst. 3,iii) v subjektech kolektivního investování usazených mimo území uvedené v článku 7.Členské státy však mají možnost příjmy podle písmene d) do definice úrokové platby zahrnout pouze v rozsahu, v jakém tyto příjmy odpovídají příjmům přímo nebo nepřímo plynoucím z úrokových plateb ve smyslu písmen a) a b).2. Pokud jde o odst. 1 písm. c) a d), nemá-li platební zprostředkovatel žádné informace o podílu příjmů, který plyne z úrokových plateb, je za úrokovou platbu považována celková výše příjmu.3. Pokud jde o odst. 1 písm. d), nemá-li platební zprostředkovatel žádné informace o podílu aktiv investovaných do pohledávek nebo do akcií či podílů vymezených v uvedeném odstavci, je tento podíl považován za vyšší než 40 %. V případě, že platební zprostředkovatel nemůže zjistit výši příjmů realizovaných skutečným vlastníkem, má se za to, že tyto příjmy odpovídají výnosům z převodu, splacení nebo zpětného odkupu akcií či podílů.4. Jsou-li úroky vymezené v odstavci 1 vyplaceny subjektu uvedenému v čl. 4 odst. 2 nebo připsány na jeho účet a tento subjekt nemá právo využít možnosti podle čl. 4 odst. 3, jsou tyto úroky považovány za úrokovou platbu provedenou tímto subjektem.5. Pokud jde o odst. 1 písm. b) a d), členské státy mají možnost požadovat od platebních zprostředkovatelů na svém území, aby úroky za období ne delší než jeden rok přepočetli na roční základ, a takto přepočtené úroky mají možnost považovat za úrokovou platbu i v případě, že během tohoto období nedojde k žádnému převodu, zpětnému odkupu ani splacení.6. Odchylně od odst. 1 písm. c) a d) mají členské státy možnost vyloučit z definice úrokové platby všechny příjmy ve smyslu uvedených ustanovení pocházející od subjektů usazených na jejich území, pokud investice těchto subjektů do pohledávek podle odst. 1 písm. a) nepřevýší 15 % jejich aktiv. Podobně mají členské státy odchylně od odstavce 4 možnost vyloučit z definice úrokové platby v odstavci 1 úroky vyplacené či připsané na účet subjektu uvedenému v čl. 4 odst. 2, který nemá právo využít možnosti dle čl. 4 odst. 3 a je usazen na území příslušného členského státu, pokud investice takového subjektu do pohledávek ve smyslu odst. 1 písm. a) nepřesáhnou 15 % jeho aktiv.Uplatnění této možnosti členským státem je pro ostatní členské státy závazné.7. Podíl uvedený v odst. 1 písm. d) a v odstavci 3 bude od 1. ledna 2011 činit 25 %.8. Podíl uvedený v odst. 1 písm. d) a v odstavci 6 se stanoví na základě investiční politiky vymezené v předpisech či v zakládacích dokumentech těchto subjektů; v případě neexistence těchto údajů se tento podíl stanoví na základě skutečného složení aktiv těchto subjektů.Článek 7Územní působnostTato směrnice se vztahuje na úroky vyplacené platebním zprostředkovatelem usazeným na území, na než se vztahuje Smlouva podle článku 299 Smlouvy.KAPITOLA IIVÝMĚNA INFORMACÍČlánek 8Předkládání informací platebním zprostředkovatelem1. Pokud má skutečný vlastník bydliště v jiném členském státu než v tom, v němž je usazen platební zprostředkovatel, předkládá platební zprostředkovatel příslušnému orgánu členského státu, v němž je sám usazen, informace v následujícím minimálním rozsahu:a) totožnost a bydliště skutečného vlastníka zjištěné podle článku 3;b) jméno a adresa platebního zprostředkovatele;c) číslo účtu skutečného vlastníka nebo, pokud není číslo účtu k dispozici, označení pohledávky, z níž úroky plynou;d) informace týkající se úrokové platby podle odstavce 2.2. V rámci minimálního rozsahu informací, které se týkají úrokové platby a které musí platební zprostředkovatel předložit, je nutné úroky rozlišit podle následujících kategorií a uvést následující údaje:a) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 6. odst. 1 písm. a): výši vyplacených či připsaných úroků;b) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. b) nebo d): výši úroků nebo příjmů podle uvedených ustanovení nebo celkovou výši výnosů z převodu, zpětného odkupu nebo splacení;c) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. c): výši příjmů podle uvedeného ustanovení, nebo celkovou výši vyplácených prostředků;d) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 6 odst. 4: výši úroků připadající na každého z členů subjektu uvedeného v čl. 4 odst. 2, kteří splňují podmínky čl. 1 odst. 1 a čl. 2 odst. 1;e) v případě, že členský stát uplatňuje možnost uvedenou v čl. 6 odst. 5: výši úroků přepočtených na roční základ.Členské státy však mohou omezit minimální rozsah informací, které má platební zprostředkovatel o úrokové platbě předkládat, na celkovou výši úroků nebo příjmů a na celkovou výši výnosů z převodu, zpětného odkupu či splacení.Článek 9Automatická výměna informací1. Příslušný orgán členského státu platebního zprostředkovatele předá informace uvedené v článku 8 příslušnému orgánu členského státu, v němž má skutečný vlastník bydliště.2. Předání informací proběhne automaticky a uskuteční se nejméně jednou ročně, do šesti měsíců po skončení daňového roku v členském státě platebního zprostředkovatele, a to pro všechny úrokové platby uskutečněné v průběhu daného roku.3. Pro výměnu informací podle této směrnice se použije směrnice 77/799/EHS, pokud nejsou ustanovení této směrnice od ní odchylná. Článek 8 směrnice 77/799/EHS se však nepoužije na informace, které mají být předány podle této kapitoly.KAPITOLA IIIPŘECHODNÁ USTANOVENÍČlánek 10Přechodné období1. Během přechodného období začínajícího dnem uvedeným v čl. 17 odst. 2 a 3 a s výjimkou čl. 13 odst. 1 nemusejí Belgie, Lucembursko a Rakousko používat ustanovení kapitoly II.Těmto státům však ostatní členské státy poskytnou informace v souladu s kapitolou II.V průběhu přechodného období je účelem této směrnice zajistit minimální účinné zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb vyplacených v jednom členském státě skutečným vlastníkům – fyzickým osobám s daňovým bydlištěm v jiném členském státu.2. Přechodné období končí na konci prvního celého daňového roku následujícího po pozdějším z následujících dat:- den, k němuž vstoupí v platnost dohoda mezi Evropským společenstvím, přijatá na základě jednomyslného rozhodnutí Rady, na straně jedné, a tím z následujících států – Švýcarská konfederace, Lichtenštejnské knížectví, Republika San Marino, Monacké knížectví, Knížectví Andory –, který tuto dohodu uzavře jako poslední, na straně druhé, o výměně informací na základě žádosti, tak jak tuto dohodu vymezuje Vzorová smlouva OECD o výměně informací týkajících se daňových záležitostí, zveřejněná dne 18. dubna 2002 (dále jen "vzorová smlouva OECD"), s ohledem na úrokové platby vymezené touto směrnicí a prováděné platebními zprostředkovateli usazenými na území příslušného státu ve prospěch skutečných vlastníků s bydlištěm na území, na něž se vztahuje tato směrnice, a s ohledem na současné uplatňování srážkové daně těmito státy na tyto výplaty za použití sazby stanovené pro příslušné období podle čl. 11 odst. 1,- den, k němuž Rada jednomyslně odsouhlasí závazek Spojených států amerických k výměně informací na základě žádosti, v souladu se vzorovou smlouvou OECD, s ohledem na úrokové platby, jak je vymezuje tato směrnice, prováděné platebními zprostředkovateli usazenými na území Spojených států amerických ve prospěch skutečných vlastníků s bydlištěm na území, na něž se vztahuje tato směrnice.3. Na konci přechodného období musejí Belgie, Lucembursko a Rakousko používat ustanovení kapitoly II a zároveň musejí přestat uplatňovat srážkovou daň i sdílení daňových výnosů podle článků 11 a 12. Pokud se Belgie, Lucembursko nebo Rakousko rozhodnou používat ustanovení kapitoly II v průběhu přechodného období, ukončí uplatňování srážkové daně i sdílení daňových výnosů podle článků 11 a 12.Článek 11Srážková daň1. V průběhu přechodného období podle článku 10, kdy má skutečný vlastník bydliště v jiném členském státu než je ten, v němž je usazen platební zprostředkovatel, budou Belgie, Lucembursko a Rakousko vybírat srážkovou daň ve výši 15 % během prvních tří let přechodného období, ve výši 20 % v následujících třech letech a v dalších letech pak ve výši 35 %.2. Platební zprostředkovatel odvede srážkovou daň následujícím způsobem:a) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 6. odst. 1 písm. a): z výše vyplacených nebo připsaných úroků;b) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. b) nebo d): z výše úroků nebo příjmů podle uvedených ustanovení, nebo v podobě dávky s rovnocenným účinkem, hrazené příjemcem z celkové výše výnosů z převodu, zpětného odkupu nebo splacení;c) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. c): z výše příjmů zmíněných v uvedeném ustanovení;d) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 6 odst. 4: z výše úroků připadajících na každého z členů subjektu uvedeného v čl. 4 odst. 2, kteří splňují podmínky čl. 1 odst. 1 a čl. 2 odst. 1;e) v případě, že členský stát uplatňuje možnost uvedenou v čl. 6 odst. 5: z výše úroků přepočtených na roční základ.3. Pro účely písmen a) a b) odstavce 2 je srážková daň vyměřena v poměrné části podle délky období, během něhož skutečný vlastník svou pohledávku držel. Pokud není platební zprostředkovatel schopen určit dobu držby na základě informací, které má k dispozici, bude mít za to, že skutečný vlastník držel pohledávku po celou dobu její existence, pokud skutečný vlastník nepředloží doklad o datu nabytí této pohledávky.4. Vyměření srážkové daně členským státem platebního zprostředkovatele nebrání členskému státu, v němž má skutečný vlastník bydliště, ve zdanění příjmů v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy, pokud jsou v souladu se Smlouvou.5. V průběhu přechodného období mohou členské státy vybírající srážkovou daň stanovit, že hospodářský subjekt provádějící či připisující úrokovou platbu ve prospěch subjektu, jenž je usazen v jiném členském státě a na jehož jméno je platba úroku prováděna či připisována ve prospěch skutečného vlastníka podle čl. 4 odst. 2, bude namísto takového subjektu považován za platebního zprostředkovatele a členské státy z těchto úroků vyměří srážkovou daň, pokud subjekt, na jehož jméno je platba úroku prováděna nebo připisována ve prospěch skutečného vlastníka, neposkytne oficiální souhlas k tomu, aby bylo v souladu s posledním pododstavcem čl. 4 odst. 2 sděleno jeho jméno, adresa a celková výše úrokové platby provedené či připsané v jeho prospěch.Článek 12Sdílení výnosů1. Členské státy vybírající srážkovou daň podle čl. 11 odst. 1 si ponechají 25 % těchto výnosů a 75 % výnosů převedou členskému státu, v němž má skutečný vlastník úroků bydliště.2. Členské státy vybírající srážkovou daň podle čl. 11 odst. 5 si ponechají 25 % těchto výnosů a 75 % převedou jiným členským státům v poměru stanoveném pro převody podle odstavce 1 tohoto článku.3. Tyto převody proběhnou v případě odstavce 1 nejpozději do šesti měsíců následujících po skončení daňového roku v členském státě platebního zprostředkovatele, nebo v případě odstavce 2 do šesti měsíců následujících po skončení daňového roku v členském státě hospodářského subjektu provádějícího nebo připisujícího úrokovou platbu ve prospěch subjektu uvedeného v čl. 4 odst. 2.4. Členské státy vybírající srážkovou daň přijmou opatření nezbytná k zajištění řádného fungování systému sdílení výnosů.Článek 13Výjimky z uplatňování srážkové daně1. Členské státy vybírající srážkovou daň podle článku 11 stanoví jeden či oba z následujících postupů, jimiž umožní skutečným vlastníkům žádat, aby u nich srážková daň nebyla uplatněna:a) postup, který skutečnému vlastníkovi umožní výslovně zmocnit platebního zprostředkovatele k předkládání informací podle kapitoly II s tím, že se toto zmocnění bude vztahovat na veškeré úroky, které tomuto skutečnému vlastníkovi vyplatí tento platební zprostředkovatel; v takových případech se použije článek 9,b) postup zaručující, že se srážková daň nevybere v případech, kdy skutečný vlastník předloží svému platebnímu zprostředkovateli potvrzení vydané na své jméno příslušným orgánem členského státu, v němž má bydliště, podle odstavce 2.2. Na žádost skutečného vlastníka vystaví příslušný orgán členského státu, v němž má skutečný vlastník bydliště, potvrzení, které obsahuje následující údaje:a) jméno, adresu a daňové či jiné identifikační číslo skutečného vlastníka; pokud takové číslo není k dispozici, uvede se datum a místo narození skutečného vlastníka;b) jméno a adresu platebního zprostředkovatele;c) číslo účtu skutečného vlastníka nebo, pokud není číslo účtu k dispozici, označení cenného papíru.Toto potvrzení je platné maximálně po dobu tří let. Potvrzení je vydáno všem skutečným vlastníkům, kteří o ně požádají, do dvou měsíců po předložení žádosti.Článek 14Zamezení dvojího zdanění1. Členský stát, v němž má skutečný vlastník daňové bydliště, zajistí, aby bylo zamezeno jakémukoliv dvojímu zdanění, k němuž by mohlo dojít v důsledku uplatnění srážkové daně uvedené v článku 11, a to podle odstavců 2 a 3.2. Pokud úroky přijaté skutečným vlastníkem podléhají v členském státě platebního zprostředkovatele srážkové dani, započte členský stát, v němž má skutečný vlastník bydliště, skutečnému vlastníkovi daň ve výši daně sražené podle vnitrostátních právních předpisů tohoto členského státu. Pokud tato výše přesáhne částku daně splatnou v souladu s vnitrostátními právními předpisy tohoto členského státu, vyplatí členský stát, v němž má skutečný vlastník bydliště, rozdíl mezi částkou sražené a splatné daně skutečnému vlastníkovi.3. Pokud úroky přijaté skutečným vlastníkem podléhají kromě srážkové daně uvedené v článku 11 ještě jinému druhu srážkové daně a členský stát, v němž má skutečný vlastník bydliště, započte tuto jinou srážkovou daň v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy nebo se smlouvami o zamezení dvojího zdanění, započte se tato jiná srážková daň před uplatněním postupu podle odstavce 2.4. Členský stát, v němž má skutečný vlastník bydliště, může nahradit mechanismus daňového zápočtu podle odstavců 2 a 3 vrácením srážkové daně podle článku 11.Článek 15Obchodovatelné dluhové cenné papíry1. Během přechodného období podle článku 10, avšak nejdéle do 31. prosince 2010, nebudou domácí ani mezinárodní dluhopisy ani jiné obchodovatelné dluhové cenné papíry, které byly poprvé emitovány před 1. březnem 2001 nebo u kterých byl původní prospekt schválen před tímto datem příslušnými orgány ve smyslu směrnice Rady 80/390/EHS [7] nebo příslušnými orgány třetích zemí, považovány za pohledávky ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. a), pokud k 1. březnu 2002 nebo později nedojde k žádné další emisi těchto obchodovatelných dluhových cenných papírů. Pokud však bude přechodné období podle článku 10 trvat i po 31. prosinci 2010, použijí se ustanovení tohoto článku pouze ve vztahu k obchodovatelným dluhovým cenným papírům:- které obsahují doložku "gross-up" nebo doložku předčasného splacení a- u kterých je platební zprostředkovatel podle článku 4 usazen v členském státě uplatňujícím srážkovou daň podle článku 11 a platí úroky přímo ve skutečnému vlastníku, jenž má bydliště v jiném členském státu.Pokud k 1. březnu 2002 nebo později dojde k další emisi některého z výše uvedených obchodovatelných cenných papírů vydaného vládou či obdobným subjektem jednajícím jako orgán veřejné moci nebo subjektem, jehož úloha je uznána mezinárodní smlouvou, při čemž tento subjekt je uveden v příloze této směrnice, je celá emise takového cenného papíru skládající se z původní emise a ze všech emisí pozdějších považována za pohledávku ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. a).Pokud k 1. březnu 2002 nebo později dojde k další emisi výše uvedeného obchodovatelného cenného papíru vydaného jiným emitentem, který není uveden ve druhém pododstavci, považuje se tato další emise za pohledávku ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. a).2. Žádná ze skutečností uvedených v tomto článku nebrání členským státům ve zdanění příjmů z obchodovatelných dluhových cenných papírů uvedených v odstavci 1 v souladu s jejich vnitrostátními právními předpisy.KAPITOLA IVRŮZNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 16Ostatní srážkové daněTato směrnice nebrání členským státům ve výběru jiných druhů srážkové daně, než je srážková daň uvedená v článku 11, v souladu s jejich vnitrostátními právními předpisy nebo se smlouvami o zamezení dvojího zdanění.Článek 17Provedení1. Členské státy do 1. ledna 2004 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy použijí tyto předpisy ode dne 1. ledna 2005 za předpokladu, že:i) Švýcarská konfederace, Lichtenštejnské knížectví, Republika San Marino, Monacké knížectví a Knížectví Andorry budou od tohoto data používat opatření rovnocenná opatřením obsaženým v této směrnici, a to v souladu s dohodami, které tyto státy uzavřely s Evropským společenstvím na základě jednomyslného rozhodnutí Rady,ii) budou existovat veškeré dohody či jiné předpisy, které zajistí, že všechna příslušná závislá nebo přidružená území (britské Normanské ostrovy, ostrov Man a karibská závislá nebo přidružená území) budou od stejného data používat automatickou výměnu informací způsobem, který je popsán v kapitole II této směrnice (nebo budou během přechodného období podle článku 10 uplatňovat srážkovou daň za podmínek uvedených v článcích 11 a 12).3. Nejméně šest měsíců před 1. lednem 2005 přijme Rada jednomyslně rozhodnutí o tom, zda bude splněna podmínka stanovená v odstavci 2, s ohledem na to, kdy ve třetích zemích a v závislých nebo přidružených územích, jichž se daná záležitost týká, vstoupí příslušná opatření v platnost. Jestliže Rada nerozhodne o tom, že je podmínka splněna, přijme jednomyslně na návrh Komise nové datum pro účely odstavce 2.4. Předpisy přijaté členskými státy pro dosažení souladu s touto směrnicí musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.5. Členské státy o této skutečnosti neprodleně uvědomí Komisi a sdělí jí znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice, a poskytnou srovnávací tabulku mezi touto směrnicí a přijatými vnitrostátními předpisy.Článek 18PřezkumKomise předloží každé tři roky Radě zprávu o fungování této směrnice. Na základě těchto zpráv navrhne Komise v případě potřeby Radě změny směrnice, které se ukáží jako nezbytné k zajištění účinného zdanění příjmů z úspor a k odstranění nežádoucího narušování hospodářské soutěže.Článek 19Vstup v platnostTato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 20UrčeníTato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 3. června 2003.Za RadupředsedaN. Christodoulakis[1] Úř. věst. C 270 E, 25.9.2001, s. 259.[2] Úř. věst. C 47 E, 27.2.2003, s. 553.[3] Úř. věst. C 48, 21.2.2002, s. 55.[4] Úř. věst. L 375, 31.12.1985, s. 3. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/108/ES (Úř. věst. L 41, 13.2.2002, s. 35).[5] Úř. věst. L 336, 27.12.1977, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 1994.[6] Úř. věst. L 166, 28.6.1991, s. 77. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/97/ES (Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 76).[7] Úř. věst. L 100, 17.4.1980, s. 1. Směrnice zrušená směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/34/ES (Úř. věst. L 184, 6.7.2001, s. 1).--------------------------------------------------PŘÍLOHASEZNAM OBDOBNÝCH SUBJEKTŮ, NA NĚŽ SE ODKAZUJE V ČLÁNKU 15Pro účely článku 15 budou za "obdobný subjekt jednající jako orgán veřejné moci nebo subjekt, jehož úloha je uznána mezinárodní smlouvou" považovány následující subjekty:- subjekty v rámci Evropské unie:Belgie | Vlaams Gewest (Vlámský region) Région wallonne (Valonský region) Région bruxelloise/Brussels Gewest (Region města Bruselu) Communauté francaise (Francouzské společenství) Vlaamse Gemeenschap (Vlámské společenství) Deutschsprachige Gemeinschaft (Německy mluvící společenství) |Španělsko | Xunta de Galicia (Správa autonomní oblasti Galicie) Junta de Andalucia (Správa autonomní oblasti Andalusie) Junta de Extremadura (Správa autonomní oblasti Extremadury) Junta de Castilla-La Mancha (Správa autonomní oblasti Kastilie-La Mancha) Junta de Castilla-León (Správa autonomní oblasti Kastilie a León) Gobierno Foral de Navarra (Správa autonomní oblasti Navarry) Govern de les Illes Balears (Správa autonomní oblasti Baleárských ostrovů) Generalitat de Catalunya (Správa autonomní oblasti Katalánska) Generalitat de Valencia (Správa autonomní oblasti Valencie) Diputación General de Aragón (Správa autonomní oblasti Aragonie) Gobierno de las Islas Canarias (Správa autonomní oblasti Kanárských ostrovů) Gobierno de Murcia (Správa autonomní oblasti Murcie) Gobierno de Madrid (Správa autonomní oblasti Madridu) Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Správa autonomní oblasti Baskicka) Diputación Foral de Guipúzcoa (Rada provincie Guipúzcoa) Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Rada provincie Vizcaye) Diputación Foral de Alava (Rada provincie Alava) Ayuntamiento de Madrid (Město Madrid) Ayuntamiento de Barcelona (Město Barcelona) Cabildo Insular de Gran Canaria (Rada ostrova Gran Canaria) Cabildo Insular de Tenerife (Rada ostrova Tenerife) Instituto de Crédito Oficial (Státní úvěrová instituce) Instituto Catalán de Finanzas (Finanční instituce Katalánska) Instituto Valenciano de Finanzas (Finanční instituce Valencie) |Řecko | Οργανισμός Τηλεπικοινωνιών Ελλάδος (Státní telekomunikační úřad) Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (Řecké státní železnice) Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Státní elektrárenská společnost) |Francie | La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (Fond pro umořování sociálního dluhu) L'Agence française de développement (AFD) (Francouzská rozvojová agentura) Réseau Ferré de France (RFF) (Francouzská železniční síť) Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (Státní dálniční fond) Assitance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Veřejná asistence pařížských nemocnic) Charbonnages de France (CDF) (Francouzský výbor pro uhlí) Entreprise minière et chimique (EMC) (Těžařská a chemická společnost) |Itálie | regiony provincie města a obce Cassa Depositi e Prestiti (Fond vkladů a úvěrů) |Portugalsko | Região Autónoma de Madeira (Autonomní region Madeiry) Região Autónoma dos Açores (Autonomní region Azor) města a obce |- mezinárodní subjekty:Evropská banka pro obnovu a rozvojEvropská investiční bankaAsijská rozvojová bankaAfrická rozvojová bankaSvětová banka/Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj/Mezinárodní měnový fondMezinárodní finanční korporaceMeziamerická rozvojová bankaFond sociálního rozvoje Rady EvropyEuratomEvropské společenstvíCorporación Andina de Fomento (CAF) (Andská rozvojová korporace)EurofimaEvropské společenství uhlí a oceliSeverská investiční bankaKaribská rozvojová bankaUstanoveními článku 15 nejsou dotčeny žádné mezinárodní závazky uzavřené mezi členskými státy a výše uvedenými mezinárodními subjekty.- subjekty ve třetích zemích:subjekty, které splňují následující kritéria:1. subjekt je dle vnitrostátních kritérií zcela jednoznačně považován za veřejnoprávní subjekt;2. tento veřejnoprávní subjekt je netržním producentem, který spravuje a financuje soubor činností, zejména poskytování netržního zboží a služeb ve prospěch veřejnosti, při čemž uvedený soubor činností je fakticky řízen orgány veřejné správy;3. tento veřejnoprávní subjekt pravidelně emituje značný objem dluhových cenných papírů;4. stát, jehož se záležitost týká, je schopen zaručit, že tento veřejnoprávní subjekt neuplatní v případě doložky "gross-up" možnost předčasného splacení.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2006/9/ES ze dne  23. ledna 2006 , kterou se mění směrnice Rady 90/642/EHS, pokud jde o maximální limity reziduí dikvatu stanovené v uvedené směrnici   (Text s významem pro EHP)

text:
               26.1.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 22/24

      SMĚRNICE KOMISE 2006/9/ES
   ze dne 23. ledna 2006,
   kterou se mění směrnice Rady 90/642/EHS, pokud jde o maximální limity reziduí dikvatu stanovené v uvedené směrnici
   (Text s významem pro EHP)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu (1), a zejména na článek 7 uvedené směrnice,
   s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (2), a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. f) uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu se směrnicí 91/414/EHS přísluší povolování přípravků na ochranu rostlin určených k použití na určité plodiny členským státům. Tato povolení se musí zakládat na hodnocení účinků na zdraví lidí a zvířat a na hodnocení vlivu na životní prostředí. Při těchto hodnoceních se přihlíží k expozici obsluhy a ostatních přítomných osob, vlivu na půdní, vodní a vzdušný ekosystém a vlivu na lidi a zvířata v důsledku dietárního příjmu ošetřených plodin.

               (2)

               Maximální limity reziduí (MLR) odrážejí použití minimálních množství pesticidů potřebných pro dosažení účinné ochrany rostlin, aplikovaných takovým způsobem, že množství reziduí je co nejmenší a toxikologicky přijatelné, zejména pokud jde o odhadovaný dietární příjem.

               (3)

               Maximální limity reziduí pesticidů by měly být neustále přezkoumávány. Limity mohou být změněny, aby byla zohledněna nová použití, nové informace a údaje.

               (4)

               Maximální limity reziduí jsou stanoveny na spodní úrovni meze analytické stanovitelnosti, jestliže povolená použití přípravků na ochranu rostlin nevedou k přítomnosti detekovatelných množství reziduí pesticidů v potravinách nebo na jejich povrchu, nebo jestliže nejsou povolena žádná použití, nebo jestliže použití povolená členskými státy nebyla podložena nezbytnými údaji, anebo jestliže použití ve třetích zemích vedoucí k přítomnosti reziduí v potravinách nebo na potravinách, které mohou být uvedeny do oběhu na trhu Společenství, nebyla podložena těmito nezbytnými údaji.

               (5)

               Komisi byly sděleny informace o nových použitích nebo o změnách v použití dikvatu spadajících do působnosti směrnice 90/642/EHS.

               (6)

               Celoživotní expozice spotřebitelů pesticidům prostřednictvím potravin, které mohou rezidua těchto pesticidů obsahovat, byla posouzena a zhodnocena v souladu s postupy a praxí používanými ve Společenství, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací (3). Bylo vypočítáno, že dotyčné maximální limity reziduí budou zajišťovat, aby nebyla překročena přijatelná denní dávka.

               (7)

               Vyhodnocení dostupných informací ukazuje, že není akutní referenční dávka (ARfD) nezbytná, a proto není krátkodobé vyhodnocení potřeba.

               (8)

               Z těchto důvodů by měly být stanoveny nové maximální limity reziduí dikvatu.

               (9)

               Stanovení nebo úprava prozatímních maximálních limitů reziduí na úrovni Společenství nebrání členským státům v zavedení prozatímních maximálních limitů reziduí pro dikvat v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. f) směrnice 91/414/EHS a s přílohou VI uvedené směrnice. Má se za to, že dostatečná doba pro povolení dalšího užívání dikvatu jsou čtyři roky. Prozatímní maximální limity reziduí stanovené Společenstvím by poté měly být konečné.

               (10)

               Směrnice 90/642/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (11)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Příloha I směrnice 90/642/EHS se mění takto: Ve skupině „4. OLEJNATÁ SEMENA“ se mezi položky „Bavlníková semena“ a „Ostatní“ vkládá nová položka, která zní „Semena konopí“.
   Článek 2
   Část A přílohy II směrnice 90/642/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.
   Článek 3
   1.   Členské státy přijmou a zveřejní nejpozději do 26. července 2006 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice.
   Budou tyto předpisy používat od 27. července 2006.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 4
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 5
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 23. ledna 2006.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2005/76/ES (Úř. věst. L 293, 9.11.2005, s. 14).

      (2)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2005/72/ES (Úř. věst. L 279, 22.10.2005, s. 63).

      (3)  Pokyny pro odhad dietárního příjmu reziduí pesticidů (přepracované vydání), vypracované v rámci celosvětového systému monitorování životního prostředí – potravinového programu (GEMS/Food Programme) ve spolupráci s Kodexovým výborem pro rezidua pesticidů, vydané Světovou zdravotnickou organizací v roce 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      PŘÍLOHA
      V části A přílohy II směrnice 90/642/EHS se sloupec pro dikvat nahrazuje tímto:

                     Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)

                     Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí

                     Dikvat

                                 „1.

                                 Ovoce, čerstvé, sušené nebo tepelně neupravené, konzervované zmrazením, bez přídavku cukru; ořechy

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 CITRUSOVÉ PLODY

                     Grapefruity

                     Citrony

                     Kyselé lajmy

                     Mandarinky (včetně klementin a podobných hybridů)

                     Pomeranče

                     Šedok

                     Ostatní

                                 ii)

                                 OŘECHY (ve skořápce nebo jádra)

                     Mandle

                     Para ořechy

                     Kešu ořechy

                     Kaštany jedlé

                     Kokosové ořechy

                     Lískové ořechy

                     Makadamie

                     Pekanové ořechy

                     Piniové oříšky

                     Pistácie

                     Vlašské ořechy

                     Ostatní

                                 iii)

                                 JÁDROVÉ OVOCE

                     Jablka

                     Hrušky

                     Kdoule

                     Ostatní

                                 iv)

                                 PECKOVÉ OVOCE

                     Meruňky

                     Třešně a višně

                     Broskve (včetně nektarinek a podobných hybridů)

                     Švestky a slívy

                     Ostatní

                                 v)

                                 BOBULOVINY A DROBNÉ OVOCE

                                 a)

                                 Hrozny révy vinné stolní a moštové

                     Hrozny stolní

                     Hrozny moštové

                                 b)

                                 Jahody (kromě lesních)

                                 c)

                                 Ovoce z keřů (kromě planě rostoucích)

                     Ostružiny

                     Ostružiny ostružiníku ježiníku

                     Ostružinomaliny

                     Maliny

                     Ostatní

                                 d)

                                 Ostatní bobuloviny a drobné ovoce (kromě planě rostoucího)

                     Borůvky

                     Klikvy

                     Rybíz (červený, bílý a černý)

                     Angrešt

                     Ostatní

                                 e)

                                 Planě rostoucí bobuloviny a plody

                                 vi)

                                 RŮZNÉ

                     Avokádo

                     Banány

                     Datle

                     Fíky

                     Kiwi

                     Kumkvat

                     Liči

                     Mango

                     Olivy

                     Papáje

                     Mučenka

                     Ananas

                     Granátová jablka

                     Ostatní

                                 2.

                                 Zelenina, čerstvá nebo tepelně neupravená, zmrazená nebo sušená

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 KOŘENOVÁ A HLÍZNATÁ ZELENINA

                     Řepa salátová

                     Mrkev

                     Kasava

                     Celer bulvový

                     Křen

                     Topinambury

                     Pastinák

                     Petržel kořenová

                     Ředkve, ředkvičky

                     Černý kořen

                     Batáty

                     Tuřín

                     Vodnice

                     Jam

                     Ostatní

                                 ii)

                                 CIBULOVÁ ZELENINA

                     Česnek

                     Cibule kuchyňská

                     Šalotka

                     Cibule jarní

                     Ostatní

                                 iii)

                                 PLODOVÁ ZELENINA

                                 a)

                                 Lilkovité

                     Rajčata

                     Paprika zeleninová

                     Lilek

                     Ostatní

                                 b)

                                 Tykvovité – s jedlou slupkou

                     Okurky salátové

                     Okurky nakládačky

                     Cukety

                     Ostatní

                                 c)

                                 Tykvovité – s nejedlou slupkou

                     Melouny cukrové

                     Tykve

                     Melouny vodní

                     Ostatní

                                 d)

                                 Kukuřice cukrová

                                 iv)

                                 KOŠŤÁLOVÁ ZELENINA

                                 a)

                                 Košťálová zelenina vytvářející růžice

                     Brokolice

                     Květák

                     Ostatní

                                 b)

                                 Košťálová zelenina vytvářející hlávky

                     Kapusta růžičková

                     Zelí hlávkové

                     Ostatní

                                 c)

                                 Košťálová zelenina listová

                     Pekingské zelí

                     Kadeřávek

                     Ostatní

                                 d)

                                 Kedlubny

                                 v)

                                 LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY

                                 a)

                                 Salát a podobná zelenina

                     Řeřicha setá

                     Polníček

                     Salát hlávkový

                     Endivie

                     Ostatní

                                 b)

                                 Špenát a podobná zelenina

                     Špenát

                     Mangold (řapíky)

                     Ostatní

                                 c)

                                 Potočnice lékařská

                                 d)

                                 Čekanka salátová

                                 e)

                                 Čerstvé bylinky

                     Kerblík

                     Pažitka

                     Petrželová nať

                     Celerová nať

                     Ostatní

                                 vi)

                                 LUSKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

                     Fazolové lusky

                     Vyluštěná fazolová semena

                     Hrachové lusky

                     Vyluštěná hrachová zrna

                     Ostatní

                                 vii)

                                 ŘAPÍKATÁ A STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

                     Chřest

                     Kardy

                     Celer řapíkatý

                     Fenykl sladký

                     Artyčoky

                     Pór

                     Reveň

                     Ostatní

                                 viii)

                                 HOUBY

                                 a)

                                 Houby pěstované

                                 b)

                                 Houby volně rostoucí

                                 3.

                                 Luštěniny

                        0,2 (2)

                     Fazole

                     Čočka

                     Hrách

                     Ostatní

               4.   Olejnatá semena

                     Lněná semena

                     5 (2)

                     Jádra podzemnice olejné

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Mák

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Sezamová semena

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Slunečnicová semena

                        1 (2)

                     Semena řepky

                        2 (2)

                     Sojové boby

                        0,2 (2)

                     Hořčičná semena

                     0,5 (2)

                     Bavlníková semena

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Semena konopí

                        0,5 (2)

                     Ostatní

                     0,1 (1)
                         (2)

                                 5.

                                 Brambory

                     0,05 (1)
                         (2)

                     Konzumní brambory rané

                     Konzumní brambory pozdní

                                 6.

                                 Čaj (sušené lístky a stonky, fermentované nebo nefermentované, čajovníku Camellia sinensis)

                     0,1 (1)
                         (2)

                                 7.

                                 Chmel (sušený), včetně chmelových pelet a nekoncentrovaného prachu

                     0,1 (1)
                         (2)

         (1)  Označuje mez stanovitelnosti.

         (2)  Označuje skutečnost, že maximální limity reziduí byly stanoveny dočasně podle čl. 4 odst. 1 písm. f) směrnice 91/414/EHS.“


title: Směrnice Komise 2006/4/ES ze dne  26. ledna 2006 , kterou se mění přílohy směrnic Rady 86/362/EHS a 90/642/EHS, pokud jde o maximální limity reziduí pro karbofuran   (Text s významem pro EHP)

text:
               27.1.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 23/69

      SMĚRNICE KOMISE 2006/4/ES
   ze dne 26. ledna 2006,
   kterou se mění přílohy směrnic Rady 86/362/EHS a 90/642/EHS, pokud jde o maximální limity reziduí pro karbofuran
   (Text s významem pro EHP)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Rady 86/362/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a na jejich povrchu (1), a zejména na článek 10 uvedené směrnice,
   s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu (2), a zejména na článek 7 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               U obilovin a produktů rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, odrážejí limity reziduí použití minimálních množství pesticidů potřebných pro dosažení účinné ochrany rostlin, aplikovaných takovým způsobem, aby bylo množství reziduí co nejmenší a toxikologicky přijatelné, zejména s ohledem na ochranu životního prostředí a odhadovaný dietární příjem spotřebitelů. Maximální limity reziduí (MLR) stanovené na úrovni Společenství představují nejvyšší množství reziduí, které se může v komoditách vyskytovat, pokud byly dodrženy zásady správné zemědělské praxe.

               (2)

               Maximální limity reziduí pesticidů jsou neustále přezkoumávány a měněny s ohledem na nové informace a údaje. Maximální limity reziduí jsou stanoveny na úrovni meze stanovitelnosti, pokud povolená použití přípravků na ochranu rostlin nevedou k detekovatelným množstvím reziduí pesticidů v potravinách nebo na jejich povrchu, nebo pokud nejsou povolena žádná použití, nebo pokud nebyla použití, která byla povolena členskými státy, podložena nezbytnými údaji, anebo pokud použití přípravků na ochranu rostlin ve třetích zemích vedoucí k přítomnosti reziduí pesticidů v potravinách nebo na potravinách, které mohou být uváděny do oběhu na trhu ve Společenství, nebyla podložena nezbytnými údaji.

               (3)

               Některé členské státy informovaly Komisi o svém přání přezkoumat v souladu s článkem 8 směrnice 90/642/EHS vnitrostátní maximální limity reziduí vzhledem k obavám z expozice spotřebitelů. Komisi byly předloženy návrhy na přezkoumání maximálních limitů reziduí stanovených na úrovni Společenství.

               (4)

               Celoživotní a krátkodobá expozice spotřebitelů pesticidům uvedeným v této směrnici prostřednictvím potravin byla znovu posouzena a zhodnocena v souladu s postupy a praxí používanými ve Společenství, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací (3). Na tomto základě je vhodné stanovit nové MLR, které zajistí, aby nedošlo k nepřijatelné expozici spotřebitelů.

               (5)

               Případná akutní expozice spotřebitelů těmto pesticidům prostřednictvím jednotlivých potravin, které mohou obsahovat rezidua, byla posouzena a zhodnocena v souladu s postupy a praxí používanými ve Společenství, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací. Byl učiněn závěr, že rezidua pesticidů v množství nepřevyšujícím tyto nové maximální limity reziduí nevyvolají akutní toxické účinky.

               (6)

               Prostřednictvím Světové obchodní organizace byly o těchto nových MLR vedeny konzultace s obchodními partnery Společenství a jejich připomínky k těmto limitům byly zohledněny.

               (7)

               Přílohy směrnic 86/362/EHS a 90/642/EHS by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

               (8)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Část A přílohy II směrnice 86/362/EHS se mění v souladu s přílohou I této směrnice.
   Článek 2
   Část A přílohy II směrnice 90/642/EHS se mění v souladu s přílohou II této směrnice.
   Článek 3
   Členské státy přijmou a zveřejní nejpozději do 27. července 2006 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice.
   Budou tyto předpisy používat nejpozději od 27. července 2006.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 4
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 5
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 26. ledna 2006.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 37. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2005/76/ES (Úř. věst. L 293, 9.11.2005, s. 14).

      (2)  Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2005/76/ES.

      (3)  Pokyny pro odhad dietárního příjmu reziduí pesticidů (přepracované vydání), vypracované v rámci celosvětového systému monitorování životního prostředí – potravinového programu (GEMS/Food Programme) ve spolupráci s výborem pro přípravu kodexu reziduí pesticidů, vydané Světovou zdravotnickou organizací v roce 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      PŘÍLOHA I
      V části A přílohy II směrnice 86/362/EHS se řádek pro karbofuran se nahrazuje tímto:

                     „Rezidua pesticidů

                     Maximální limity v mg/kg

                     Karbofuran (suma látek karbofuran a 3-hydroxykarbofuran, vyjádřeno jako karbofuran)

                     0,02 (1) obiloviny

         (1)  Označuje mez stanovitelnosti.“

      PŘÍLOHA II
      V části A přílohy II směrnice 90/642/EHS se řádky pro karbofuran nahrazují tímto:

                     Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)

                     Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí

                     Karbofuran (suma látek karbofuran a 3-hydroxykarbofuran, vyjádřeno jako karbofuran)

               „1.   Ovoce, čerstvé, sušené nebo tepelně neupravené, konzervované zmrazením, bez přídavku cukru; ořechy

                                 i)

                                 CITRUSOVÉ PLODY

                     0,3

                     Grapefruity

                     Citrony

                     Kyselé lajmy

                     Mandarinky (včetně klementin a ostatních hybridů)

                     Pomeranče

                     Šedok

                     Ostatní

                                 ii)

                                 OŘECHY (ve skořápce nebo jádra)

                     0,02 (1)

                     Mandle

                     Para ořechy

                     Kešu ořechy

                     Kaštany jedlé

                     Kokosové ořechy

                     Lískové ořechy

                     Makadamie

                     Pekanové ořechy

                     Piniové oříšky

                     Pistácie

                     Vlašské ořechy

                     Ostatní

                                 iii)

                                 JÁDROVÉ OVOCE

                     0,02 (1)

                     Jablka

                     Hrušky

                     Kdoule

                     Ostatní

                                 iv)

                                 PECKOVÉ OVOCE

                     0,02 (1)

                     Meruňky

                     Třešně a višně

                     Broskve (včetně nektarinek a podobných hybridů)

                     Švestky a slívy

                     Ostatní

                                 v)

                                 BOBULOVINY A DROBNÉ OVOCE

                     0,02 (1)

                                 a)

                                 Hrozny révy vinné stolní a moštové

                     Hrozny stolní

                     Hrozny moštové

                                 b)

                                 Jahody (kromě lesních)

                                 c)

                                 Ovoce z keřů (kromě planě rostoucích)

                     Ostružiny

                     Ostružiny ostružiníku ježiníku

                     Ostružinomaliny

                     Maliny

                     Ostatní

                                 d)

                                 Ostatní drobné ovoce a bobuloviny (kromě planě rostoucích)

                     Borůvky

                     Klikva

                     Rybíz (červený, černý a bílý)

                     Angrešt

                     Ostatní

                                 e)

                                 Planě rostoucí bobuloviny a plody

                                 vi)

                                 RŮZNÉ

                     0,02 (1)

                     Avokádo

                     Banány

                     Datle

                     Fíky

                     Kiwi

                     Kumkvat

                     Liči

                     Mango

                                 a)

                                 Olivy

                     Olivy (pro přímou spotřebu)

                     Olivy (pro lisování oleje)

                     Mučenka

                     Ananas

                     Papája

                     Ostatní

                                 2.

                                 Zelenina, čerstvá nebo tepelně neupravená, zmrazená nebo sušená

                     0,02 (1)

                                 i)

                                 KOŘENOVÁ A HLÍZNATÁ ZELENINA

                     Řepa salátová

                     Mrkev

                     Celer bulvový

                     Křen

                     Topinambury

                     Pastinák

                     Petržel kořenová

                     Ředkvička

                     Černý kořen

                     Batáty

                     Tuřín

                     Vodnice

                     Jam

                     Ostatní

                                 ii)

                                 CIBULOVÁ ZELENINA

                     Česnek

                     Cibule kuchyňská

                     Šalotka

                     Cibule jarní

                     Ostatní

                                 iii)

                                 PLODOVÁ ZELENINA

                                 a)

                                 Lilkovité

                     Rajčata

                     Paprika zeleninová

                     Lilek

                     Ostatní

                                 b)

                                 Tykvovité – s jedlou slupkou

                     Okurky salátové

                     Okurky nakládačky

                     Cukety

                     Ostatní

                                 c)

                                 Tykvovité – s nejedlou slupkou

                     Melouny cukrové

                     Tykve

                     Melouny vodní

                     Ostatní

                                 d)

                                 Kukuřice setá cukrová

                                 iv)

                                 KOŠŤÁLOVÁ ZELENINA

                                 a)

                                 Košťálová zelenina vytvářející růžice

                     Brokolice

                     Květák

                     Ostatní

                                 b)

                                 Košťálová zelenina vytvářející hlávky

                     Kapusta růžičková

                     Kapusta hlávková a zelí hlávkové

                     Ostatní

                                 c)

                                 Košťálová zelenina listová

                     Pekingské zelí

                     Kadeřávek

                     Ostatní

                                 d)

                                 Kedlubny

                                 v)

                                 LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY

                                 a)

                                 Salát a podobná zelenina

                     Řeřicha setá

                     Polníček

                     Salát hlávkový

                     Endivie

                     Ostatní

                                 b)

                                 Špenát a podobná zelenina

                     Špenát

                     Mangold (řapíky)

                     Ostatní

                                 c)

                                 Potočnice lékařská

                                 d)

                                 Čekanka salátová

                                 e)

                                 Čerstvé bylinky

                     Kerblík

                     Pažitka

                     Petrželová nať

                     Celerová nať

                     Ostatní

                                 vi)

                                 LUSKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

                     Fazolové lusky

                     Vyluštěná fazolová semena

                     Hrachové lusky

                     Vyluštěná hrachová zrna

                     Ostatní

                                 vii)

                                 ŘAPÍKATÁ A STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

                     Chřest

                     Kardy

                     Celer řapíkatý

                     Fenykl sladký

                     Artyčoky

                     Pór

                     Reveň

                     Ostatní

                                 viii)

                                 HOUBY

                                 a)

                                 Houby pěstované

                                 b)

                                 Houby volně rostoucí

                                 3.

                                 Luštěniny

                     0,02 (1)

                     Fazole

                     Čočka

                     Hrách

                     Ostatní

                                 4.

                                 Olejnatá semena

                     0,1

                     Lněná semena

                     Jádra podzemnice olejné

                     Mák

                     Sezamová semena

                     Slunečnicová semena

                     Semena řepky

                     Sojové boby

                     Hořčičná semena

                     Bavlníková semena

                     Ostatní

                                 5.

                                 Brambory

                     0,02 (1)

                     Konzumní brambory rané

                     Konzumní brambory pozdní

                                 6.

                                 Čaj (sušené lístky a stonky, fermentované nebo nefermentované, čajovníku Camellia sinensis)

                     0,05 (1)

                                 7.

                                 Chmel (sušený), včetně chmelových pelet a nekoncentrovaného prachu

                     0,05 (1)

         (1)  Označuje mez stanovitelnosti.“


title: Směrnice Rady 98/80/ES ze dne 12. října 1998, kterou se doplňuje systém daně z přidané hodnoty a mění směrnice 77/388/EHS – Zvláštní režim pro investiční zlato

text:
Důležité právní upozornění

|

31998L0080

Úřední věstník L 281 , 17/10/1998 S. 0031 - 0034

		Směrnice Rady 98/80/ESze dne 12. října 1998,kterou se doplňuje systém daně z přidané hodnoty a mění směrnice 77/388/EHS – Zvláštní režim pro investiční zlatoRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 99 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že podle šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu — Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně [4], jsou plnění týkající se zlata v zásadě zdanitelná, ale že na základě přechodné odchylky podle čl. 28 odst. 3 ve spojení s bodem 26 přílohy F zmíněné směrnice mohou členské státy i nadále osvobozovat plnění týkající se zlata kromě zlata pro průmyslové účely; že používání této přechodné odchylky některými státy vede k určitým narušením hospodářské soutěže;vzhledem k tomu, že zlato neslouží jen jako vstup pro výrobu, ale pořizuje se rovněž pro investiční účely; že použití běžného daňového režimu představuje zásadní překážku jeho použití k finančnímu investování a ospravedlňuje proto použití zvláštního daňového režimu na investiční zlato; že tento režim by měl rovněž posílit mezinárodní konkurenceschopnost trhu zlatem uvnitř Společenství;vzhledem k tomu, že dodání investičního zlata jsou svou povahou obdobná jiným finančním investicím, které jsou často osvobozeny od daně na základě stávajících ustanovení šesté směrnice, a že osvobození od daně se proto jeví nejvhodnějším daňovým zacházením pro dodání investičního zlata;vzhledem k tomu, že investiční zlato by mělo být vymezeno výlučně jako zlato vysoké ryzosti v podobách a o hmotnostech, s kterými je obchodováno na trzích zlata a v podobě zlatých mincí, jejichž hodnota odráží především cenu zlata, které obsahují; že v případě zlatých mincí by měl být z důvodu přehlednosti sestavován roční seznam mincí, na které se vztahuje režim, který bude zaveden, čímž se poskytne záruka pro provozovatele obchodů s těmito mincemi; že právní jistota obchodníků vyžaduje, aby se u mincí uvedených na tomto seznamu mělo za to, že splňují kritéria odchylky stanovené touto směrnicí po celý rok, pro který je seznam platný; že tento seznam nebude předjímat případné osvobození jiných mincí včetně mincí nově ražených, které nejsou uvedeny na seznamu, ale které splňují kritéria stanovená touto směrnicí;vzhledem k tomu, že osvobození od daně v zásadě neumožňuje odpočet daně odvedené na vstupu, ačkoli při předchozích plněních mohla být uplatněna daň z hodnoty zlata, a proto by měl být povolen odpočet této daně na vstupu, aby byly zajištěny výhody zvláštního režimu a aby bylo zamezeno narušením hospodářské soutěže týkajícím se dováženého investičního zlata;vzhledem k tomu, že možnost použití zlata k účelům průmyslovým i investičním vyžaduje, aby se obchodníci mohli rozhodnout pro běžný režim daně, pokud jejich činnost sestává z výroby investičního zlata nebo z přeměny zlata jakéhokoliv původu na investiční zlato anebo z prodeje investičního zlata ve velkém, jestliže dodávají v rámci své obvyklé činnosti zlato k průmyslovým účelům;vzhledem k tomu, že dvojité použití zboží může vytvořit nové možnosti pro daňové úniky a vyhýbání se daňovým povinnostem, které vyžadují od členských států, aby přijaly účinná kontrolní opatření; že je proto žádoucí stanovit společná pravidla pro minimální povinnosti obchodníků při vedení účetnictví a dokumentace, přičemž však existují-li se tyto údaje již na základě jiných předpisů Společenství, může mít členský stát za to, že tyto požadavky jsou splněny;vzhledem k tomu, že zkušenost ukázala, že mechanismus přenesení daňové povinnosti může při většině dodání zlata, jehož ryzost je vyšší než určitého stupně, přispět k zamezení daňových úniků a ke snížení finančních nákladů souvisejících s plněním; že je proto správné oprávnit členské státy k uplatňování tohoto mechanismu; že článek 23 šesté směrnice obdobně pro dovoz zlata stanoví, že daň nemusí být odvedena v okamžiku dovozu za podmínky, že bude uvedena v daňovém přiznání, které má být podáno podle čl. 22 odst. 4 zmíněné směrnice;vzhledem k tomu, že daňové zacházení s plněními uskutečněnými na vázaném trhu zlatem některého členského státu může být dále zjednodušeno s ohledem na jejich velký počet a rychlost; že členské státy jsou oprávněny nepoužívat zvláštní režim, odložit vybírání daně a osvobodit od některých požadavků na účetnictví;vzhledem k tomu, že nový daňový režim nahradí stávající ustanovení čl. 12 odst. 3 písm. e) a bodu 26 přílohy F šesté směrnice; že tato ustanovení by proto měla být zrušena,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1"Článek 26bZvláštní režim pro investiční zlatoA. DefinicePro účely této směrnice a aniž jsou dotčeny ostatní předpisy Společenství se "investičním zlatem" rozumí:i) zlato v podobě prutů nebo destiček o hmotnosti připouštěné na trhy zlatem a ryzosti nejméně 995 tisícin, bez ohledu na to, zda je zastoupeno cennými papíry nebo nikoli. Členské státy mohou z režimu vyjmout malé zlaté pruty nebo destičky o hmotnosti nejvýše 1 g;ii) zlaté mince, které:- mají ryzost nejméně 900 tisícin,- byly vyraženy po roce 1800,- jsou nebo byly v zemi svého původu zákonným platidlem a- jsou obvykle prodávány za cenu, která nepřevyšuje volnou tržní hodnotu jejich zlatého obsahu o více než 80 %.Pro účely této směrnice se má za to, že tyto mince nejsou prodávány z numismatického zájmu.Každý členský stát sdělí Komisi před 1. červencem každého roku počínaje rokem 1999, s kterými mincemi vyhovujícími těmto kritériím je v tomto státě obchodováno. Před 1. prosincem každého roku zveřejní Komise úplný seznam těchto mincí v řadě C Úředního věstníku Evropských společenství. U mincí uvedených ve zveřejněném seznamu se má za to, že splňují kritéria po celý rok, pro který je seznam zveřejněn.B. Zvláštní úprava pro plnění týkající se investičního zlataC. Volba zdaněníD. Právo na odpočet daně1. Osoby povinné k dani jsou oprávněny odpočíst od daně:a) splatnou nebo odvedenou daň z investičního zlata, které jim bylo dodáno osobou, jež využila možnosti uvedené v části C, nebo které jim bylo dodáno postupem podle části G;b) splatnou nebo odvedenou daň z dodání, pořízení uvnitř Společenství nebo dovozu jiného než investičního zlata, které je následně jimi nebo jejich jménem přeměněno na investiční zlato;c) splatnou nebo odvedenou daň ze služeb jim poskytnutých, které sestávaly ze změny podoby, hmotnosti nebo ryzosti zlata včetně investičního zlata,jestliže je následující dodání tohoto zlata osvobozeno od daně podle tohoto článku.2. Osoby povinné k dani, které vyrábějí investiční zlato nebo přeměňují zlato jakéhokoliv původu na investiční zlato, jsou oprávněny odpočíst svou splatnou nebo odvedenou daň z dodání, pořízení uvnitř Společenství nebo dovozu zboží nebo služeb spojených s výrobou nebo přeměnou tohoto zlata, jako by následující dodání tohoto zlata osvobozené od daně podle tohoto článku podléhalo dani.E. Zvláštní povinnosti obchodníků investičním zlatemF. Postup přenesení daňové povinnostiG. Postup pro plnění na vázaném trhu zlatem1. Členský stát může za předpokladu provedení konzultace uvedené v článku 29 nepoužít osvobození od daně stanovené tímto zvláštním režimem pro investiční zlato na zvláštní plnění jiná než dodání uvnitř Společenství nebo vývozy týkající se investičního zlata, které se uskutečnily v tomto členském státě:a) mezi osobami povinnými k dani, které jsou účastníky vázaného trhu zlatem v dotyčném členském státě, ab) uskutečnily se mezi účastníkem vázaného trhu zlatem v dotyčném členském státě a jinou osobou povinnou k dani, která není účastníkem tohoto trhu.Za těchto okolností jsou uvedená plnění zdanitelná a použijí se na ně následující ustanovení.2. a) U plnění uvedených v bodu 1 písm. a) za účelem zjednodušení mohou členské státy oprávnit k odložení vybírání daně a osvobodit od některých požadavků na účetnictví v oblasti daně z přidané hodnoty.b) U plnění uvedených v bodu 1 písm. b) lze použít postup přenesení daňové povinnosti podle části F. Není-li osoba, která není účastníkem trhu zlatem, vyjma těchto plnění v dotyčném členském státě povinna registrovat se pro daň z přidané hodnoty, splní její daňové povinnosti účastník jejím jménem v souladu s předpisy zmíněného členského státu."Článek 2Písmeno e) v čl. 12 odst. 3 a bod 26 v příloze F směrnice 77/388/EHS se zrušují.Článek 31. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. ledna 2000. Uvědomí o nich Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 4Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 12. října 1998Za RadupředsedaR. Edlinger[1] Úř. věst. C 302, 19.11.1992, s. 9.[2] Úř. věst. C 91, 28.3.1994, s. 239.[3] Úř. věst. C 161, 14.6.1993, s. 25.[4] Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 96/95/ES (Úř. věst. L 338, 28.12.1996, s. 89).[5] Úř. věst. L 166, 28.6.1991, s. 77.--------------------------------------------------