title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/884 ze dne 17. dubna 2019, kterou se mění rámcové rozhodnutí Rady 2009/315/SVV, pokud jde o výměnu informací o státních příslušnících třetích zemí a o Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS), a nahrazuje rozhodnutí Rady 2009/316/SVV

text:
                  7.6.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 151/143

         SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2019/884
         ze dne 17. dubna 2019,
         kterou se mění rámcové rozhodnutí Rady 2009/315/SVV, pokud jde o výměnu informací o státních příslušnících třetích zemí a o Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS), a nahrazuje rozhodnutí Rady 2009/316/SVV
         EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 82 odst. 1 druhý pododstavec písm. d) této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
         v souladu s řádným legislativním postupem (1),
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Unie si stanovila za cíl poskytovat svým občanům prostor svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních hranic, ve kterém je zajištěn volný pohyb osob. Tohoto cíle by mělo být dosaženo mimo jiné vhodnými opatřeními pro předcházení trestné činnosti, včetně organizované trestné činnosti a terorismu, a pro její potírání.

                     (2)

                     Tento cíl vyžaduje, aby informace týkající se odsouzení vydaných v členských státech byly zohledňovány i mimo odsuzující členský stát jak při novém trestním řízení, jak stanoví rámcové rozhodnutí Rady 2008/675/SVV (2), tak za účelem předcházení dalším trestným činům.

                     (3)

                     Předpokladem tohoto cíle je výměna informací z rejstříků trestů mezi příslušnými orgány členských států. Taková výměna informací je organizována a usnadňována podle pravidel stanovených v rámcovém rozhodnutí Rady 2009/315/SVV (3) a prostřednictvím Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS), který byl zřízen rozhodnutím Rady 2009/316/SVV (4).

                     (4)

                     Stávající právní rámec ECRIS však dostatečně nezohledňuje zvláštní aspekty žádostí týkajících se státních příslušníků třetích zemí. Ačkoli je již možné vyměňovat si informace o státních příslušnících třetích zemí prostřednictvím ECRIS, neexistuje společný unijní postup či mechanismus, jak tuto výměnu účinně, rychle a přesně provádět.

                     (5)

                     Informace o státních příslušnících třetích zemí se v Unii neshromažďují stejně jako u státních příslušníků členských států, totiž v členském státě jejich státní příslušnosti, ale uchovávají se pouze v členských státech, kde bylo vydáno odsouzení. Celkový přehled trestní minulosti určitého státního příslušníka třetí země lze proto zjistit pouze tak, že se o tyto informace požádají všechny členské státy.

                     (6)

                     Takové plošné žádosti však představují nepřiměřenou administrativní zátěž pro všechny členské státy, včetně těch, které o dotčeném státním příslušníku třetí země nemají žádné informace. V praxi tato zátěž členské státy odrazuje od toho, aby žádaly jiné členské státy o informace o státních příslušnících třetích zemí, což výměnu informací mezi nimi vážně ztěžuje, neboť to omezuje jejich přístup k informacím z rejstříků trestů na informace uložené v jejich vnitrostátním rejstříku. V důsledku toho stoupá riziko, že výměna informací mezi členskými státy bude neefektivní a neúplná.

                     (7)

                     V zájmu zlepšení situace Komise předložila návrh, který vedl k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/816 (5), jež na úrovni Unie vytváří centralizovaný systém obsahující osobní údaje odsouzených státních příslušníků třetích zemí umožňující určit členské státy, které mají informace o jejich předchozích odsouzeních (ECRIS-TCN).

                     (8)

                     ECRIS-TCN umožní ústřednímu orgánu členského státu neprodleně a účinně zjistit, ve kterých jiných členských státech se uchovávají informace z rejstříku trestů o státním příslušníku třetí země, aby se existující rámec ECRIS mohl použít pro vyžádání informací z rejstříků trestů od těchto členských států v souladu s rámcovým rozhodnutím 2009/315/SVV.

                     (9)

                     Výměna informací o odsouzeních v trestním řízení má význam v rámci strategií boje proti trestné činnosti a potírání terorismu. Pokud by členské státy využívaly plného potenciálu ECRIS, napomohlo by to reakci trestního soudnictví na radikalizaci vedoucí k terorismu a násilnému extremismu.

                     (10)

                     Aby se zvýšila užitečnost výměny informací o odsouzeních a zákazech činnosti z důvodu odsouzení za sexuálně motivované trestné činy spáchané na dětech, uložila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/93/EU (6) členským státům povinnost přijmout nezbytná opatření, která mají zajistit, aby při náboru osoby na pracovní místo, jehož náplň zahrnuje přímý a pravidelný kontakt s dětmi, byly postupy stanovenými v rámcovém rozhodnutí 2009/315/SVV předány informace o případných odsouzeních dotčené osoby za sexuálně motivované trestné činy spáchané na dětech zaznamenaných do rejstříků trestů nebo o jakýchkoli zákazech činnosti vyplývajících z těchto odsouzení. Tento mechanismus má za cíl zajistit, aby osoba odsouzená za sexuálně motivovaný trestný čin spáchaný na dětech nemohla takové odsouzení nebo zákaz činnosti skrývat s cílem vykonávat profesionální činnost zahrnující přímý a pravidelný kontakt s dětmi v jiném členském státě.

                     (11)

                     Cílem této směrnice je provést v rámcovém rozhodnutí 2009/315/SVV potřebné změny a umožnit tak účinnou výměnu informací o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí prostřednictvím ECRIS. Tato směrnice ukládá členským státům povinnost přijmout nezbytná opatření k zajištění toho, aby k odsouzením byly připojovány informace o státní příslušnosti nebo státních příslušnostech odsouzené osoby, mají-li členské státy tyto informace k dispozici. Zavádí rovněž postupy pro odpověď na žádosti o informace, zajišťuje, aby byl výpis z rejstříku trestů, o nějž požádá státní příslušník třetí země, doplněn o informace z jiných členských států, a stanoví technické změny, jež jsou nezbytné k fungování systému výměny informací.

                     (12)

                     Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 (7) by se měla vztahovat na zpracování osobních údajů příslušnými vnitrostátními orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, včetně ochrany před hrozbami pro veřejnou bezpečnost a jejich předcházení. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (8) by se mělo vztahovat na zpracování osobních údajů vnitrostátními orgány, pokud takové zpracování nespadá do oblasti působnosti směrnice (EU) 2016/680.

                     (13)

                     Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení rámcového rozhodnutí 2009/315/SVV by do něj měly být začleněny zásady rozhodnutí 2009/316/SVV a Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).

                     (14)

                     Společnou komunikační infrastrukturou používanou k výměně informací z rejstříků trestů by měly být zabezpečené transevropské služby pro telematiku mezi správními orgány (sTESTA), jejich další generace nebo jiné alternativní zabezpečené sítě.

                     (15)

                     Aniž je vyloučena možnost využít v souladu s platnými pravidly finanční programy Unie, každý členský stát by měl nést vlastní náklady související s prováděním, správou, používáním a údržbou své databáze rejstříků trestů a s prováděním, správou, používáním a údržbou technických úprav nezbytných k využívání ECRIS.

                     (16)

                     Tato směrnice ctí základní práva a svobody zakotvené především v Listině základních práv Evropské unie, včetně práva na ochranu osobních údajů, práva na soudní a správní ochranu, zásady rovnosti před zákonem, práva na spravedlivý proces, presumpce neviny a obecného zákazu diskriminace. Tato směrnice by měla být provedena v souladu s těmito právy a zásadami.

                     (17)

                     Jelikož cíle této směrnice, totiž umožnění rychlé a účinné výměny přesných informací z rejstříků trestů týkajících se státních příslušníků třetích zemí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být zavedením společných pravidel lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

                     (18)

                     V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání této směrnice a tato směrnice pro ně není závazná ani použitelná.

                     (19)

                     V souladu s články 1 a 2 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného k Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání této směrnice a tato směrnice pro ně není závazná ani použitelná.

                     (20)

                     V souladu s článkem 3 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 oznámilo Spojené království své přání účastnit se přijímání a používání této směrnice.

                     (21)

                     V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10) byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů a dne 13. dubna 2016 vydal stanovisko (11).

                     (22)

                     Rámcové rozhodnutí 2009/315/SVV by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

            Článek 1
            Změny rámcového rozhodnutí 2009/315/SVV
            Rámcové rozhodnutí 2009/315/SVV se mění takto:

                        1)

                        Článek 1 se nahrazuje tímto:

                           „Článek 1
                           Předmět
                           Toto rámcové rozhodnutí

                                       a)

                                       určuje podmínky, za nichž odsuzující členský stát sdílí s jinými členskými státy informace o odsouzeních;

                                       b)

                                       stanoví povinnosti odsuzujícího členského státu a členského státu, jehož je odsouzený státním příslušníkem, a upřesňuje metody, jimiž je třeba se řídit při odpovědi na žádost o informace z rejstříků trestů;

                                       c)

                                       zřizuje decentralizovaný systém informačních technologií k výměně informací o odsouzeních založený na databázích rejstříků trestů každého členského státu – Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS).“

                        2)

                        V článku 2 se doplňují nová písmena, která znějí:

                                    „d)

                                    „odsuzujícím členským státem“ členský stát, v němž je vydáno odsouzení;

                                    e)

                                    „státním příslušníkem třetí země“ osoba, jež není občanem Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo osoba bez státní příslušnosti či osoba, jejíž státní příslušnost není známa;

                                    f)

                                    „údaji o otiscích prstů“ údaje o plochých a valených otiscích každého prstu dané osoby;

                                    g)

                                    „zobrazením obličeje“ digitální zobrazení obličeje dané osoby;

                                    h)

                                    „referenčním provedením ECRIS“ software vyvinutý Komisí a zpřístupněný členským státům pro výměnu informací z rejstříků trestů prostřednictvím ECRIS.“

                        3)

                        V článku 4 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

                           „1.   Každý odsuzující členský stát přijme veškerá nezbytná opatření s cílem zajistit, aby k odsouzením vydaným na jeho území byly připojovány informace o státní příslušnosti nebo státních příslušnostech odsouzeného, je-li státním příslušníkem jiného členského státu, nebo státním příslušníkem třetí země. Není-li státní příslušnost odsouzeného známa, nebo je-li osobou bez státní příslušnosti, uvede se tato skutečnost v rejstříku trestů.“

                        4)

                        Článek 6 se mění takto:

                                    a)

                                    odstavec 3 se nahrazuje tímto:

                                       „3.   Žádá-li státní příslušník některého členského státu o informace z rejstříku trestů týkající se jeho osoby ústřední orgán jiného členského státu, podá tento ústřední orgán žádost o informace a související údaje z rejstříků trestů ústřednímu orgánu členského státu, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem, a zahrne tyto informace a související údaje do výpisu, který dotčené osobě vystaví.“;

                                    b)

                                    vkládá se nový odstavec, který zní:

                                       „3a.   Žádá-li státní příslušník třetí země o informace z rejstříku trestů týkající se jeho osoby ústřední orgán členského státu, podá tento ústřední orgán žádost o informace a související údaje z rejstříků trestů pouze ústředním orgánům členských států, které mají informace z rejstříků trestů dotčené osoby, a zahrne tyto informace a související údaje do výpisu, který dotčené osobě vystaví.“

                        5)

                        Článek 7 se mění takto:

                                    a)

                                    odstavec 4 se nahrazuje tímto:

                                       „4.   Pokud jsou požadovány informace z rejstříků trestů o odsouzeních vydaných vůči státnímu příslušníku členského státu podle článku 6 od ústředního orgánu jiného členského státu, než je členský stát, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem, předá dožádaný členský stát tyto informace v rozsahu stanoveném v článku 13 Evropské úmluvy o vzájemné pomoci ve věcech trestních.“;

                                    b)

                                    vkládá se nový odstavec, který zní:

                                       „4a.   Pokud jsou požadovány informace z rejstříků trestů o odsouzeních vydaných vůči státnímu příslušníku třetí země podle článku 6 pro účely trestního řízení, předá dožádaný členský stát informace o všech odsouzeních vydaných v dožádaném členském státě a zaznamenaných do rejstříků trestů a o všech odsouzeních vydaných ve třetích zemích a následně předaných dožádanému členskému státu a zanesených do rejstříků trestů.
                                       Požadují-li se takové informace k jakýmkoli jiným účelům než pro účely trestního řízení, použije se odpovídajícím způsobem odstavec 2 tohoto článku.“

                        6)

                        V článku 8 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

                           „2.   Odpovědi na žádosti podle čl. 6 odst. 2, 3 a 3a se zasílají do dvaceti pracovních dnů ode dne obdržení žádosti.“

                        7)

                        Článek 9 se mění takto:

                                    a)

                                    v odstavci 1 se slova „podle čl. 7 odst. 1 a 4“ nahrazují slovy „podle čl. 7 odst. 1, 4 a 4a“;

                                    b)

                                    v odstavci 2 se slova „podle čl. 7 odst. 2 a 4“ nahrazují slovy „podle čl. 7 odst. 2, 4 a 4a“;

                                    c)

                                    v odstavci 3 se slova „podle čl. 7 odst. 1, 2 a 4“ nahrazují slovy „podle čl. 7 odst. 1, 2, 4 a 4a“.

                        8)

                        Článek 11 se mění takto:

                                    a)

                                    v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) se doplňuje nový bod, který zní:

                                                „iv)

                                                zobrazení obličeje.“;

                                    b)

                                    odstavce 3 až 7 se nahrazují tímto:

                                       „3.   Ústřední orgány členských států předávají následující informace elektronicky za použití ECRIS a standardizovaného formátu v souladu s normami, jež budou stanoveny prováděcími akty:

                                                   a)

                                                   informace uvedené v článku 4;

                                                   b)

                                                   žádosti uvedené v článku 6;

                                                   c)

                                                   odpovědi uvedené v článku 7 a

                                                   d)

                                                   další relevantní informace.

                                       4.   Není-li způsob předávání uvedený v odstavci 3 dostupný, předávají ústřední orgány členských států veškeré informace uvedené v odstavci 3 jakýmkoli způsobem umožňujícím vytvořit písemný záznam za podmínek, jež ústřednímu orgánu přijímajícího členského státu umožní ověřit pravost informací, a zohlední přitom zabezpečení předávání.
                                       Není-li způsob předávání uvedený v odstavci 3 dostupný po delší dobu, dotčený členský stát o tom uvědomí ostatní členské státy a Komisi.

                                       5.   Každý členský stát provede technické úpravy nezbytné k tomu, aby mohl používat standardizovaný formát a elektronicky předávat dalším členským státům prostřednictvím ECRIS všechny informace uvedené v odstavci 3. Každý členský stát oznámí Komisi datum, od kterého je schopen takto informace předávat.“

                        9)

                        Vkládají se nové články, které znějí:

                           „Článek 11a
                           Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS)

                              1.   V zájmu elektronické výměny informací z rejstříků trestů v souladu s tímto rámcovým rozhodnutím se zřizuje decentralizovaný systém informačních technologií založený na databázích rejstříků trestů každého členského státu – Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS). Skládá se z těchto prvků:

                                          a)

                                          referenční provedení ECRIS;

                                          b)

                                          společná komunikační infrastruktura mezi ústředními orgány, která poskytuje šifrovanou síť.

                                    K zajištění důvěrnosti a nedotknutelnosti údajů z rejstříků trestů předávaných jiným členským státům se uplatní vhodná technická a organizační opatření s přihlédnutím ke stavu techniky, nákladům na provedení a rizikům spojeným se zpracováním informací.

                              2.   Všechny údaje z rejstříků trestů se uchovávají výhradně v databázích vedených členskými státy.

                              3.   Ústřední orgány členských států nemají přímý přístup k databázím rejstříků trestů jiných členských států.

                              4.   Odpovědnost za referenční provedení ECRIS a provoz databází uchovávajících, zasílajících a přijímajících informace z rejstříků trestů nesou dotčené členské státy. Agentura Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (agentura eu-LISA), zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1726 (*1), poskytne členským státům podporu v souladu se svými úkoly vymezenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/816 (*2).

                              5.   Za provoz společné komunikační infrastruktury odpovídá Komise. Tato infrastruktura musí splňovat nezbytné bezpečnostní požadavky a zcela vyhovovat potřebám ECRIS.

                              6.   Agentura eu-LISA zajišťuje, dále rozvíjí a udržuje referenční provedení ECRIS.

                              7.   Každý členský stát nese vlastní náklady související s prováděním, správou, používáním a údržbou své databáze rejstříků trestů a s instalací a používáním referenčního provedení ECRIS.
                              Komise nese náklady související s prováděním, správou, používáním, údržbou a budoucím vývojem společné komunikační infrastruktury.

                              8.   Členské státy, které využívají svůj vnitrostátní software provedení ECRIS v souladu s čl. 4 odst. 4 až 8 nařízení (EU) 2019/816, mohou nadále používat svůj vnitrostátní software k provedení ECRIS namísto referenčního provedení ECRIS za předpokladu, že splňují všechny podmínky stanovené v uvedených odstavcích.

                           Článek 11b
                           Prováděcí akty

                              1.   Komise v prováděcích aktech stanoví:

                                          a)

                                          standardizovaný formát podle čl. 11 odst. 3, také ohledně informací o trestných činech, za něž bylo vydáno odsouzení, a informací o obsahu odsouzení;

                                          b)

                                          pravidla pro technické provedení ECRIS a výměnu údajů o otiscích prstů;

                                          c)

                                          jakékoliv další technické způsoby organizování a usnadnění výměny informací o odsouzeních mezi ústředními orgány členských států, včetně:

                                                      i)

                                                      způsobů, jak usnadnit porozumění, a automatického překladu předávaných informací;

                                                      ii)

                                                      způsobů, jimiž mohou být informace elektronicky vyměňovány, zejména pokud jde o použitelné technické specifikace a případně všechny použitelné postupy výměny informací.

                              2.   Prováděcí akty uvedené v odstavci 1 tohoto článku se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12a odst. 2.

                           (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1726 ze dne 14. listopadu 2018 o Agentuře Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) a o změně nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí Rady 2007/533/SVV a zrušení nařízení (EU) č. 1077/2011 (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 99)."

                           (*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/816 ze dne 17. dubna 2019, kterým se zřizuje centralizovaný systém pro identifikaci členských států, jež mají informace o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti (ECRIS-TCN), na doplnění Evropského informačního systému rejstříků trestů, a kterým se mění nařízení (EU) 2018/1726 (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 1).“"

                        10)

                        Vkládá se nový článek, který zní:

                           „Článek 12a
                           Postup projednávání ve výboru

                              1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

                              2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
                              Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.“

                        11)

                        Vkládá se nový článek, který zní:

                           „Článek 13a
                           Zprávy Komise a přezkum

                              1.   Do 29. června 2023 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto rámcového rozhodnutí. Zpráva posoudí, v jakém rozsahu členské státy přijaly nezbytná opatření, aby splnily požadavky tohoto rámcového rozhodnutí, včetně jeho technického provedení.

                              2.   Ke zprávě se v případě potřeby připojí příslušné legislativní návrhy.

                              3.   Komise pravidelně zveřejňuje zprávu o výměně informací získaných z rejstříků trestů prostřednictvím ECRIS a o využívání ECRIS-TCN, která vychází především ze statistických údajů poskytnutých agenturou eu-LISA a členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2019/816. Tato zpráva se poprvé zveřejní jeden rok po předložení zprávy podle odstavce 1.

                              4.   Zpráva Komise uvedená v odstavci 3 zahrnuje zejména úroveň výměny informací mezi členskými státy, včetně výměny informací týkajících se státních příslušníků třetích zemí, jakož i účel žádostí a jejich příslušný počet, včetně žádostí podaných za jiným účelem, než je trestní řízení, jako jsou prověření spolehlivosti a žádosti dotčených osob o informace o jejich vlastních záznamech v rejstříku trestů.“

            Článek 2
            Nahrazení rozhodnutí 2009/316/SVV
            Rozhodnutí 2009/316/SVV se nahrazuje, pokud jde o členské státy, jež jsou vázány touto směrnicí, aniž jsou dotčeny povinnosti těchto členských států ohledně lhůty pro provedení uvedeného rozhodnutí.

            Článek 3
            Provedení ve vnitrostátním právu

               1.   Členské státy do 28. června 2022 uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Znění těchto předpisů neprodleně sdělí Komisi.
               Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na rozhodnutí nahrazené touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění prohlášení si stanoví členské státy.

               2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

               3.   Členské státy provedou technické úpravy podle čl. 11 odst. 5 rámcového rozhodnutí 2009/315/SVV ve znění této směrnice do 28. června 2022.

            Článek 4
            Vstup v platnost a použitelnost
            Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 2 se použije ode dne 28. června 2022.

            Článek 5
            Určení
            Tato směrnice je určena členským státům v souladu se Smlouvami.

            Ve Štrasburku dne 17. dubna 2019.

                  Za Evropský parlament

                  předseda

               A. TAJANI

                  Za Radu

                  předseda

               G. CIAMBA

            (1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 12. března 2019 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 9. dubna 2019.

            (2)  Rámcové rozhodnutí Rady 2008/675/SVV ze dne 24. července 2008 o zohledňování odsouzení v členských státech Evropské unie při novém trestním řízení (Úř. věst. L 220, 15.8.2008, s. 32).

            (3)  Rámcové rozhodnutí Rady 2009/315/SVV ze dne 26. února 2009 o organizaci a obsahu výměny informací z rejstříku trestů mezi členskými státy (Úř. věst. L 93, 7.4.2009, s. 23).

            (4)  Rozhodnutí Rady 2009/316/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS) podle článku 11 rámcového rozhodnutí 2009/315/SVV (Úř. věst. L 93, 7.4.2009, s. 33).

            (5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/816 ze dne 17. dubna 2019, kterým se zřizuje centralizovaný systém pro identifikaci členských států, jež mají informace o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti (ECRIS-TCN), na doplnění Evropského informačního systému rejstříků trestů, a kterým se mění nařízení (EU) 2018/1726 (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 1).

            (6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/93/EU ze dne 13. prosince 2011 o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV (Úř. věst. L 335, 17.12.2011, s. 1).

            (7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).

            (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

            (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

            (10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

            (11)  Úř. věst. C 186, 25.5.2016, s. 7.


title: Směrnice Komise (EU) 2019/1831 ze dne 24. října 2019, kterou se stanoví pátý seznam směrných limitních hodnot expozice na pracovišti podle směrnice Rady 98/24/ES a kterou se mění směrnice Komise 2000/39/ES (Text s významem pro EHP)

text:
                  31.10.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 279/31

         SMĚRNICE KOMISE (EU) 2019/1831
         ze dne 24. října 2019,
         kterou se stanoví pátý seznam směrných limitních hodnot expozice na pracovišti podle směrnice Rady 98/24/ES a kterou se mění směrnice Komise 2000/39/ES
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na směrnici Rady 98/24/ES ze dne 7. dubna 1998 o bezpečnosti a ochraně zdraví zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli používanými při práci (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedené směrnice,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Zásada 10 evropského pilíře sociálních práv (2), který byl dne 17. listopadu 2017 vyhlášen v Göteborgu, stanoví, že každý pracovník má právo na zdravé, bezpečné a dobře uzpůsobené pracovní prostředí. Právo na vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a na pracovní prostředí, které je uzpůsobené profesním potřebám pracovníků a umožňuje jim prodloužit jejich účast na trhu práce, zahrnuje též ochranu před expozicí chemickým činitelům při práci.

                     (2)

                     Ve sdělení „Bezpečnější a zdravější práce pro všechny“ Komise jasně zdůraznila nutnost dalšího zlepšování ochrany pracovníků před expozicí nebezpečným chemickým látkám při práci (3).

                     (3)

                     Podle směrnice 98/24/ES má Komise formou směrných limitních hodnot expozice na pracovišti, které mají být stanoveny na úrovni Evropské unie (EU), navrhnout cíle EU pro ochranu zaměstnanců před riziky vyplývajícími z expozice nebezpečným chemickým látkám.

                     (4)

                     Ustanovení čl. 3 odst. 2 směrnice 98/24/ES zmocňuje Komisi k tomu, aby uvedené limitní hodnoty zavedla nebo změnila na základě opatření přijatých postupem podle článku 17 směrnice Rady 89/391/EHS (4) s přihlédnutím k dostupným metodám měření.

                     (5)

                     V čl. 3 odst. 1 směrnice 98/24/ES se stanoví, že Komise posoudí vzájemný vztah mezi zdravotními účinky nebezpečných chemických činitelů a úrovní expozice při práci na základě nezávislého vědeckého posouzení nejnovějších dostupných vědeckých údajů.

                     (6)

                     Komisi je při tomto úkolu nápomocen Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci (SCOEL) zřízený rozhodnutím Komise 2014/113/EU (5).

                     (7)

                     Podle směrnice 98/24/ES se „limitní hodnotou expozice na pracovišti“ rozumí, pokud není uvedeno jinak, limit časově váženého průměru koncentrace chemického činitele ve vzduchu v oblasti dýchání pracovníka ve vztahu k určenému referenčnímu období.

                     (8)

                     Směrné limitní hodnoty expozice na pracovišti jsou limitní hodnoty expozice na pracovišti týkající se zdraví, které se odvozují z nejnovějších dostupných vědeckých údajů a přijímá je Komise s přihlédnutím k dostupným metodám měření. Jedná se o mezní hodnoty expozice, pod jejichž úrovní by zpravidla neměly nastat žádné škodlivé účinky v důsledku dotčeného chemického činitele po krátkodobé nebo každodenní expozici po celou dobu pracovního života. Představují cíle EU a jejich účelem je pomáhat zaměstnavatelům při zjišťování a hodnocení rizik a provádění preventivních a ochranných opatření v souladu se směrnicí 98/24/ES.

                     (9)

                     Podle doporučení SCOEL se směrné limitní hodnoty expozice na pracovišti zavádějí ve vztahu k referenčnímu období osmi hodin časově váženého průměru (dlouhodobé limitní hodnoty expozice) a u některých chemických činitelů ve vztahu ke kratším referenčním obdobím, což je zpravidla patnáct minut časově váženého průměru (krátkodobé limitní hodnoty expozice), s cílem zohlednit účinky krátkodobé expozice.

                     (10)

                     Pro každý chemický činitel, pro který byla na úrovni EU stanovena směrná limitní hodnota expozice na pracovišti, musí členské státy zavést vnitrostátní limitní hodnotu expozice na pracovišti. Přitom musí přihlédnout k limitní hodnotě EU a povahu vnitrostátní limitní hodnoty určí v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi.

                     (11)

                     Směrné limitní hodnoty expozice na pracovišti jsou důležitou součástí obecných opatření na ochranu zaměstnanců před zdravotními riziky vyplývajícími z expozice nebezpečným chemickým látkám.

                     (12)

                     V souladu s článkem 3 směrnice 98/24/ES SCOEL posoudil vzájemný vztah mezi zdravotními účinky nebezpečných chemických činitelů uvedených na seznamu deseti položek v příloze této směrnice a úrovní expozice při práci. Pro všechny zmíněné chemické činitele SCOEL rovněž doporučil stanovení směrných limitních hodnot expozice na pracovišti pro inhalační cestu expozice ve vztahu k referenčnímu období osmi hodin časově váženého průměru. Je proto vhodné stanovit dlouhodobé limitní hodnoty expozice pro všechny uvedené činitele v příloze této směrnice.

                     (13)

                     SCOEL také doporučil stanovit krátkodobé limitní hodnoty expozice pro některé z uvedených chemických činitelů, a to pro anilin, trimethylamin, 2-fenylpropan (kumen), sek-butyl-acetát, 4-methylanilin, isobutyl-acetát, isoamylalkohol, n-butyl-acetát a trichlorid fosforylu.

                     (14)

                     U některých látek je pro zajištění nejlepší možné úrovně ochrany třeba přihlédnout k možnosti jejich pronikání kůží. Mezi chemickými činiteli uvedenými na seznamu položek v příloze této směrnice zjistil SCOEL možnost závažného pronikání kůží u anilinu, 2-fenylpropanu (kumenu) a 4-methylanilinu. Je proto vhodné kromě směrných limitních hodnot expozice na pracovišti začlenit do přílohy této směrnice poznámky označující možnost závažného pronikání těchto chemických činitelů kůží.

                     (15)

                     Jeden z uvedených chemických činitelů – 2-fenylpropan (kumen) – je v současnosti uveden na seznamu v příloze směrnice Komise 2000/39/ES (6). SCOEL doporučil stanovit pro uvedenou látku novou směrnou limitní hodnotu expozice. Je proto vhodné začlenit změněnou limitní hodnotu pro 2-fenylpropan (kumen) do přílohy této směrnice a odstranit odpovídající položku z přílohy směrnice 2000/39/ES.

                     (16)

                     Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 (7) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými prvky směrnice a odpovídajícími částmi vnitrostátních prováděcích nástrojů.

                     (17)

                     Pokud jde o tuto směrnici, Komise považuje zaslání těchto dokumentů ve formě srovnávací tabulky mezi vnitrostátními opatřeními a touto směrnicí za odůvodněné vzhledem k tomu, že u některých činitelů již existují vnitrostátní limitní hodnoty expozice na pracovišti ve vnitrostátních právních předpisech, a vzhledem k různorodosti a technické povaze vnitrostátních právních nástrojů, kterými se stanoví limitní hodnoty expozice na pracovišti.

                     (18)

                     Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci byl konzultován v souladu s čl. 3 odst. 2 směrnice 98/24/ES a vydal svá stanoviska dne 6. prosince 2017 a 31. května 2018. Výbor uznal, že v současné době existují problémy týkající se dostupnosti metodik měření, jež by mohly být použity k prokázání souladu s navrhovanými limitními hodnotami pro trichlorid fosforylu a isoamylalkohol, a že do konce lhůty pro provedení ve vnitrostátním právu je třeba vyvinout úsilí k zajištění dostupnosti vhodných metod.

                     (19)

                     Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem výboru pro technický pokrok zřízeného podle článku 17 směrnice 89/391/EHS,

               PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

            Článek 1
            Pro chemické činitele uvedené v příloze se stanoví pátý seznam směrných limitních hodnot expozice na pracovišti platných pro EU.

            Článek 2
            Členské státy stanoví pro chemické činitele uvedené v příloze s přihlédnutím k limitním hodnotám EU vnitrostátní limitní hodnoty expozice na pracovišti.

            Článek 3
            V příloze směrnice 2000/39/ES se odkaz na kumen zrušuje s účinkem ode dne 20. května 2021.

            Článek 4

               1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 20. května 2021.
               Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a ke svému oznámení připojí jeden či více informativních dokumentů ve formě srovnávacích tabulek mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
               Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

               2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

            Článek 5
            Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Článek 6
            Tato směrnice je určena členským státům.

            V Bruselu dne 24. října 2019.

                  Za Komisi

                  Předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11.

            (2)  Evropský pilíř sociálních práv, listopad 2017, https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_cs

            (3)  Sdělení Komise „Bezpečnější a zdravější práce pro všechny – Modernizace právních předpisů a politiky EU v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci“, COM(2017) 12 final, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=cs&catId=89&newsId=2709

            (4)  Směrnice Rady ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1).

            (5)  Rozhodnutí Komise 2014/113/EU ze dne 3. března 2014, kterým se zřizuje Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci a kterým se zrušuje rozhodnutí 95/320/ES (Úř. věst. L 62, 4.3.2014, s. 18).

            (6)  Směrnice Komise 2000/39/ES ze dne 8. června 2000 o stanovení prvního seznamu směrných limitních hodnot expozice na pracovišti k provedení směrnice Rady 98/24/ES o bezpečnosti a ochraně zdraví zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli používanými při práci (Úř. věst. L 142, 16.6.2000, s. 47).

            (7)  Úř. věst. C 369, 17.12.2011, s. 14.

            Příloha

                        Č. ES  (1)

                        Č. CAS  (2)

                        NÁZEV CHEMICKÉHO ČINITELE

                        LIMITNÍ HODNOTY

                        Poznámka  (3)

                        8 hodin  (4)

                        Krátkodobá expozice  (5)

                        mg/m3
                            (6)

                        ppm  (7)

                        mg/m3
                            (6)

                        ppm  (7)

                        200-539-3

                        62-53-3

                        Anilin  (8)

                        7,74

                        2

                        19,35

                        5

                        kůže

                        200-817-4

                        74-87-3

                        Chlormethan

                        42

                        20

                        —

                        —

                        —

                        200-875-0

                        75-50-3

                        Trimethylamin

                        4,9

                        2

                        12,5

                        5

                        —

                        202-704-5

                        98-82-8

                        2-Fenylpropan
                        (kumen)  (8)

                        50

                        10

                        250

                        50

                        kůže

                        203-300-1

                        105-46-4

                           sek-Butyl-acetát

                        241

                        50

                        723

                        150

                        —

                        203-403-1

                        106-49-0

                        4-Methylanilin

                        4,46

                        1

                        8,92

                        2

                        kůže

                        203-745-1

                        110-19-0

                        Isobutyl-acetát

                        241

                        50

                        723

                        150

                        —

                        204-633-5

                        123-51-3

                        Isoamylalkohol

                        18

                        5

                        37

                        10

                        —

                        204-658-1

                        123-86-4

                           n-Butyl-acetát

                        241

                        50

                        723

                        150

                        —

                        233-046-7

                        10025-87-3

                        Trichlorid fosforylu

                        0,064

                        0,01

                        0,13

                        0,02

                        —

               (1)  Č. ES: Číslo Evropského společenství (ES), číselný kód Evropské unie pro látky.

               (2)  Č. CAS: Chemical Abstract Service Registry Number (registrační číslo CAS).

               (3)  Poznámka „kůže“ připojená k limitní hodnotě expozice na pracovišti označuje možnost závažného pronikání kůží.

               (4)  Měřeno nebo vypočteno ve vztahu k referenčnímu období časově váženého průměru osmi hodin.

               (5)  Limitní hodnota krátkodobé expozice (STEL). Limitní hodnota, která se nesmí překročit. Doba, které odpovídá, je 15 minut, není-li stanoveno jinak.

               (6)  mg/m3: miligramy na kubický metr vzduchu. Pro chemické látky v podobě plynu nebo páry je limitní hodnota vyjádřena při 20 °C a 101,3 kPa.

               (7)  ppm: počet částic na milion a na objem vzduchu (ml/m3).

               (8)  Při monitorování expozice by se mělo přihlížet k příslušným hodnotám biologického expozičního monitorování navrženým Vědeckým výborem pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci (SCOEL).