title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/58/ES ze dne 23. října 2007 , kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvoji železnic Společenství a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury a zpoplatnění železniční infrastruktury

text:
               3.12.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 315/44

         SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2007/58/ES
   ze dne 23. října 2007,
   kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvoji železnic Společenství a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury a zpoplatnění železniční infrastruktury
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 71 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy, s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 31. července 2007 (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Rady 91/440/EHS ze dne 29. července 1991 o rozvoji železnic Společenství (4) měla za cíl usnadnit přizpůsobení železničních podniků Společenství požadavkům jednotného trhu a zvýšit jejich výkonnost.

               (2)

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES ze dne 26. února 2001 o přidělování kapacity železniční infrastruktury a zpoplatnění železniční infrastruktury (5) se týká zásad a postupů, které mají být uplatňovány při stanovení a vybírání poplatků za využívání železniční infrastruktury a při přidělování kapacity železniční infrastruktury.

               (3)

               V bílé knize Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout oznámila Komise svůj záměr pokračovat v budování vnitřního trhu v oblasti železniční dopravy tím, že navrhne otevřít trh mezinárodní osobní dopravy.

               (4)

               Cílem této směrnice je zaměřit se na otevření trhu mezinárodní osobní železniční dopravy v rámci Společenství, a neměla by se tedy týkat dopravy mezi členským státem a třetí zemí. Členské státy by měly mít rovněž možnost vyjmout z oblasti působnosti této směrnice tranzitní dopravu přes Společenství.

               (5)

               Mezinárodní železniční doprava je v současné době plná protikladů. Dálkové spoje (například noční vlaky) jsou v obtížné situaci a některé spoje železniční podniky je provozující nedávno zrušily, aby omezily ztráty. Na druhé straně na trhu mezinárodní vysokorychlostní dopravy dochází k rychlému nárůstu dopravy a se zdvojením a propojením transevropské vysokorychlostní sítě v roce 2010 bude dynamický rozvoj pokračovat. Avšak nízkonákladové letecké společnosti v obou případech vytvářejí výrazný konkurenční tlak. Je proto důležité podporou hospodářské soutěže mezi železničními podniky podněcovat nové iniciativy.

               (6)

               Trh mezinárodní osobní dopravy není možné otevřít bez podrobných předpisů o přístupu k infrastruktuře, významného pokroku v interoperabilitě a přesně vymezeného rámce pro bezpečnost železničního provozu na vnitrostátní a evropské úrovni. Všechny tyto prvky jsou nyní zavedeny po provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/12/ES (6) ze dne 26. února 2001, kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/51/ES (7) ze dne 29. dubna 2004, kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/13/ES (8) ze dne 26. února 2001, kterou se mění směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům, směrnice 2001/14/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství (9). Je třeba, aby byla tato nová rámcová úprava k navrhovanému datu otevření trhu mezinárodní osobní dopravy podporována zavedenými a konsolidovanými postupy. To bude vyžadovat určitý čas. Proto by cílovým datem pro otevření trhu měl být 1. leden 2010.

               (7)

               Počet železničních spojů bez zastávek je velmi omezený. U jízd se zastávkami je důležité udělit provozovatelům nově vstupujícím na trh oprávnění k nástupu a výstupu cestujících na trase, aby bylo zajištěno, že takové spoje mají reálnou příležitost dosáhnout hospodářské životnosti, a aby se zabránilo znevýhodnění případné konkurence v porovnání se stávajícími provozovateli, kteří mají oprávnění k nástupu a výstupu cestujících na trase. Tímto oprávněním by neměly být dotčeny právní předpisy Společenství ani vnitrostátní právní předpisy týkající se politiky hospodářské soutěže.

               (8)

               Zavedení nových mezinárodních spojů se zastávkami s otevřeným přístupem by nemělo být využito k otevření trhu vnitrostátní osobní dopravy, ale mělo by být zaměřeno pouze na zastávky, jež jsou doplňkové k mezinárodní trase. V souladu s touto podmínkou by se jejich zavedení mělo týkat spojů, jejichž hlavním účelem je přepravovat cestující na mezinárodní trase. Při určení toho, zda se jedná o hlavní účel služby, by se měla zohlednit taková kritéria, jako je podíl na obratu a objemu, jenž je odvozen z počtu cestujících ve vnitrostátní nebo mezinárodní dopravě, a délka trasy. Toto určení by měl provést příslušný regulační subjekt členského státu na žádost zúčastněné osoby.

               (9)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o službách ve veřejné osobní železniční a silniční dopravě (10) opravňuje členské státy a místní orgány uzavírat smlouvy na veřejné služby. Tyto smlouvy mohou obsahovat výlučná práva na provozování určitých služeb. Proto je nezbytné zajistit, aby ustanovení tohoto nařízení byla v souladu se zásadou otevření mezinárodní osobní dopravy hospodářské soutěži.

               (10)

               Otevření mezinárodní osobní dopravy hospodářské soutěži, jež zahrnuje právo nástupu a výstupu cestujících na kterékoli stanici umístěné na trase mezinárodní dopravy, včetně zastávek umístěných v tomtéž členském státě, může mít důsledky pro organizaci a financování osobní železniční dopravy provozované na základě smlouvy na veřejné služby. Členské státy by měly mít možnost omezit právo přístupu na trh, pokud by toto právo ohrozilo hospodářskou vyváženost těchto smluv na veřejné služby a pokud k tomu příslušný regulační subjekt uvedený v článku 30 směrnice 2001/14/ES udělí souhlas na základě objektivní hospodářské analýzy a na žádost příslušných orgánů, jež uzavřely smlouvu na veřejné služby.

               (11)

               Některé členské státy již učinily kroky k otevření trhu osobní železniční dopravy prostřednictvím průhledné veřejné soutěže pro zajištění některých z těchto služeb. Neměly by proto mít povinnost poskytnout zcela otevřený přístup ke službám mezinárodní osobní dopravy, neboť taková soutěž o právo používat některé železniční trasy představovala dostatečný test tržní hodnoty provozování těchto služeb.

               (12)

               Posouzení, zda by hospodářská vyváženost smlouvy na veřejné služby mohla být ohrožena, by mělo zohlednit předem stanovená kritéria, jako je dopad na rentabilitu veškerých služeb včetně následných dopadů na čisté náklady, jež nese příslušný orgán veřejné správy, který smlouvu uzavřel, poptávka cestujících, stanovení cen jízdného, způsob prodeje přepravních dokladů, umístění a počet zastávek na obou stranách hranice a časové rozvržení a četnost nově navrhovaného spoje. Při dodržení takového posouzení a rozhodnutí příslušného regulačního subjektu by členské státy měly mít možnost povolit, změnit nebo odmítnout právo na přístup k požadované mezinárodní osobní dopravě a zároveň i uložit provozovateli nové mezinárodní osobní dopravy poplatek v souladu s výsledky hospodářské analýzy a v souladu s právem Společenství a se zásadami rovnosti a zákazu diskriminace.

               (13)

               Aby se přispělo na provoz osobní dopravy spojené s naplňováním závazků veřejné služby, měly by členské státy mít možnost oprávnit orgány příslušné pro tyto služby, aby zpoplatnily osobní dopravu ve své působnosti. Uvedené zpoplatnění by mělo přispět k financování závazků veřejné služby stanovených ve smlouvách na veřejné služby uzavřených v souladu s právem Společenství. Zpoplatnění by mělo být zavedeno v souladu s právem Společenství, zejména se zásadami spravedlnosti, průhlednosti, zákazu diskriminace a proporcionality.

               (14)

               Regulační subjekt by měl pracovat takovým způsobem, aby se zabránilo jakémukoli střetu zájmů a jakékoli případné účasti na uzavírání smluv na veřejné služby, o nichž se uvažuje. Zejména pokud je z organizačních nebo právních důvodů úzce spojen s příslušným orgánem, který se účastní uzavírání dotyčné smlouvy na veřejné služby, nesmí být ovlivněna jeho funkční nezávislost. Pravomoc regulačního subjektu by měla být rozšířena tak, aby umožňovala vyhodnotit účel mezinárodní dopravy a případně potenciální hospodářský dopad na stávající smlouvy na veřejné služby.

               (15)

               Tato směrnice představuje další fázi otevírání železničního trhu. Některé členské státy již na svém území otevřely trh mezinárodní osobní dopravy. V tomto kontextu by tato směrnice neměla být vykládána tak, že ukládá členským státům povinnost udělit před 1. lednem 2010 práva přístupu železničním podnikům licencovaným v členském státě, v němž nejsou práva podobné povahy udělována.

               (16)

               Na podporu investic do služeb využívajících specializované infrastruktury, jako jsou vysokorychlostní spoje, musí být žadatelé schopni plánovat a vyžadovat právní jistotu, která odpovídá důležitosti rozsáhlých a dlouhodobých investic. Proto by měly mít tyto podniky zpravidla možnost uzavírat rámcové smlouvy na dobu až patnácti let.

               (17)

               Regulační subjekty členských států by si měly na základě článku 31 směrnice 2001/14/ES vyměňovat informace a případně v konkrétních případech koordinovat zásady a postupy pro vyhodnocování toho, zda je ohrožena hospodářská vyváženost smlouvy na veřejné služby. Postupně by měly na základě svých zkušeností vypracovávat pokyny.

               (18)

               Uplatňování této směrnice by mělo být vyhodnoceno na základě zprávy, kterou předloží Komise dva roky po dni otevření trhu mezinárodní osobní dopravy. Tato zpráva by měla rovněž popsat rozvoj trhu, včetně stavu příprav na další otevření trhu osobní železniční dopravy. Komise by ve zprávě měla rovněž analyzovat různé modely organizace tohoto trhu a dopad této směrnice na smlouvy na veřejné služby a jejich financování. Komise by přitom měla vzít v úvahu provádění nařízení (ES) č. 1370/2007 a strukturální rozdíly mezi členskými státy (hustota sítě, počet cestujících, průměrná délka cesty). V této zprávě by Komise případně měla navrhnout doplňující opatření k usnadnění otevření trhu, a měla by vyhodnotit jejich dopad.

               (19)

               Opatření nezbytná k provedení směrnic 91/440/EHS a 2001/14/ES by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (11).

               (20)

               Zejména je třeba zmocnit Komisi k úpravě příloh těchto směrnic. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky těchto směrnic, měla by být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.

               (21)

               Povinnost provést a uplatňovat směrnice 91/440/EHS a 2001/14/ES by pro členský stát, který nemá žádný železniční systém a ani jej v nejbližší budoucnosti mít nebude, byla nepřiměřená a zbytečná. Po dobu, po kterou uvedené členské státy nebudou mít železniční systém, by proto měly být osvobozeny od povinnosti provést a uplatňovat tuto směrnici.

               (22)

               Jelikož cíle této směrnice, totiž rozvoje železnic Společenství, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států vzhledem k nutnosti zajistit rovné a nediskriminační podmínky pro přístup k infrastruktuře a zohlednit jednoznačně mezinárodní rozměr způsobu, jakým jsou důležité části železničních sítí provozovány, a vzhledem k potřebě koordinovaného nadnárodního opatření, a může jej být proto lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

               (23)

               V souladu s bodem 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (12) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.

               (24)

               Směrnice 91/440/EHS a 2001/14/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,

         PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Směrnice 91/440/EHS se mění takto:

               1)

               V článku 2 se doplňuje nový odstavec, který zní:
               „4.   Členské státy mohou vyloučit z oblasti působnosti této směrnice jakýkoli tranzitní železniční spoj přes Společenství, který začíná a končí mimo území Společenství.“

               2)

               V článku 3 se zrušuje čtvrtá odrážka.

               3)

               V článku 3 se za dosavadní pátou odrážku vkládá nová odrážka, která zní:

                           „—

                           ‚mezinárodní osobní dopravou‘ osobní doprava, při níž vlak překračuje alespoň jednu hranici členského státu a při níž je hlavním účelem této dopravy přepravit cestující mezi stanicemi umístěnými v různých členských státech; vlak je možné připojit nebo rozdělit a jednotlivé části mohou být různého původu a místa určení za předpokladu, že všechny vozy překročí alespoň jednu státní hranici,“.

               4)

               V článku 3 se za dosavadní šestou odrážku vkládá nová odrážka, která zní:

                           „—

                           ‚tranzitem‘ průjezd územím Společenství, který se uskutečňuje bez nakládky nebo vykládky nákladu a bez nástupu a výstupu cestujících na území Společenství,“.

               5)

               V čl. 5 odst. 3 se zrušuje první odrážka.

               6)

               V čl. 8 odst. 1 se zrušují slova „a mezinárodních seskupení“.

               7)

               V článku 10 se zrušuje odstavec 1.

               8)

               V článku 10 se vkládají nové odstavce, které znějí:
               „3a.   Železničním podnikům, na něž se vztahuje článek 2, se do 1. ledna 2010 udělí právo na přístup k infrastruktuře ve všech členských státech pro účely provozování mezinárodní osobní dopravy. Železniční podniky mají v průběhu mezinárodní osobní dopravy oprávnění k nástupu a výstupu cestujících na kterékoli stanici umístěné na mezinárodní trase, včetně stanic umístěných v témže členském státě.
               Právo na přístup k infrastruktuře členských států, u nichž podíl na mezinárodní železniční přepravě osob tvoří více než polovinu objemu cestujících železničních podniků v daném členském státě, se udělí nejpozději 1. ledna 2012.
               Příslušný regulační subjekt nebo subjekty podle článku 30 směrnice 2001/14/ES na žádost příslušných orgánů nebo dotčených železničních podniků rozhodnou o tom, zda je hlavním účelem dané dopravní služby přeprava cestujících mezi stanicemi umístěnými v různých členských státech.
               3b.   Členské státy mohou omezit právo na přístup stanovené v odstavci 3a týkající se spojů mezi výchozí a cílovou stanicí, na něž se vztahuje jedna nebo více smluv na veřejné služby v souladu s právními předpisy Společenství. Toto omezení nesmí mít dopad na oprávnění k nástupu a výstupu cestujících na kterékoli železniční stanici, včetně stanic umístěných v témže členském státě, s výjimkou případů, kdy by uplatnění tohoto práva ohrozilo hospodářskou vyváženost smlouvy na veřejné služby.
               Příslušný regulační subjekt nebo subjekty uvedené v článku 30 směrnice 2001/14/ES rozhodnou na základě objektivní hospodářské analýzy a na základě předem stanovených kritérií o tom, zda je hospodářská vyváženost ohrožena, a to na žádost

                           —

                           příslušného orgánu nebo orgánů, jež uzavřely smlouvu na veřejné služby,

                           —

                           jakéhokoli jiného dotčeného příslušného orgánu, který je oprávněn omezit přístup podle tohoto článku,

                           —

                           provozovatele infrastruktury nebo

                           —

                           železničního podniku, který plní smlouvu na veřejné služby.

                     Příslušné orgány a železniční podniky poskytující veřejné služby poskytnou příslušnému regulačnímu subjektu nebo subjektům informace, které jsou odůvodněně požadované k dosažení rozhodnutí. Regulační subjekt posoudí poskytnuté informace, případně je projedná se všemi zúčastněnými osobami a vyrozumí zúčastněné osoby o svém rozhodnutí s uvedením důvodů v předem stanovené přiměřené lhůtě, nejpozději však dva měsíce po obdržení všech důležitých informací. Regulační subjekt uvede důvody svého rozhodnutí a stanoví lhůtu a podmínky, za nichž mohou

                           —

                           příslušný orgán nebo příslušné orgány,

                           —

                           provozovatel infrastruktury,

                           —

                           železniční podnik, který plní smlouvu na veřejné služby, nebo

                           —

                           železniční podnik žádající o přístup

                     požádat o opětovné posouzení tohoto rozhodnutí.
               3c.   Členské státy rovněž mohou omezit oprávnění k nástupu a výstupu cestujících na trase mezinárodní osobní dopravy na stanicích v témže státě, pokud bylo výlučné právo přepravovat cestující mezi těmito stanicemi uděleno v rámci koncesní smlouvy uzavřené před 4. prosincem 2007 na základě postupu spravedlivého výběrového řízení a v souladu s odpovídajícími zásadami právních předpisů Společenství. Toto omezení může platit po původní dobu trvání takové smlouvy nebo patnáct let podle toho, která lhůta uplyne dříve.
               3d.   Tato směrnice nevyžaduje, aby členský stát udělil před 1. lednem 2010 právo přístupu uvedené v odstavci 3a železničním podnikům a jimi přímo nebo nepřímo ovládaným společnostem licencovaným v členském státě, v němž nejsou práva přístupu podobné povahy udělována.
               3e.   Členské státy přijmou opatření nezbytná pro zajištění toho, aby rozhodnutí uvedená v odstavcích 3b, 3c a 3d podléhala soudnímu přezkumu.
               3f.   Aniž je dotčen odstavec 3b, mohou členské státy za podmínek stanovených v tomto článku oprávnit orgán příslušný pro osobní železniční dopravu ke zpoplatnění železničních podniků zajišťujících osobní dopravu za provoz na trasách v působnosti tohoto orgánu, které jsou provozovány mezi dvěma stanicemi v tomto členském státě.
               V tomto případě železniční podniky poskytující vnitrostátní nebo mezinárodní přepravní služby podléhají stejnému zpoplatnění provozu na těch trasách v působnosti tohoto orgánu.
               Uvedené poplatky by měly tomuto orgánu nahradit náklady na závazky veřejné služby v souvislosti se smlouvami na veřejné služby uzavřenými v souladu s právem Společenství. Výnosy z těchto poplatků vyplácené jako náhrady nesmějí přesáhnout částku potřebnou k pokrytí veškerých nákladů na plnění příslušných závazků veřejné služby nebo jejich části, přičemž se berou v úvahu odpovídající příjmy a přiměřený zisk z plnění těchto závazků.
               Poplatek se stanoví v souladu s právem Společenství a zohledňuje zejména zásady spravedlnosti, průhlednosti, zákazu diskriminace a proporcionality, zejména mezi průměrnými cenami služeb pro zákazníky a výší poplatku. Celková výše poplatků podle tohoto odstavce nesmí ohrozit hospodářskou životnost osobní železniční dopravy, na kterou jsou uvaleny.
               Příslušné orgány uchovávají nezbytné informace, aby zajistily možnost sledování zdroje poplatků a jejich využití. Členské státy poskytnou tyto informace Komisi.“

               9)

               V článku 10 se odstavec 8 nahrazuje tímto:
               „8.   Do 1. ledna 2009 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění této směrnice.
               Tato zpráva se zaměří na

                           —

                           provádění této směrnice v členských státech, zejména její dopad na členské státy uvedené v odst. 3a druhém pododstavci a skutečnou činnost jednotlivých zúčastněných subjektů,

                           —

                           vývoj trhu, zejména směry vývoje v oblasti mezinárodní dopravy, činnosti a podíly na trhu u všech účastníků trhu, včetně nově vstupujících.“

               10)

               V článku 10 se doplňuje nový odstavec, který zní:
               „9.   Do 31. prosince 2012 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění odstavců 3a až 3f.
               Uplatňování této směrnice se vyhodnotí na základě zprávy, kterou Komise předloží dva roky po otevření trhu mezinárodní osobní dopravy.
               Tato zpráva rovněž zhodnotí rozvoj trhu, včetně stavu příprav na další otevření trhu osobní železniční dopravy. Komise ve zprávě rovněž provede analýzu různých modelů organizace tohoto trhu a dopadu této směrnice na smlouvy na veřejné služby a jejich financování. Přitom Komise vezme v úvahu provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o službách ve veřejné osobní železniční a silniční dopravě (13) a strukturální rozdíly mezi členskými státy (hustota sítě, počet cestujících, průměrná délka cesty). Ve své zprávě Komise případně navrhne doplňující opatření k usnadnění otevření trhu, a vyhodnotí jejich dopad.

               11)

               V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, týkající se úpravy jejích příloh, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11a odst. 3.“

               12)

               V článku 11a se odstavec 3 nahrazuje tímto:
               „3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem článek 8 zmíněného rozhodnutí.“

               13)

               V článku 15 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
               „Povinnost provést a uplatňovat tuto směrnici se nevztahuje na Kypr a Maltu po dobu, po kterou na jejich území neexistuje žádný železniční systém.“

         Článek 2
   Směrnice 2001/14/ES se mění takto:

               1)

               V čl. 1 odst. 3 se doplňuje nové písmeno, které zní:

                           „e)

                           přepravní činnosti v podobě železniční dopravy, které jsou vykonávány při tranzitu přes Společenství.“

               2)

               V článku 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:

                           „n)

                           ‚tranzitem‘ rozumí průjezd přes území Společenství, který se uskutečňuje bez nakládky nebo vykládky nákladu a bez nástupu a výstupu cestujících na území Společenství.“

               3)

               V článku 13 se doplňuje nový odstavec, který zní:
               „4.   Pokud má žadatel v úmyslu požadovat kapacitu infrastruktury s cílem provozovat mezinárodní osobní dopravu ve smyslu článku 3 směrnice 91/440/EHS, uvědomí provozovatele infrastruktury a dotčené regulační subjekty. Aby mohla být vyhodnocena účelnost mezinárodního spoje pro přepravu cestujících mezi stanicemi umístěnými v různých členských státech, jakož i potenciální hospodářský dopad na stávající smlouvy na veřejné služby, zajistí regulační subjekty, aby byly uvědomeny veškeré příslušné orgány, jež povolily osobní železniční dopravu vymezenou ve smlouvě na veřejné služby, veškeré jiné dotčené příslušné orgány, které mají oprávnění omezit přístup podle čl. 10 odst. 3b směrnice 91/440/EHS, a veškeré železniční podniky plnící smlouvu na veřejné služby na trase tohoto mezinárodního osobního spoje.“

               4)

               V článku 17 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
               „5.   Rámcové dohody se uzavírají v zásadě na dobu pěti let a je možno je prodloužit na dobu stejnou, jako bylo jejich původní trvání. Provozovatel infrastruktury může ve zvláštních případech souhlasit s kratší nebo delší dobou. Každou dobu delší než pět let je nutno zdůvodnit existencí obchodních smluv, zvláštních investic nebo rizik.
               5a.   Pro služby využívající specializovanou infrastrukturu uvedenou v článku 24, které vyžadují významné a dlouhodobé investice, jsou po řádném zdůvodnění žadatelem možné rámcové dohody na dobu patnácti let. Každá doba delší než patnáct let je přípustná pouze výjimečně, zejména v případě rozsáhlých dlouhodobých investic, a zejména pokud se na tyto investice vztahují smluvní závazky, včetně víceletého plánu odpisů.
               Požadavky pro žadatele si mohou v tomto případě vyžadovat podrobné definice kapacitních charakteristik – včetně četnosti, objemu a kvality vlakových spojů – které budou poskytnuty žadateli po dobu trvání rámcové dohody. Provozovatel infrastruktury může snížit vyhrazenou kapacitu, která byla po dobu nejméně jednoho měsíce využívána méně, než je mezní kvóta stanovená v článku 27.
               Od 1. ledna 2010 je možné vypracovat původní rámcovou dohodu na dobu pěti let a je možné ji jednou obnovit, a to na základě kapacitních charakteristik používaných žadateli provozujícími dopravní služby před 1. lednem 2010, aby bylo možné zohlednit specializované investice nebo existenci obchodních smluv. Regulační subjekt uvedený v článku 30 je příslušný povolit vstup takové dohody v platnost.“

               5)

               V čl. 30 odst. 1 se před poslední větu vkládá nová věta, která zní:
               „Tento subjekt je dále funkčně nezávislý na kterémkoli příslušném orgánu účastnícím se uzavírání smlouvy na veřejné služby.“

               6)

               V článku 34 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
               „3.   Opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, týkající se úpravy jejích příloh, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 35 odst. 3.“

               7)

               V článku 35 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
               „3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.“

               8)

               V článku 38 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
               „Povinnost provést a uplatňovat tuto směrnici se nevztahuje na Kypr a Maltu po dobu, po kterou na jejich území neexistuje žádný železniční systém.“

         Článek 3
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 4. června 2009 Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   3.   Ustanovení čl. 1 bodů 2, 5, 6 a 7 se použijí ode dne 1. ledna 2010.
   Článek 4
   Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 5
   Tato směrnice je určena členským státům.

      Ve Štrasburku dne 23. října 2007.

            Za Evropský parlament

            předseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            předseda

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  Úř. věst. C 221, 8.9.2005, s. 56.

      (2)  Úř. věst. C 71, 22.3.2005, s. 26.

      (3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 28. září 2005 (Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 460), společný postoj Rady ze dne 24. července 2006 (Úř. věst. C 289 E, 28.11.2006, s. 30), postoj Evropského parlamentu ze dne 18. ledna 2007 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku), legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. září 2007 a rozhodnutí Rady ze dne 26. září 2007.

      (4)  Úř. věst. L 237, 24.8.1991, s. 25. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/103/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 344).

      (5)  Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 29. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/49/ES (Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 44).

      (6)  Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 164.

      (8)  Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 26.

      (9)  Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 44.

      (10)  Viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (11)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (12)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (13)  Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1.“


title: Směrnice Komise ze dne 14. ledna 1987, kterou se mění některé směrnice Rady o uvádění osiva a sadby na trh (87/120/EHS)

text:
Důležité právní upozornění

|

31987L0120

Úřední věstník L 049 , 18/02/1987 S. 0039 - 0043 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 22 S. 0210  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 22 S. 0210

		Směrnice Komiseze dne 14. ledna 1987,kterou se mění některé směrnice Rady o uvádění osiva a sadby na trh(87/120/EHS)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na směrnici Rady 66/400/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva řepy na trh [1], naposledy pozměněnou nařízením (EHS) č. 3768/85 [2], a zejména na článek 21a uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh [3], naposledy změněnou směrnicí 86/155/EHS [4], a zejména na čl. 2 odst. 1a a článek 21a uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh [5], naposledy změněnou směrnicí Komise 86/320/EHS [6], a zejména na čl. 2 odst. 1a a článek 21a uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 69/208/EHS ze dne 30. června 1969 o uvádění s osiva olejnin a přadných rostlin na trh [7], naposledy pozměněnou směrnicí 86/155/EHS, a zejména na čl. 2 odst. 1a a článek 20a uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 70/458/EHS ze dne 29. září 1970 o uvádění osiva zeleniny na trh [8], naposledy pozměněnou směrnicí 86/155/EHS, a zejména na čl. 2 odst. 1a a článek 40a uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že z níže uvedených důvodů je nutno změnit směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 69/208/EHS a 70/458/EHS s ohledem na rozvoj vědeckých a technických poznatků;vzhledem k tomu, že se ukázalo, že některé botanické názvy použité ve směrnicích 66/401/EHS, 66/402/EHS, 69/208/EHS a 70/458/EHS jsou nesprávné nebo jejich hodnověrnost je nejistá;vzhledem k tomu, že by se tyto názvy měly sjednotit s názvy běžně užívanými na mezinárodní úrovni;vzhledem k tomu, že stávající mezinárodní metody připouštějí u partií osiva toleranci 5 % pro maximální hmotnost;vzhledem k tomu, že je vhodné, aby se ve směrnicích Společenství používaly odpovídající tolerance;vzhledem k tomu, že se požadavky na předchozí porost a izolaci porostu při produkci osiva řepy stanovené Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj ukázaly jako vhodné k přijetí ve Společenství;vzhledem k tomu, že je v důsledku vývoje běžně dosahované kvality osiva vhodné zpřísnit pravidla pro podíl osiva hořké lupiny u osiva sladké lupiny;vzhledem k tomu, že je nutno upravit přítomnost plevelných rostlin a podíl rostlin s červenými zrny u porostů určených pro produkci osiva rýže;vzhledem k tomu, že je třeba stanovit přísnější požadavky na podíl červených zrn v osivu rýže;vzhledem k tomu, že stávající mezinárodní pravidla byla nedávno změněna, pokud jde o maximální hmotnost partií osiva určitých druhů obilovin; že Komise tuto změnu schválila;vzhledem k tomu, že se proto musí odpovídajícím způsobem upravit maximální hmotnost partií osiva uvedená v pravidlech Společenství pro tyto druhy;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 66/400/EHS se mění takto:1. V příloze I oddíle A se před bod 1 vkládá nový bod, který zní:"01. Předchozí porosty na množitelské ploše byly slučitelné s produkcí osiva Beta vulgaris odrůdy daného porostu a pole je dostatečně prosto rostlin, jež vzešly z předchozích porostů."2. V příloze I oddíle A se bod 5 nahrazuje tímto:"5. Minimální vzdálenost od sousedních zdrojů pylu jeMnožitelský porost | Minimální vzdálenost |1.pro produkci základního osiva: | |od zdrojů pylu rodu Beta | 1000 m |2.pro produkci certifikovaného osiva: | |a)řepy cukrové: | |–od všech níže neuvedených zdrojů pylu rodu Beta | 1000 m |–je-li předpokládaný opylovač nebo jeden z předpokládaných opylovačů diploidní, od tetraploidních zdrojů pylu cukrové řepy | 600 m |–je-li předpokládaný opylovač výhradně tetraploidní, od diploidních zdrojů pylu cukrové řepy | 600 m |–od zdrojů pylu cukrové řepy, u nichž je ploidita neznámá | 600 m |–je-li předpokládaný opylovač nebo jeden z předpokládaných opylovačů diploidní, od diploidních zdrojů pylu cukrové řepy | 300 m |–je-li předpokládaný opylovači výhradně tetraploidní, od tetraploidních zdrojů pylu cukrové řepy | 300 m |–mezi dvěma množitelskými poli pro produkci osiva cukrové řepy bez samčí sterility | 300 m |b)krmné řepy: | |–od jiných níže neuvedených zdrojů pylu rodu Beta | 1000 m |–je-li předpokládaný opylovač nebo jeden z předpokládaných opylovačů diploidní, od tetraploidních zdrojů pylu krmné řepy | 600 m |–je-li předpokládaný opylovač výhradně tetraploidní, od diploidních zdrojů pylu krmné řepy | 600 m |–od zdrojů pylu krmné řepy, u nichž je ploidita neznámá | 600 m |–je-li předpokládaný opylovač nebo jeden z předpokládaných opylovačů diploidní, od diploidních zdrojů pylu krmné řepy | 300 m |–je-li předpokládaný opylovač výhradně tetraploidní, od tetraploidních zdrojů pylu krmné řepy | 300 m |–mezi dvěma množitelskými poli pro produkci osiva krmné řepy bez samčí sterility | 300 m |Tyto vzdálenosti nemusí být dodrženy, pokud existuje dostatečná ochrana proti nežádoucímu cizosprášení. Mezi množitelskými porosty osiva s týmiž opylovači není nutná žádná izolace.Ploidita u semenonosných a prášících částí množitelského porostu pro produkci osiva se stanoví podle Společného katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin zřízeného na základě směrnice Rady 70/457/EHS [1] Úř. věst. L 225, 12.10.1970, s. 1., naposledy změněné směrnicí 86/155/EHS [2] Úř. věst. L 118, 7.5.1986, s. 23., nebo s ohledem na mezinárodní katalogy sestavené v rámci výše uvedené směrnice. Pokud tyto údaje nejsou pro odrůdu uvedeny, pak seploidita považuje za neznámou a je stanovena minimální izolační vzdálenost 600 m."3. V příloze II se doplňuje nová věta, která zní:"Maximální hmotnost partie nelze překročit o více než 5 %."Článek 2Směrnice 66/401/EHS se mění takto:1. V čl. 2 odst. 1 části A se slova uvedená v levém sloupci nahrazují slovy uvedenými v pravém sloupci:Agrostits tenuis Sibth. | Agrostis capillaris L. |Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex J. et K. Presl | Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. ex J. S. et K. B. Presl |Festuca arundinacea Schreb. | Festuca arundinacea Schreber |Festuca pratensis Huds. | Festuca pratensis Hudson |Lolium x hybridum Hausskn. | Lolium x boucheanum Kunth |Trisetum flavescens (L.) Beauv. | Trisetum flavescens (L.) P. Beauv. |Medicago x varia Martyn | Medicago x varia T. Martyn |Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Peterm. | Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. |Brassica oleracea L. convar. acephala (DC) | Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. medullosa Thell. + var. viridis L. |Raphanus sativus L. ssp. oleifera (DC) Metzg. | Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. |2. V čl. 3 odst. 1 se slova uvedená v levém sloupci nahrazují slovy uvedenými v pravém sloupci:Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Peterm. | Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. |Brassica oleracea L. convar. acephala (DC) | Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. medullosa Thell. + var. viridis L. |Festuca arundinacea Schreb. | Festuca arundinacea Schreber |Festuca pratensis Huds. | Festuca pratensis Hudson |Lolium x hybridum Hausskn. | Lolium x boucheanum Kunth |Medicago x varia Martyn | Medicago x varia T. Martyn |Raphanus sativus L. ssp. oleifera (DC) Metzg. | Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. |3. V příloze II části I bodě 2 oddíle A sloupci 1 tabulky se- slova "Agrostis tenuis" nahrazují slovy "Agrostis capillaris",- slova "Lolium x hybridum" nahrazují slovy "Lolium x boucheanum",- slova "ssp. oleifera" nahrazují slovy "var. oleiformis".4. V příloze II části I bodě 2 oddíle B písmeni p) se za slovem "nepřekračuje" vkládá údaj "2,5 %" a zbytek písmene se zrušuje.5. V příloze II části II bodě 2 oddíle A sloupci 1 tabulky se- slova "Agrostis tenuis" nahrazují slovy "Agrostis capillaris",- slova "Lolium x hybridum" nahrazují slovy "Lolium x boucheanum",- slova "ssp. oleifera" nahrazují slovy "var. oleiformis".6. V příloze II části III bodě 6 se zrušuje písmeno c).7. V příloze III sloupci 1 tabulky se- slova "Agrostis tenuis" nahrazují slovy "Agrostis capillaris",- slova "Lolium x hybridum" nahrazují slovy "Lolium x boucheanum",- slova "ssp. oleifera" nahrazují slovy "var. oleiformis".8. V příloze III se doplňuje nová věta, která zní:"Maximální hmotnost partie nelze překročit o více než 5 %."Článek 3Směrnice 66/402/EHS se mění takto:1. V čl. 2 odst. 1 části A se slova "kromě Zea mays convar. microsperma (Koern) a Zea mays convar. saccharata Koern" nahrazují slovem "(partim)".2. V příloze I bodě 3 třetím pododstavci se za slova "Množitelské porosty" vkládají slova "Oryza sativa,".3. V příloze I bodě 3 se doplňuje nový oddíl, který zní:"D. Oryza sativa:Podíl rostlin stávajícího druhu, které lze rozpoznat jako zjevně plané rostliny nebo rostliny s červenými zrny, nepřekračuje- 0 při produkci základního osiva,- 1 na 50 m2 při produkci certifikovaného osiva."4. V příloze II bodě 2 oddíle A sloupci 5 tabulky se čísla "2", "5" a "10" nahrazují čísly "1", "3" a "5".5. V příloze III sloupci 2 tabulky se číslo "20" v obou případech nahrazuje číslem "25".6. V příloze III se doplňuje nová věta, která zní:"Maximální hmotnost partie nelze překročit o více než 5 %.".Článek 4Směrnice 69/208/EHS se mění takto:1. V čl. 2 odst. 1 části A se slova uvedená v levém sloupci nahrazují slovy uvedenými v pravém sloupci:Brassica juncea (L.) Czern. et Coss. in Czern. | Brassica juncea (L.) Czern. et Cosson |Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. | Brassica napus L. (partim) |Brassica nigra (L.) W. Koch | Brassica nigra (L.) Koch |Brassica rapa L. (partim) | Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs |2. V čl. 3 odst. 1 se slova uvedená v levém sloupci nahrazují slovy uvedenými v pravém sloupci:Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. | Brassica napus L. (partim) |Brassica rapa L. (partim) | Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs |3. V příloze I bodě 2 sloupci 1 tabulky se v obou případech zrušují slova "spp. oleifera".4. V příloze II části I bodě 1 sloupci 1 tabulky se v obou případech zrušují slova "spp. oleifera".5. V příloze II části I bodě 3 oddíle A sloupci 1 tabulky se zrušují slova "spp. oleifera".6. V příloze III sloupci 1 tabulky se zrušují slova "spp. oleifera".7. V příloze III se doplňuje nová věta, která zní:"Maximální hmotnost partie nelze překročit o více než 5 %."Článek 5Směrnice 70/458/EHS se mění takto:1. V čl. 2 odst. 1 části A se slova uvedená v levém sloupci nahrazují slovy uvedenými v pravém sloupci:Beta vulgaris L. var. cycla (L.) Ulrich | Beta vulgaris L. var. vulgaris |Beta vulgaris L. var. esculenta L. | Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. |Brassica oleracea L. var. acephala DC subvar. laciniata L. | Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. sabellica L. |Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. botrytis | Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. botrytis L. |Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. italica Plenck | Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. cymosa Duch. |Brassica oleracea L. var. bullata subvar. gemmifera DC. | Brassica oleracea L. convar. oleracea var. gemmifera DC. |Brassica oleracea L. var. bullata DC. et var. subauda L. | Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. sabauda L. |Brassica oleracea L. var. capitata L. f. alba DC. | Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. alba DC. |Brassica oleracea L. var. capitata L. f. rubra (L.) Thell. | Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. rubra DC. |Brassica oleracea L. var. gongylodes L. | Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. gongylodes |Brassica rapa L. var. rapa (L.) Thell. | Brassica rapa L. var. rapa |Cichorium intybus L. var. foliosum Bisch. | Cichorium intybus L. (partim) |Foeniculum vulgare P. Mill. | Foeniculum vulgare Miller |Lycopersicon lycopersicum (L.) Karst. ex Farwell | Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. |Petroselinum crispum (Mill.) Nym. ex A.W. Hill | Petroselinum crispum (Miller) Nyman ex A.W. Hill |2. V příloze II bodě 3 písm. a) sloupci 1 tabulky se slova "var. botrytis" nahrazují slovem "(květák)" a slova "(ostatní druhy)" se nahrazují slovy "(ostatní poddruhy)".3. V příloze III bodě 1 se doplňuje nová věta, která zní:"Maximální hmotnost partie nelze překročit o více než 5 %."Článek 6Členské státy přijmou opatření nezbytná pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději 1. července 1988. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Článek 7Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 14. ledna 1987.Za KomisiFrans Andriessenmístopředseda[1] Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2290/66.[2] Úř. věst. L 362, 31.12.1985, s. 8.[3] Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2298/66.[4] Úř. věst. L 118, 7.5.1986, s. 23.[5] Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2309/66.[6] Úř. věst. L 200, 23.7.1986, s. 38.[7] Úř. věst. L 169, 10.7.1969, s. 3.[8] Úř. věst. L 225, 12.10.1970, s. 7.--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/57/ES ze dne 3. září 1996 o požadavcích na energetickou účinnost elektrických chladniček, mrazniček a jejich kombinací, které jsou určeny pro domácnost

text:
Důležité právní upozornění

|

31996L0057

Úřední věstník L 236 , 18/09/1996 S. 0036 - 0043

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/57/ESze dne 3. září 1996o požadavcích na energetickou účinnost elektrických chladniček, mrazniček a jejich kombinací, které jsou určeny pro domácnostEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],v souladu s postupem stanoveným v článku 189b Smlouvy [3],(1) vzhledem k tomu, že je důležité podporovat opatření zaměřená na řádné fungování vnitřního trhu;(2) vzhledem k tomu, že Rada ve svém usnesení ze dne 15. ledna 1985 o zdokonalení programů úspory energie v členských státech [4] vyzvala členské státy, aby dále usilovaly o podporu racionálnějšího využívání energie dalším rozvojem integrovaných politik úspor energie, a aby tam, kde je to potřebné, své úsilí zvýšily;(3) vzhledem k tomu, že chladicí zařízení pro domácnost představují nezanedbatelnou část spotřeby elektrické energie v domácnostech a tím i celkové spotřeby elektrické energie ve Společenství; že různé typy chladicích zařízení dostupných na trhu Společenství mají velice rozdílné úrovně spotřeby na daný objem, i když jejich ostatní vlastnosti jsou podobné, tzn. že mají velice rozdílné energetické účinnosti;(4) vzhledem k tomu, že některé členské státy již začínají přijímat předpisy týkající se účinnosti chladniček a mrazniček pro domácnost, což může vytvořit překážky obchodu s těmito výrobky ve Společenství;(5) vzhledem k tomu, že je třeba vzít za základ vysokou úroveň ochrany obsaženou v návrzích týkajících se sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se zdraví, bezpečnosti, ochrany životního prostředí a ochrany spotřebitelů; že tato směrnice zajišťuje vysokou úroveň ochrany jak pro okolí, tak pro spotřebitele a jejím cílem je přitom významné zvýšení energetické účinnosti uvedených zařízení;(6) vzhledem k tomu, že přijetí takových opatření spadá do pravomoci Společenství, že požadavky této směrnice jsou v souladu s jejími cíli a tak odpovídají požadavkům článku 3b Smlouvy;(7) vzhledem k tomu, že kromě toho článek 130r Smlouvy požaduje ochranu a zlepšování životního prostředí a uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů, přičemž oba tyto cíle jsou součástí politiky Společenství v oblasti životního prostředí; že výroba a spotřeba elektrické energie vytváří 30 % emisí oxidu uhličitého (CO2) vyrobeného člověkem a přibližně 35 % spotřeby primární energie ve Společenství; že se uvedená procenta stále zvyšují;(8) vzhledem k tomu, že kromě toho má rozhodnutí Rady 89/364/EHS ze dne 5. června 1989 o akčním programu Společenství na zlepšení účinnosti využití elektrické energie [5] dvojí cíl, a to jednak podpořit spotřebitele, aby dávali přednost spotřebičům a zařízením s vysokou energetickou účinností, a jednak zlepšit účinnost spotřebičů a zařízení;(9) vzhledem k tomu, že Rada ve svých závěrech ze dne 29. října 1990 stanovila cíl stabilizovat do roku 2000 emise oxidu uhličitého (CO2) ve Společenství na úrovni roku 1990; že pro dosažení tohoto cíle se vyžadují přísnější opatření ke stabilizování emisí (CO2) ve Společenství;(10) vzhledem k tomu, že byl rozhodnutím 91/556/EHS [6] stanoven program na podporu energetické účinnosti ve Společenství (program SAVE);(11) vzhledem k tomu, že opatření na zlepšení energetické účinnosti, která se již uplatňují u většiny typů chladicích zařízení dostupných v současné době, nezvýší výrazně jejich výrobní cenu a počáteční náklady na zavedení těchto opatření se během několika málo let, nebo dokonce ještě dříve, navrátí úsporami elektrické energie; že tento výpočet nebere v úvahu dodatečný prospěch, kterým je úspora vnějších nákladů za neuskutečněnou výrobu elektrické energie, k nimž se počítají např. emise oxidu uhličitého (CO2) a ostatních znečišťujících látek;(12) vzhledem k tomu, že "přirozené" zvyšování energetické účinnosti vyvolané působením trhu a zlepšením výrobních postupů, přibližně odhadované na 2 % ročně, přispěje k celkovému úsilí o dosažení přísnějších norem spotřeby energie;(13) vzhledem k tomu, že směrnice 92/75/EHS [7] (rámcová směrnice) a směrnice Komise 94/2/ES [8] (kterou se provádí směrnice 92/75/EHS), která požaduje povinné označování spotřebičů štítky a uvádění spotřeby energie dalšími formami, zvýší povědomí spotřebitelů o energetické účinnosti chladicích zařízení pro domácnost; že toto opatření tudíž také podnítí různé konkurenční podniky, aby nabídly úroveň energetické účinnosti svých výrobků vyšší, než požaduje tato směrnice; že však ustanovení o informování spotřebitele musí být doplněno uvedením normativních údajů, aby bylo dosaženo plného účinku a skutečného zlepšení celkové průměrné účinnosti prodaných spotřebičů;(14) vzhledem k tomu, že tato směrnice, která je zaměřena na odstranění technických překážek, pokud se týká zlepšování energetické účinnosti chladicích zařízení pro domácnost, musí sledovat "nový přístup" zavedený usnesením Rady ze dne 7. května 1985 o novém přístupu k technické harmonizaci a normalizaci [9], který stanoví, že harmonizace právních předpisů se omezuje na stanovení základních požadavků prostřednictvím směrnic, které musí výrobky uváděné na trh splňovat;(15) vzhledem k tomu, že k zajištění správného provedení této směrnice je zapotřebí účinný donucovací systém zaručující výrobcům korektní podmínky hospodářské soutěže a chránící práva spotřebitele;(16) vzhledem k tomu, že je třeba vzít v úvahu rozhodnutí Rady 93/465/EHS ze dne 22. července 1993 o modulech pro různé fáze postupů posuzování shody a o pravidlech pro připojování a používání označení shody CE [10], které jsou určeny k použití ve směrnicích technické harmonizace;(17) vzhledem k tomu, že by se v zájmu mezinárodního obchodu měly používat všude tam, kde je to vhodné, mezinárodní normy; že spotřeba elektrické energie pro chladicí zařízení je stanovena normou Evropského výboru pro normalizaci EN 153 z července 1995, která vychází z mezinárodní normy;(18) vzhledem k tomu, že chladicí zařízení pro domácnost, která vyhovují požadavkům na energetickou účinnost této směrnice, musí být opatřena označením CE a přidruženými informacemi proto, aby byl umožněn jejich volný pohyb;(19) vzhledem k tomu, že se tato směrnice omezuje na chladicí zařízení pro domácnost určené pro potraviny a napájené z elektrické sítě, s výjimkou zařízení vyráběných podle zvláštních specifikací; že chladicí zařízení pro obchodní využití jsou mnohem různorodější a není vhodné je zahrnovat do této směrnice,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Tato směrnice se vztahuje na nové elektrické chladničky pro domácnost, konzervátory zmrazených potravin, mrazničky na potraviny a jejich kombinace napájené z elektrické sítě, které jsou definovány v příloze I, dále jen "chladicí zařízení". Zařízení, která mohou využívat také jiný druh energie, zvláště akumulátory a chladicí zařízení pro domácnost pracující na absorpčním principu a zařízení vyrobená podle zvláštních specifikací, jsou z oblasti působnosti této směrnice vyňata.Článek 21. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby chladicí zařízení, na která se vztahuje tato směrnice, mohla být uváděna na trh Společenství pouze pokud spotřeba elektrické energie dotyčného zařízení je menší nebo rovna maximální přípustné spotřebě pro jeho kategorii vypočítané v souladu s postupem stanoveným v příloze I.2. Výrobce chladicího zařízení, na které se vztahuje tato směrnice, jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství nebo osoba odpovědná za uvádění zařízení na trh Společenství budou odpovědni za zajištění toho, že každé zařízení uváděné na trh splňuje požadavky uvedené v odstavci 1.Článek 31. Členské státy nesmějí na svém území zakazovat, omezovat nebo bránit uvádět na trh chladicí zařízení opatřená označením CE osvědčujícím jejich shodu s ustanoveními této směrnice.2. Pokud nemají důkaz o opaku, předpokládají členské státy předpokládají, že chladicí zařízení opatřená označením CE požadovaným podle článku 5, splňují všechna ustanovení této směrnice.3. a) Pokud se na chladicí zařízení vztahují jiné směrnice týkající se jiných hledisek podmiňujících rovněž připojení označení CE, pak toto označení udává, že takové výrobky rovněž splňují, neprokáže-li se opak, ustanovení těchto jiných směrnic.b) Pokud však jedna nebo několik takových směrnic výrobci dovoluje, aby si v průběhu přechodného období zvolil, jaká pravidla použije, pak označení CE vyjadřuje shodu pouze s ustanoveními těch směrnic, které výrobce použil. V tomto případě musí být v dokumentech, upozorněních nebo návodech, které jsou k chladicím zařízením přiloženy, uvedena referenční čísla použitých směrnic, jak byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 4Postupy posuzování shody a povinnosti vztahující se k označení CE chladicích zařízení jsou stanoveny v příloze II.Článek 51. Jestliže jsou zařízení uváděna na trh, musí být opatřena označením CE, které se skládá z iniciál CE. Vzor značky je uveden v příloze III. Označení CE musí být na chladicím zařízení připojeno viditelným, čitelným a nesmazatelným způsobem, popřípadě může být také na obalu.2. Je zakázáno připojovat na chladicí zařízení jakákoliv jiná označení, která by mohla uvádět třetí strany v omyl, pokud jde o význam a tvar označení CE. Na zařízeních, jejich obalu, návodu k použití nebo jiných dokumentech však může být připojeno jakékoli jiné označení, pokud označení CE zůstane viditelné a čitelné.Článek 61. Pokud členský stát zjistí, že označení CE bylo připojeno neoprávněně, je výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství povinen zajistit shodu výrobku a ukončit porušování směrnice v souladu s podmínkami stanovenými tímto členským státem. Pokud ani výrobce, ani jeho zplnomocněný zástupce není ve Společenství usazen, přebírá tuto povinnost osoba, která uvádí chladicí zařízení na trh Společenství.2. Pokud neshoda trvá, přijme členský stát veškerá nezbytná opatření podle článku 7, aby omezil nebo zakázal uvádění dotyčného výrobku na trh nebo aby zajistil jeho stažení z trhu.Článek 71. V každém rozhodnutí přijatém podle této směrnice, které obsahuje omezení pro uvádění chladicích zařízení na trh, musí být uvedeny přesné důvody, na kterých se toto rozhodnutí zakládá. Straně, které se rozhodnutí týká, je toto rozhodnutí neprodleně oznámeno a zároveň musí být tato strana informována o možnostech a časových lhůtách týkajících se opravných prostředků dostupných podle platných právních předpisů daného členského státu.2. Členský stát o každém takovém opatření neprodleně uvědomí Komisi s uvedením důvodů pro své rozhodnutí. Komise uvědomí ostatní členské státy.Článek 8Před uplynutím čtyřleté lhůty od přijetí této směrnice posoudí Komise výsledky směrnice v porovnání s tím, co se od ní očekávalo. S ohledem na přechod ke druhé etapě zvyšování energetické účinnosti Komise zváží, po konzultaci se zainteresovanými stranami, potřebu vytvořit druhý soubor příslušných opatření, která by významně zlepšila energetickou účinnost chladicích zařízení pro domácnost. V takovém případě bude každé opatření na zlepšení energetické účinnosti a datum jeho vstupu v platnost vycházet z takové úrovně energetické účinnosti, která bude technicky a ekonomicky odůvodněná s ohledem na danou situaci. Rovněž budou zvážena jakákoliv další opatření, jevící se jako vhodná pro zlepšení účinnosti chladicích zařízení pro domácnost.Článek 91. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do jednoho roku od jejího přijetí. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Členské státy použijí tyto předpisy po uplynutí tří let ode dne přijetí této směrnice.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.3. V období tří let po přijetí této směrnice členské státy povolí uvádět na trh chladicí zařízení vyhovující stejným podmínkám, jako jsou ty, které platí na jejich území ke dni přijetí této směrnice.Článek 10Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 11Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 3. září 1996.Za Evropský parlamentpředsedaK. HänschZa RadupředsedaI. Yates[1] Úř. věst. C 390, 31.12.1994, s. 30 a Úř. věst. C 49, 20.2.1996, s. 10.[2] Úř. věst. C 155, 21.6.1995, s. 18.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 26. října 1995 (Úř. věst. C 308, 20.11.1995, s. 134), společný postoj Rady ze dne 11. března 1996 (Úř. věst. C 120, 24.4.1996, s. 10) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 18 června 1996 (Úř. věst. C 198, 8.7.1996).[4] Úř. věst. C 20, 22.1.1985, s. 1.[5] Úř. věst. L 157, 9.6.1989, s. 32.[6] Úř. věst. L 307, 8.11.1961, s. 34.[7] Úř. věst. L 297, 13.10.1992, s. 16.[8] Úř. věst. L 45, 17.2.1994, s.1.[9] Úř. věst. C 136, 4.6.1993, s. 1.[10] Úř. věst. L 220, 30.8.1993, s. 23.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IMETODA VÝPOČTU NEJVYŠŠÍ PŘÍPUSTNÉ SPOTŘEBY ELEKTRICKÉ ENERGIE CHLADICÍHO ZAŘÍZENÍ A POSTUP OVĚŘOVÁNÍ SHODYSpotřeba elektrické energie chladicího zařízení (kterou je možno vyjádřit v kWh za 24 hodin) je funkcí kategorie zařízení, do které dotyčné zařízení patří (např. chladnička označená jednou hvězdičkou, mrazicí pult atd.), jeho objemu a energetické účinnosti jeho konstrukce (tloušťky izolace, účinnosti kompresoru atd.) a rozdílu mezi teplotou okolí a teplotou uvnitř zařízení. Při stanovení norem energetické účinnosti se proto musí počítat s tolerancemi nejdůležitějších vnitřních faktorů, které mají vliv na spotřebu energie (tj. kategorie zařízení a jeho objemu). Z tohoto důvodu je nejvyšší přípustná spotřeba elektrické energie chladicího zařízení definována lineární rovnicí, která je funkcí objemu zařízení, přičemž pro každou kategorii zařízení platí jiná rovnice.K výpočtu nejvyšší přípustné spotřeby elektrické energie daného zařízení se nejprve musí toto zařízení zařadit do příslušné kategorie podle tohoto seznamu:Kategorie | Popis |1 | Chladnička bez prostoru s nízkou teplotou [1] |2 | Chladnička/chladič potravin s prostorem na 5 oC a/nebo 12 oC |3 | Chladnička s prostorem s nízkou teplotou neoznačeným hvězdičkou |4 | Chladnička s prostorem s nízkou teplotou (*) |5 | Chladnička s prostorem s nízkou teplotou (**) |6 | Chladnička s prostorem s nízkou teplotou (***) |7 | Chladnička/mraznička s prostorem mrazničky (****) |8 | Skříňová mraznička potravin |9 | Pultová mraznička potravin |10 | Chladnička/mraznička s více než dvěma dvířky nebo jiná, výše neuvedená, zařízení |Vzhledem k tomu, že chladicí zařízení obsahuje různé prostory, v nichž jsou udržovány různé teploty (které významně ovlivňují spotřebu elektrické energie), je nejvyšší přípustná spotřeba elektrické energie v praxi definována jako funkce korigovaného objemu, který je váženým součtem objemů jednotlivých prostorů.Proto, pro účely této směrnice, je korigovaný objem (Vadj) chladicího zařízení definován jako:Vadj = Σ Vc × Wc × Fc × CcWc = (25 - Tc)/20,kde Tc je konstrukční teplota v každém prostoru (veoC),kde Vc je užitný objem prostoru daného typu v zařízení a Fc je faktor rovný 1,2 pro beznámrazové prostory a 1 pro ostatní prostory,Cc = 1 | pro chladicí zařízení, která patří do normální (N) a subnormální(SN) klimatické třídy, |Cc = Xc | pro chladicí zařízení, která patří do subtropické (ST) klimatické třídy, |Cc = Yc | pro chladicí zařízení, která patří do tropické (T) klimatické třídy. |Váhové součinitele Xc a Yc pro jednotlivé typy prostorů jsou:Tabulka váhových součinitelů Xc a Yc podle teploty prostoru| Xc | Yc |Prostor s mírnou teplotou | 1,25 | 1,35 |Prostor pro uchovávání čerstvých potravin | 1,20 | 1,30 |Prostor s teplotou 0 oC | 1,15 | 1,25 |Prostor neoznačený hvězdičkou | 1,15 | 1,25 |Prostor označený jednou hvězdičkou (*) | 1,12 | 1,20 |Prostor označený dvěma hvězdičkami (**) | 1,08 | 1,15 |Prostor označený třemi (***) a čtyřmi hvězdičkami (****) | 1,05 | 1,10 |Jak korigovaný, tak využitelný objem jsou udány v litrech.Maximální dovolená spotřeba elektrické energie (Emax udávaná v kWh za 24 hodin vypočítaná na dvě desetinná místa) pro typ zařízení s korigovaným objemem Vadj je definována pro každou kategorii zařízení těmito rovnicemi:Kategorie | Popis | Emax (kWh/24 h) |1 | Chladnička bez prostoru s nízkou teplotou | (0,207 × Vadj + 218)/365 |2 | Chladnička/chladič potravin s prostorem s teplotou 5 °C a/nebo 12 oC | (0,207 × Vadj + 218)/365 |3 | Chladnička s prostorem s nízkou teplotou bez hvězdičky | (0,207 × Vadj + 218)/365 |4 | Chladnička s prostorem s nízkou teplotou (*) | (0,557 × Vadj + 166)/365 |5 | Chladnička s prostorem s nízkou teplotou (**) | (0,402 × Vadj + 219)/365 |6 | Chladnička s prostorem s nízkou teplotou (***) | (0,573 × Vadj + 206)/365 |7 | Chladnička/mraznička s prostorem mrazničky (****) | (0,697 × Vadj + 272)/365 |8 | Skříňová mraznička potravin | (0,434 × Vadj + 262)/365 |9 | Pultová mraznička potravin | (0,480 × Vadj + 195)/365 |Pro chladničky/mrazničky s více než dvěma dvířky nebo pro jiná, výše neuvedená, zařízení je maximální dovolená spotřeba elektrické energie (Emax) určena teplotou a počtem hvězdiček, podle něhož je zařazen prostor s nejnižší teplotou, jak je uvedeno níže:Teplota nejchladnějšího prostoru | Kategorie | Emax (kWh/24 h) |> — 6 oC | 1/2/3 | (0,207 × Vadj + 218)/365 |≤ — 6 oC (*) | 4 | (0,557 × Vadj + 166)/365 |≤ — 12 oC (**) | 5 | (0,402 × Vadj+ 219)/365 |≤ — 18 oC (***) | 6 | (0,573 × Vadj + 206)/365 |≤ — 18 oC (****) | 7 | (0,697 × Vadj + 272)/365 |Postup zkoušek pro ověření, zda zařízení vyhovuje požadavkům na spotřebu elektrické energie podle této směrnicePokud spotřeba elektrické energie chladicího zařízení předloženého k ověřování je menší nebo rovna Emax (maximální dovolené spotřebě elektrické energie pro svou kategorii, jak je uvedeno výše) zvýšené o 15 %, je zařízení certifikováno jako vyhovující požadavkům na spotřebu elektrické energie podle této směrnice. Jestliže je spotřeba elektrické energie větší než Emax plus 15 %, musí se změřit spotřeba elektrické energie dalších tří zařízení. Jestliže aritmetický průměr spotřeby elektrické energie těchto tří zařízení je nižší nebo roven Emax plus 10 %, je zařízení certifikováno jako vyhovující požadavkům na spotřebu elektrické energie této směrnice. Jestliže aritmetický průměr překročí Emax plus 10 %, musí být zařízení posouzeno jako nevyhovující požadavkům na spotřebu elektrické energie podle této směrnice.DefiniceTermíny používané v této příloze odpovídají definicím v evropské normě EN 153 z července 1995 zpracované Evropským výborem pro normalizaci.[1] Jakýkoli prostor s teplotou nižší nebo rovnou - 6 oC--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIPOSTUPY POSUZOVÁNÍ SHODY (MODUL A)1. Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že chladicí zařízení splňuje požadavky této směrnice. Výrobce opatří každé chladicí zařízení, které vyrobil, označením CE a vypracuje písemné prohlášení o shodě.2. Výrobce vypracuje technickou dokumentaci podle bodu 3 a buď on, nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství tuto dokumentaci uchovává tak, aby byla dostupná příslušným vnitrostátním orgánům pro účely inspekce po dobu nejméně tří let po vyrobení posledního zařízení.Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci k dispozici má osoba, která uvádí chladicí zařízení na trh Společenství.3. Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody chladicího zařízení s požadavky této směrnice. Technická dokumentace musí v míře nezbytné pro takové posouzení zahrnovat návrh, výrobu a fungování chladicího zařízení a musí obsahovat:i) jméno a adresu výrobce;ii) celkový popis vzoru postačující pro jednoznačnou identifikaci;iii) informace včetně výkresů, pokud jsou nutné, hlavní konstrukční vlastnosti vzoru, zvláště prvků, které mají významný vliv na jeho spotřebu elektrické energie, jako jsou rozměry, objem (objemy), vlastnosti kompresoru, zvláštní vlastnosti apod.;iv) návod k použití, pokud existuje;v) výsledky měření spotřeby elektrické energie provedeného podle požadavku bodu 5;vi) údaje týkající se shody těchto měření s požadavky na spotřebu elektrické energie stanovenými v příloze I.4. Může být použita technická dokumentace vypracovaná pro jiné právní předpisy Společenství, pokud splňuje požadavky této přílohy.5. Výrobci chladicích zařízení odpovídají za stanovení spotřeby elektrické energie každého chladicího zařízení zahrnutého do této směrnice v souladu s postupy stanovenými v evropské normě EN 153 a také za dodržení shody s požadavky článku 2.6. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává kopii prohlášení o shodě spolu s technickou dokumentací.7. Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval shodu vyráběných chladicích zařízení s technickou dokumentací podle bodu 2 a s požadavky této směrnice, které se na ně vztahují.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIOZNAČENÍ SHODY CEOznačení shody CE se skládá z iniciál CE v tomto tvaru:+++++ TIFF +++++Pokud je označení CE zmenšeno nebo zvětšeno, musí být zachovány vzájemné poměry dané mřížkou na výše uvedeném obrázku.Různé části označení CE musí mít zásadně stejnou výšku, která nesmí být menší než 5 mm.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 21. prosince 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravinářských přídatných látek povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě

text:
Avis juridique important

|

31989L0107

Official Journal L 040 , 11/02/1989 P. 0027 - 0033 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 17 P. 0200  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 17 P. 0200

SMĚRNICE RADYze dne 21. prosince 1988o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravinářských přídatných látek povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě(89/107/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,ve spolupráci s Evropským parlamentem1,s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru2,vzhledem k tomu, že rozdíly mezi vnitrostátními právními předpisy týkajícími se potravinářských přídatných látek a podmínek jejich použití jsou překážkou volného pohybu potravin; že mohou vytvořit nerovné podmínky hospodářské soutěže, a tím přímo ovlivnit vytváření nebo fungování společného trhu;vzhledem k tomu, že je tedy nezbytné sblížení těchto právních předpisů;vzhledem k tomu, že by tyto požadavky měly být shrnuty do souhrnné směrnice, která by byla v případě potřeby vypracována po etapách;vzhledem k tomu, že o vypracování seznamů kategorií potravinářských přídatných látek v působnosti této směrnice rozhodne Rada postupem stanoveným v článku 100a Smlouvy;vzhledem k tomu, že použití potravinářských přídatných látek, které patří do těchto kategorií, by mělo být povoleno pouze na základě uznaných vědeckých a technologických kritérií stanovených Radou;vzhledem k tomu, že před přijetím opatření, která by mohla mít vliv na veřejné zdraví, by měl být při vypracování seznamů přídatných látek a podmínek jejich použití konzultován Vědecký výbor pro potraviny, zřízený rozhodnutím Komise 74/234/EHS3;vzhledem k tomu, že musí být možné přizpůsobit seznam povolených přídatných látek vědeckému a technickému vývoji; že v takovém případě může být vhodné, aby vedle pravidel postupu stanoveného ve Smlouvě existoval systém umožňující členským státům přispět k nalezení řešení v rámci Společenství cestou přijímání dočasných vnitrostátních opatření;vzhledem k tomu, že stanovení kritérií pro čistotu potravinářských přídatných látek a vypracování analytických metod a metod odběru vzorků jsou záležitosti technické povahy, které mají být svěřeny Komisi;vzhledem k tomu, že stávající předpisy Společenství týkající se barviv, konzervantů, antioxidantů, emulgátorů, stabilizátorů, zahušťovadel a želírujících látek budou muset být na základě této směrnice změněny;vzhledem k tomu, že pro všechny případy, kdy Rada zmocní Komisi k provedení pravidel týkajících se potravin, by měl být stanoven postup zajišťující úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potraviny, zřízeného rozhodnutím Rady 69/414/EHS4,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Tato směrnice se vztahuje na potravinářské přídatné látky spadající do kategorií uvedených v příloze I, jež jsou používány nebo určeny k použití jako složky během výroby nebo přípravy potravin a které jsou, byť i ve změněné formě, přítomny v konečném výrobku (dále jen "potravinářské přídatné látky").2. Pro účely této směrnice se "potravinářskou přídatnou látkou" rozumí jakákoliv látka, která není obvykle určena ke spotřebě jako potravina ani není obvykle používána jako charakteristická složka potraviny, ať má či nemá nutriční hodnotu, a jejíž záměrné přidání do potraviny z technologického důvodu při výrobě, zpracování, přípravě, úpravě, balení, dopravě nebo skladování má nebo pravděpodobně bude mít za následek, že se tato látka nebo její vedlejší produkty stanou přímo či nepřímo složkou této potraviny.3. Tato směrnice se nevztahuje na:a) pomocné látky5;b) látky používané k ochraně rostlin a výrobků rostlinného původu v souladu s pravidly Společenství týkajícími se zdraví rostlin;c) látky určené k aromatizaci potravin v oblasti působnosti směrnice Rady 88/388/EHS6;d) látky přidávané k potravinám jako živiny (například minerální látky, stopové prvky nebo vitaminy).Článek 21. Pro každou kategorii potravinářských přídatných látek uvedenou v příloze I, pro kterou byly vypracovány seznamy podle čl. 3 odst. 3, mohou být při výrobě nebo přípravě potravin použity pouze přídatné látky uvedené v těchto seznamech, a to pouze za podmínek v nich uvedených.2. Potravinářské přídatné látky se zařazují do některé z kategorií uvedených v příloze I na základě hlavní funkce, kterou obvykle daná potravinářská přídatná látka plní. Zařazení přídatné látky do určité kategorie nevylučuje možnost povolit danou přídatnou látku pro jiné funkce.3. Potravinářské přídatné látky jsou zařazovány do seznamu na základě obecných kritérií popsaných v příloze II.Článek 31. Zvláštní ustanovení týkající se přídatných látek patřících do kategorií uvedených v příloze I stanoví souhrnná směrnice, zahrnující zejména stávající zvláštní směrnice pro některé kategorie přídatných látek. Uvedená směrnice však může být vypracována po etapách.2. Rada na návrh Komise postupem stanoveným v článku 100a Smlouvy přijme:a) seznam přídatných látek, jejichž používání je povoleno, při vyloučení všech ostatních;b) seznam potravin, k nimž mohou být tyto přídatné látky přidávány, podmínky, za kterých mohou být přidávány, a v případě potřeby i omezení technologického účelu jejich použití;c) pravidla pro použití přídatných látek jako nosičů a rozpouštědel a v případě potřeby kritéria pro jejich čistotu.3. Postupem podle článku 11 budou přijaty;a) kritéria pro čistotu přídatných látek;b) v případě potřeby analytické metody potřebné k ověření, zda přídatné látky vyhovují kritériím pro čistotu uvedeným v písmeni a);c) v případě potřeby postup odběru vzorků a metody kvalitativní a kvantitativní analýzy potravinářských přídatných látek v potravinách nebo na nich,d) další pravidla nezbytná pro zajištění souladu s článkem 2.Článek 41. Pokud členský stát na základě podrobného odůvodnění v důsledku nových informací nebo přehodnocení stávajících informací provedeného po přijetí této směrnice nebo souhrnné směrnice uvedené v článku 3 shledá, že použití přídatných látek v potravinách představuje hrozbu pro lidské zdraví, třebaže je v souladu s touto směrnicí nebo kterýmkoliv seznamem vypracovaným podle článku 3, může přechodně pozastavit nebo omezit používání daných ustanovení na svém území. Uvědomí o tom neprodleně ostatní členské státy a Komisi a uvede důvody svého rozhodnutí.2. Komise přezkoumá co nejdříve důvody uvedené členským státem podle odstavce 1 a konzultuje věc s členskými stát v rámci Stálého výboru pro potraviny. Poté neprodleně zaujme stanovisko a přijme vhodná opatření.3. Pokud Komise dojde k názoru, že je třeba směrnici nebo souhrnnou směrnici uvedenou v článku 3 změnit, aby byly odstraněny nedostatky uvedené v odstavci 1 a aby byla zajištěna ochrana lidského zdraví, zahájí postup uvedený v článku 11 za účelem přijetí změn; v tom případě členský stát, který přijal ochranná opatření, je může ponechat, dokud tyto změny nebudou přijaty.Článek 51. V zájmu zohlednění vědeckého nebo technického vývoje, ke kterému dojde od přijetí seznamu podle článku 3, může členský stát na svém území dočasně povolit uvádění na trh a používání přídatné látky, která patří do některé z kategorií uvedených v příloze a není uvedena v seznamu, o který se jedná, jsou-li splněny tyto podmínky:a) povolení musí být omezeno na období nejvýše dvou let;b) členský stát zajistí úřední kontrolu potravin obsahujících přídatnou látku, kterou povolil;c) členský stát může při povolení požadovat, aby potraviny vyrobené s použitím příslušné přídatné látky byly označeny zvláštním údajem.2. Členský stát sdělí ostatním členským státům a Komisi znění všech rozhodnutí o povolení přijatých podle odstavce 1 tohoto článku do dvou měsíců ode dne vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost.3. Před uplynutím období dvou let stanoveného v odst. 1 písm. a) může členský stát požádat Komisi o zařazení přídatné látky povolené podle odstavce 1 tohoto článku do seznamu přijatého podle článku 3. Členský stát současně předloží podklady, které podle jeho názoru toto zařazení podporují, a uvede způsob použití přídatné látky. Pokud Komise uzná žádost za důvodnou, použije postup stanovený v článku 100a Smlouvy za účelem změnit seznam přijatý podle článku 3. Rada na návrh Komise rozhodne do 18 měsíců ode dne, kdy jí je věc předložena.4. Pokud Komise během období dvou let stanoveného v odstavci 1 nepředloží návrh podle odstavce 3 nebo pokud Rada nerozhodne ve lhůtě 18 měsíců stanovené v odstavci 3, musí být vnitrostátní povolení zrušeno. Současně musí být zrušeno jakékoliv povolení udělené jiným členským státem pro tutéž přídatnou látku.5. Žádné nové povolení pro tutéž přídatnou látku nesmí být uděleno, pokud k tomu neopravňuje vědecký a technický vývoj, od okamžiku, kdy bylo zrušeno povolení podle odstavce 4.Článek 6Opatření, která mohou mít vliv na veřejné zdraví, se přijímají po konzultaci s Vědeckým výborem pro potraviny.Článek 71. Potravinářské přídatné látky, které nejsou určeny pro prodej konečnému spotřebiteli, smějí být uváděny na trh pouze tehdy, jsou-li na jejich obalech nebo nádobách jednoznačně, čitelně a nesmazatelně uvedeny tyto údaje:a) - v případě přídatných látek prodávaných jednotlivě nebo ve směsi: pro každou přídatnou látku název stanovený kterýmikoliv předpisy Společenství a jejich číslo EHS, nebo neexistují-li takové předpisy, dostatečně přesný popis přídatné látky, který umožní její rozlišení od přídatných látek, s nimiž může být zaměněna; tyto údaje musí být uvedeny v pořadí podle klesajícího hmotnostního podílu dané přídatné látky v celku,- v případě, že přídatné látky obsahují jiné látky nebo materiály nebo potravinové složky usnadňující skladování, prodej, normalizaci, ředění nebo rozpouštění potravinářské přídatné látky nebo potravinářských přídatných látek: název přídatné látky podle první odrážky a údaj o každé složce v pořadí podle jejího klesajícího hmotnostního podílu v celku;b) - buď slova "pro použití v potravinách",- nebo slova "omezené použití v potravinách",- nebo podrobnější údaj o použití v potravinách, k němuž je přídatná látka určena;c) v případě potřeby zvláštní podmínky pro skladování a použití;d) návod k použití v případě, že by jeho neuvedení znemožnilo správné použití přídatné látky;e) značka udávající šarži;f) jméno nebo obchodní firma a adresa nebo sídlo výrobce nebo balírny, popřípadě prodejce usazeného ve Společenství;g) procentuální zastoupení každé složky, jejíž množství v potravině podléhá omezení, nebo odpovídající informace o složení, které umožňují kupujícímu dodržet předpisy Společenství, nebo neexistují-li, vnitrostátní předpisy týkající se potravin; pokud se stejné množstevní omezení vztahuje na skupinu složek používaných jednotlivě nebo ve směsi, může být uvedeno celkové procentuální zastoupení jako jeden údaj;h) čisté množství;i) jakýkoliv další údaj stanovený v souhrnné směrnici uvedené v článku 3.2. Odchylně od odstavce 1 smějí být údaje požadované v písm. a) druhé odrážce a v písmenech d) až g) uvedeny pouze v obchodní dokumentaci týkající se zásilky, které musí být předkládány při dodání nebo před dodáním, za předpokladu, že je údaj "určeno pro výrobu potravin, nikoliv pro maloobchodní prodej" uveden na viditelné části obalu nebo nádoby daného výrobku.Článek 8Potravinářské přídatné látky určené pro prodej konečnému spotřebiteli smějí být uváděny na trh pouze tehdy, jsou-li na jejich obalech nebo nádobách viditelně, čitelně a nesmazatelně uvedeny tyto údaje:a) název, pod nímž je výrobek prodáván; tento název sestává z názvu stanoveného kterýmikoliv předpisy Společenství vztahujícími se na tento výrobek a jeho čísla EHS, nebo nejsou-li takové předpisy dány, dostatečně přesný popis výrobku, který umožní jeho rozlišení od výrobků, s nimiž může být zaměněn;b) údaje požadované v čl. 7 odst. 1 písm. a) až f) a písm. h);c) datum minimální trvanlivosti ve smyslu článku 9 směrnice Rady 79/112/EHS7;d) jakýkoliv další údaj stanovený v souhrnné směrnici uvedené v článku 3.Článek 9Články 7 a 8 nejsou dotčeny podrobnější nebo rozsáhlejší právní a správní předpisy týkající se vah a měr nebo vztahující se na nabízení k prodeji, klasifikaci, balení a označování nebezpečných látek a přípravků nebo na dopravu těchto látek.Článek 10Členské státy nesmějí stanovit podrobnější požadavky než ty, které jsou obsaženy v článcích 7 a 8, pokud jde o formu, jakou mají být požadované údaje uváděny.Pokud nebyla provedena jiná opatření k zajištění informovanosti kupujícího, musí být údaje stanovené v článcích 7 a 8 uvedeny v jazyce, který je kupujícímu srozumitelný. Toto ustanovení však nebrání tomu, aby byly tyto údaje uvedeny ve více jazycích.Článek 111. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc Stálému výboru pro potraviny jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce členského státu.2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá kvalifikovanou většinou stanovenou v čl. 148 odst. 2 Smlouvy. Předseda nehlasuje.3. a) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru;b) pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou.Pokud se Rada neusnese do tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise.Článek 121. Členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby potravinářské přídatné látky patřící do kategorií definovaných v příloze I směly být uváděny na trh pouze tehdy, pokud vyhovují definicím a pravidlům stanoveným v této směrnici a v jejích přílohách.2. Členské státy nesmějí zakazovat, omezovat ani bránit uvádění potravinářských přídatných látek, potravin nebo složek potravin na trh z důvodů, které souvisí s přídatnými látkami, jež vyhovují této směrnici, stávajícím zvláštním směrnicím nebo souhrnné směrnici uvedené v článku 3.3. Odstavcem 2 nejsou dotčeny vnitrostátní předpisy použitelné v případě neexistence odpovídajících ustanovení souhrnné směrnice uvedené v článku 3.Článek 13Opatření, kterými se stávající směrnice Společenství uvádějí do souladu s touto směrnicí, budou přijata postupem podle článku 11.Článek 141. Členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná pro dosažení souladu s touto směrnicí do 18 měsíců ode dne jejího oznámení. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. Přijatá opatření musí- povolovat uvádění na trh a používání přídatných látek, které vyhovují této směrnici, do dvou let od oznámení8 této směrnice,- zakazovat uvádění na trh a používání přídatných látek, které nevyhovují této směrnici, nejpozději do tří let od oznámení této směrnice.2. Odstavcem 1 nejsou dotčeny stávající předpisy Společenství ani vnitrostátní předpisy, které se vztahují na určité skupiny přídatných látek nebo které určují, ve kterých nebo na kterých potravinách mohou být použity přídatné látky vyhovující této směrnici, v případě neexistence souhrnné směrnice uvedené v článku 3.Článek 15Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 21. prosince 1988.Za RadupředsedkyněV. PAPANDREOUPŘÍLOHA IKategorie potravinářských přídatných látekBarvivoKonzervantAntioxidantEmulgátorTavicí sůlZahušťovadloŽelírující látkaStabilizátor9Látka zvýrazňující chuť a vůniKyselinaRegulátor kyselosti10Protispékavá látkaModifikovaný škrobNáhradní sladidloKypřicí látkaOdpěňovačLešticí látka11Látka zlepšující moukuZpevňující látkaZvlhčující látkaSekvestrant12Enzym12, 13PlnidloPropelent a balicí plynPŘÍLOHA IIObecná kritéria pro používání potravinářských přídatných látek1. Potravinářské přídatné látky mohou být schváleny pouze za předpokladu, že- může být prokázána jejich odůvodněná technologická potřeba a daného účelu nelze dosáhnout jinými hospodářsky a technologicky použitelnými prostředky,- podle dostupných vědeckých dokladů nepředstavují při navrhovaném množství žádné zdravotní riziko pro spotřebitele,- nemohou uvést spotřebitele v omyl.2. Použití potravinářských přídatných látek přichází v úvahu pouze tehdy, pokud lze doložit, že navrhované použití přídatné látky je prokazatelně prospěšné pro spotřebitele. Jinými slovy, je nezbytné stanovit, co se obecně rozumí pojmem "potřeba". Přídatné látky by měly sloužit k jednomu nebo více účelům stanoveným v níže uvedených písmenech a) až d) a měly by být použity pouze tehdy, pokud těchto účelů nelze dosáhnout jinými hospodářsky a technologicky použitelnými prostředky a pokud jejich použití nepředstavuje zdravotní riziko pro spotřebitele:a) zachování nutriční jakosti potraviny. Záměrné snížení nutriční jakosti potraviny je oprávněné pouze tehdy, pokud potravina netvoří podstatnou položku běžné stravy nebo pokud je použití přídatné látky nezbytné při výrobě potravin pro skupiny spotřebitelů se zvláštními výživovými požadavky;b) dodání potřebných složek nebo součástí do potravin vyráběných pro skupiny spotřebitelů se zvláštními výživovými požadavky;c) zvýšení schopnosti potravin udržet si jakost a stabilitu nebo zlepšení organoleptických vlastností za předpokladu, že nedojde ke změně povahy, podstaty nebo jakosti potraviny způsobem, který by mohl uvést spotřebitele v omyl;d) pomoc při výrobě, zpracování, přípravě, úpravě, balení, dopravě nebo skladování potravin za předpokladu, že přídatná látka není použita ke skrytí následků použití vadných surovin nebo nežádoucích (včetně nehygienických) postupů nebo technik v průběhu kterékoliv z těchto činností.3. Potravinářská přídatná látka a nebo její deriváty musí být podrobeny vhodnému toxikologickému zkoušení a hodnocení, aby byly posouzeny její možné škodlivé účinky. Při hodnocení je třeba brát v úvahu například jakýkoliv kumulativní, synergický nebo zesilující účinek jejího použití a projevy nesnášenlivosti člověka vůči látkám, které jsou pro lidské tělo cizí.4. Všechny potravinářské přídatné látky musí být trvale sledovány a v případě potřeby kdykoliv přehodnoceny z hlediska měnících se podmínek použití a nových vědeckých informací.5. Potravinářské přídatné látky musí vždy vyhovovat schváleným kritériím pro čistotu.6. Schválení potravinářských přídatných látek musía) určit potraviny, k nimž lze tyto látky přidávat, a podmínky pro jejich přidávání;b) být omezeno na nejnižší množství nezbytné k dosažení požadovaného účinku;c) zohlednit jakýkoliv přijatelný denní příjem látky nebo rovnocenný odhad stanovený pro potravinářskou přídatnou látku a její pravděpodobný denní příjem ze všech zdrojů. Pokud se potravinářská přídatná látka používá v potravinách požívaných zvláštními skupinami spotřebitelů, je třeba zohlednit pravděpodobný denní příjem spotřebitelů v těchto skupinách.1 Úř. věst. C 99, 13.4.1987, s. 65 a Úř. věst. C 12, 16.1.1989.2 Úř. věst. C 328, 22.12.1986, s. 5.3 Úř. věst. L 136, 20.5.1974, s. 1.4 Úř. věst. L 291, 19.11.1969, s. 9.5 Pro účely této směrnice se "pomocnými látkami" rozumějí jakékoliv látky, které nejsou určeny ke spotřebě jako potraviny, jsou však záměrně používány při zpracování surovin, potravin nebo jejich složek z technologických důvodů během úpravy nebo zpracování a jejichž rezidua nebo deriváty těchto reziduí se v důsledku toho nechtěně, ale z technického hlediska nevyhnutelně vyskytují v konečném výrobku, za předpokladu, že tato rezidua nepředstavují zdravotní riziko a nemají technologický účinek na konečný výrobek.6 Úř. věst. L 184, 15.7.1988, s. 61.7 Úř. věst. L 33, 8.2.1979, s. 1.8 Tato směrnice byla členským státům oznámena dne 28. prosince 1988.9 V této kategorii jsou zahrnuty také stabilizátory pěny.10 Tyto látky mohou působit jako obousměrné regulátory kyselosti.11 Mezi tyto látky jsou zahrnuty lubrikanty.12 Tento pojem je zařazen do seznamu, aniž je dotčeno jakékoliv budoucí rozhodnutí o jeho uvádění při označování potravin určených konečnému spotřebiteli.13 Pouze enzymy používané jako přídatné látky.