title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/109/ES ze dne 19. prosince 2001 o statistických zjišťováních prováděných členskými státy pro stanovení produkčního potenciálu sadů určitých druhů ovocných stromů

text:
Důležité právní upozornění

|

32001L0109

Úřední věstník L 013 , 16/01/2002 S. 0021 - 0024

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/109/ESze dne 19. prosince 2001o statistických zjišťováních prováděných členskými státy pro stanovení produkčního potenciálu sadů určitých druhů ovocných stromůEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 285 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],v souladu s postupem podle článku 251 Smlouvy [2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Vzhledem k tomu, že Komise potřebuje být průběžně informována o produkčním potenciálu sadů určitých druhů ovocných stromů v rámci Společenství, jakož i mít k dispozici střednědobé odhady tržní produkce a nabídky, aby mohla vykonávat úlohu, kterou byla pověřena Smlouvou a předpisy Společenství, jimiž se řídí společná organizace trhu s ovocem a zeleninou. Tyto informace jsou v současné době poskytovány v rámci směrnice Rady 76/625/EHS ze dne 20. července 1976 o statistických zjišťováních prováděných členskými státy pro stanovení produkčního potenciálu sadů určitých druhů ovocných stromů [3]. U příležitosti právě prováděných nových změn je v zájmu jasnosti vhodné uvedenou směrnici zrušit a nahradit jí touto směrnicí.(2) Ve všech členských státech by se mělo provádět zjišťování sadů ovocných stromů souběžně, podle stejných kritérií a se srovnatelnou přesností. Nové sady dosahují plné výnosy teprve po několika letech. Tato zjišťování by se měla proto opakovat v pětiletých intervalech, aby se tak získaly spolehlivé statistické údaje o produkčním potenciálu zohledňující ovocné stromy, které ještě nejsou produktivní.(3) V každém členském státu by se měla provádět jednotná zjišťování o hlavních odrůdách každého druhu ovoce, která by současně měla mít za cíl zavedení dílčího členění podle odrůd, které by bylo co nejúplnější.(4) Zkušenosti, získané v předchozích zjišťováních sadů ovocných stromů, ukázaly, že do metod zjišťování používaných členskými státy je nezbytné zavést určitou pružnost, a přitom je nutno zabezpečit, aby byly údaje porovnatelné mezi členskými státy.(5) V souladu se zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy o ES nemohou být cíle této směrnice, zejména získání úplných a spolehlivých statistických údajů o produkčním potenciálu sadů určitých druhů ovocných stromů ve Společenství a o střednědobých odhadech produkce a nabídky ve Společenství, uspokojivě dosaženy členskými státy, a proto mohou být z důvodů účinků navrhované činnosti lépe dosaženy Společenstvím. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku tato směrnice nepřekračuje to, co je k dosažení uvedených cílů nutné.(6) Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [4],PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Členské státy provedou v průběhu roku 2002, a poté každých pět let, zjišťování sadů určitých druhů ovocných stromů, které se nacházejí na jejich území.2. Předmětem zjišťování jsou tyto druhy:a) stolní jablka;b) stolní hrušky;c) broskve;d) meruňky;e) pomeranče;f) citrony;g) malé citrusové plody.Druhy, které mají být předmětem zjišťování v různých členských státech, jsou uvedeny v tabulce v přílohy.Seznam uvedených druhů, jakož i uvedená tabulka mohou být změněny postupem podle čl. 8 odst. 2.Zjišťování sadů s odrůdami jablek a hrušek, které jsou určené výlučně k jiným účelům, než je pěstování stolních jablek a hrušek, je nepovinné.3. Zjišťování se provádí ve všech zemědělských podnicích s plochou osázenou ovocnými stromy, pokud je vypěstované ovoce určeno zcela nebo převážně pro trh.Zjišťování se vztahuje na čisté a smíšené kultury, tj. sady ovocných stromů několika druhů uvedených v odstavci 2 prvním pododstavci, nebo jednoho nebo více těchto druhů vysázených společně s jinými druhy.4. Zjišťování může být provedeno jako úplné zjišťování, nebo jako výběrové šetření s náhodným výběrem, podle kritérií stanovených v článku 3.Článek 21. Organizace uvedených zjišťování musí umožňovat poskytování výsledků v různých kombinacích dále uvedených charakteristik:A) Odrůda ovoce:U každého druhu ovoce se v pořadí důležitosti uvede dostatek odrůd, aby bylo možné zařadit u každého členského státu podle odrůd nejméně 80 % celkové plochy osázené ovocnými stromy daných druhů; v každém případě se však uvedou všechny odrůdy reprezentující minimálně 3 % celkové plochy osázené ovocnými stromy daných druhů.B) Stáří stromů:Stáří stromů se počítá od doby jejich vysazení v sadu. Sezóna vysazování od podzimu do jara se považuje ze jedno období.C) Osázená plocha, počet stromů a hustota výsadby:Hustotu výsadby lze také zjišťovat a uvádět přímo nebo vypočítat z osázené plochy.2. Prováděcí pravidla k tomuto článku se přijmou postupem podle čl. 8 odst. 2.Článek 31. V případě výběrového šetření s náhodným výběrem musí být výběrový soubor reprezentativní nejméně pro 95 % plochy osázené ovocnými stromy. U oblastí, které náhodný výběr neobsáhne, se provedou odhady.2. Pokud jde o výběrová šetření s náhodným výběrem, členské státy přijmou opatření, která zajistí, aby výběrové chyby pro celkovou plochu členského státu osázenou jednotlivými druhy ovocných stromů nepřesáhly řádově 3 % při koeficientu spolehlivosti 68 %.3. Členské státy přijmou na celé ploše osázené jednotlivými druhy ovocných stromů vhodná opatření k omezení chyb ve vykazování, a pokud je to nutné, k odhadování těchto chyb.4. Prováděcí pravidla k tomuto článku se přijmou postupem podle čl. 8 odst. 2.Článek 41. Členské státy oznámí Komisi výsledky zjišťování co nejrychleji, v každém případě do 1. října roku, který následuje po roce zjišťování.2. Výsledky uvedené v odstavci 1 se předloží za každou pěstitelskou oblast. Hranice pěstitelských oblastí přijaté pro členské státy se stanoví postupem podle článku 8 odst. 2.3. Výběrové chyby spolu se všemi chybami zjištěnými ve vykazování podle článku 3 se oznámí do 1. října roku, který následuje po roce zjišťování.4. Členské státy zašlou Komisi metodickou zprávu o způsobu provedení zjišťování nejpozději do 1. října roku, který následuje po roce zjišťování.Článek 5Členské státy, které mají k dispozici roční odhady:a) ploch s ovocnými stromy, které byly na jejich území vyklučeny, ab) nových sadů s ovocnými stromy na jejich území,oznámí Komisi tyto informace nejpozději do 31. října roku, který následuje po sledovaném roce.Článek 6Při konzultacích a ve stálé spolupráci s členskými státy bude Komise studovat:a) dodané výsledky;b) technické problémy vyplývající zejména z přípravy a provádění zjišťování;c) význam poznatků ze zjišťování.Článek 7Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě během jednoho roku po oznámení výsledků členskými státy zprávu o zkušenostech získaných během zjišťování.Článek 81. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro zemědělskou statistiku, zřízený rozhodnutím Rady 72/279/EHS [5].2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES, s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.Lhůta stanovená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES se stanoví na tři měsíce.3. Komise přijme svůj jednací řád.Článek 9Dnem 16. dubna 2002 se směrnice 76/625/EHS zrušuje.Odkazy na zrušenou směrnici 76/625/EHS se považují za odkazy na tuto směrnici.Článek 10Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 16. dubna 2002. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 11Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 12Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 19. prosince 2001.Za Evropský parlamentpředsedaN. FontaineZa RadupředsedaA. Neyts-Uyttebroeck[1] Úř. věst. C 96 E, 27.3.2001, s. 212.[2] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 13. června 2001 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 8. listopadu 2001 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2001 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. L 218, 11.8.1976, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 1999/87/ES (Úř. věst. L 16, 21.1.2000, s. 72).[4] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[5] Úř. věst. L 179, 7.8.1972, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHADRUHY, KTERÉ JSOU PŘEDMĚTEM ZJIŠŤOVÁNÍ V JEDNOTLIVÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH| Jablka | Hrušky | Broskve | Meruňky | Pomeranče | Citrony | Malé citrusové plody |Belgie | × | × | | | | | |Dánsko | × | × | | | | | |Německo | × | × | | | | | |Řecko | × | × | × | × | × | × | × |Španělsko | × | × | × | × | × | × | × |Francie | × | × | × | × | × | × | × |Irsko | × | | | | | | |Itálie | × | × | × | × | × | × | × |Lucembursko | × | × | | | | | |Nizozemsko | × | × | | | | | |Rakousko | × | × | × | × | | | |Portugalsko | × | × | × | × | × | × | × |Finsko | × | | | | | | |Švédsko | × | × | | | | | |Spojené království | × | × | | | | | |--------------------------------------------------


title: Třetí Směrnice Rady ze dne 9. října 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o fúzích akciových společností

text:
Avis juridique important

|

31978L0855

Official Journal L 295 , 20/10/1978 P. 0036 - 0043 Finnish special edition: Chapter 17 Volume 1 P. 0034  Greek special edition: Chapter 06 Volume 2 P. 0038  Swedish special edition: Chapter 17 Volume 1 P. 0034  Spanish special edition: Chapter 17 Volume 1 P. 0076  Portuguese special edition Chapter 17 Volume 1 P. 0076

TŘETÍ SMĚRNICE RADYze dne 9. října 1978,založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o fúzích akciových společností(78/855/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na čl. 54 odst. 3 písm. g) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru[3],vzhledem k tomu, že koordinace stanovená v čl. 54 odst. 3 písm. g) a v Obecném programu pro odstranění omezení svobody usazování[4] započala směrnicí 68/151/EHS[5];vzhledem k tomu, že koordinace pokračovala směrnicí 77/91/EHS[6], pokud jde o zakládání akciových společností a udržování a změnu jejich základního kapitálu, a směrnicí 78/660/EHS[7], pokud jde o roční účetní závěrky některých forem společností;vzhledem k tomu, že ochrana zájmů společníků a třetích osob vyžaduje koordinaci právních předpisů členských států týkajících se fúzí akciových společností a že je vhodné zavést do právních řádů všech členských států institut fúze;vzhledem k tomu, že v rámci této koordinace je zvláště důležité zajistit přiměřenou a co nejobjektivnější informovanost akcionářů fúzujících společností a zajistit přiměřenou ochranu jejich práv;vzhledem k tomu, že ochrana práv pracovníků v případě převodů podniků, provozoven nebo částí provozoven je v současnosti upravena směrnicí 77/187/EHS[8];vzhledem k tomu, že věřitelé, včetně majitelů dluhopisů, a držitelé jiných cenných papírů fúzujících společností musí být chráněni před škodou způsobenou fúzí;vzhledem k tomu, že požadavky na zveřejňování stanovené směrnicí 68/151/EHS musí být rozšířeny na fúze, aby o nich byly třetí osoby dostatečně informovány;vzhledem k tomu, že je nutné rozšířit záruky pro společníky a třetí osoby při provádění fúze i na některé právní operace, které v podstatných bodech vykazují znaky podobné fúzi tak, aby obcházení ochrany nebylo možné;vzhledem k tomu, že pro zajištění právní jistoty ve vztazích mezi dotčenými společnostmi, mezi těmito společnostmi a třetími osobami a mezi akcionáři je nutné omezit případy neplatnosti fúze a stanovit na jedné straně zásadu zjednání nápravy pokaždé, kdy je to možné, a na druhé straně krátkou lhůtu pro uplatnění neplatnosti,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Oblast působnosti1. Koordinační opatření stanovená touto směrnicí se použijí na právní a správní předpisy členských států, které se vztahují na tyto formy společností:- Německá republika:die Aktiengesellschaft,- Belgie:la société anonyme/de naamloze vennotschap,- Dánsko:aktieselskab,- Francie:la société anonyme,- Irsko:public company limited by shares a public company limited by guarantee having a share capital,- Itálie:la societ per azioni,- Lucembursko:la société anonyme,- Nizozemsko:de naamloze vennootschap,- Spojené království:public company limited by shares a public company limited by guarantee having a share capital.2. Členské státy nemusí uplatňovat tuto směrnici na družstva založená v podobě jedné z právních forem společností uvedených v odstavci 1. Využijí-li členské státy této možnosti, uloží těmto společnostem povinnost uvádět slovo "družstvo" na všech dokumentech uvedených v článku 4 směrnice 68/151/EHS.3. Členské státy nemusí uplatňovat tuto směrnici, je-li jedna nebo více zanikajících společností předmětem konkursního řízení, soudního vyrovnání nebo jiného podobného řízení.KAPITOLA PRVNÍÚprava fúze sloučením jedné nebo více společností s jinou společností a fúze splynutímČlánek 2Členské státy upraví pro společnosti, které se řídí jejich právem, fúzi sloučením jedné nebo více společností s jinou společností a fúzi splynutím.Článek 31. Pro účely této směrnice se "fúzí sloučením" rozumí operace, kterou jedna nebo více společností převádí v důsledku zrušení bez likvidace celé své obchodní jmění na jinou společnost výměnou za přidělení akcií nástupnické společnosti akcionářům jedné nebo více zanikajících společností a případně doplatek na dorovnání, který nepřekročí 10 % jmenovité hodnoty přidělených akcií, nebo nemají-li jmenovitou hodnotu, jejich účetní hodnoty2. Právní předpisy členského státu mohou stanovit, že fúze sloučením se může uskutečnit také tehdy, je-li jedna nebo více zanikajících společností v likvidaci, pokud je však tato možnost omezena pouze na společnosti, které ještě nezačaly rozdělovat své jmění mezi své akcionáře.Článek 41. Pro účely této směrnice se "fúzí splynutím" rozumí operace, kterou více společností převádí v důsledku zrušení bez likvidace celé své obchodní jmění na společnost, kterou zakládají, výměnou za přidělení akcií nové společnosti jejich akcionářům a případně doplatek na dorovnání, který nepřekročí 10 % jmenovité hodnoty přidělených akcií, nebo nemají-li jmenovitou hodnotu, jejich účetní hodnoty.2. Právní předpisy členského státu mohou stanovit, že fúze splynutím se může uskutečnit také tehdy, je-li jedna nebo více zanikajících společností v likvidaci, pokud je však tato možnost omezena pouze na společnosti, které ještě nezačaly rozdělovat své jmění mezi své akcionáře.KAPITOLA IIFúze sloučenímČlánek 51. Správní nebo řídící orgány fúzujících společností vypracují písemný projekt fúze.2. V projektu fúze musí být uvedeny alespoň:a) právní forma, firma a sídlo fúzujících společností;b) výměnný poměr akcií a případně výše doplatku na dorovnání;c) způsoby přidělení akcií nástupnické společnosti;d) den, od kterého majitelům akcií vzniká právo na podíl na zisku, a případně zvláštní podmínky týkající se tohoto práva;e) den, od kterého se jednání zanikající společnosti považuje z účetního hlediska za jednání nástupnické společnosti;f) práva poskytnutá nástupnickou společností akcionářům se zvláštními právy a majitelům jiných cenných papírů než akcie nebo navrhovaná opatření, která se týkají těchto osob;g) všechny zvláštní výhody poskytnuté znalcům ve smyslu čl. 10 odst. 1, jakož i členům správních, řídících, dozorčích nebo kontrolních orgánů fúzujících společností.Článek 6Projekt fúze musí být pro každou fúzující společnost zveřejněn alespoň jeden měsíc přede dnem konání valné hromady, která má o projektu fúze rozhodnout, způsobem, který stanoví právní předpisy každého členského státu v souladu s článkem 3 směrnice 68/151/EHS.Článek 71. Fúze musí být alespoň schválena valnou hromadou každé z fúzujících společností. Právní předpisy členských států stanoví, že toto rozhodnutí vyžaduje nejméně dvoutřetinovou většinu hlasů připadajících buď na zastoupené cenné papíry, nebo na zastoupený upsaný základní kapitál.Právní předpisy členského státu však mohou stanovit, že v případě, kdy je zastoupena nejméně polovina upsaného základního kapitálu, stačí prostá většina hlasů uvedených v prvním pododstavci. Dále se případně použijí předpisy týkající se změny stanov.2. Jestliže existuje více druhů akcií, je pro rozhodnutí o fúzi nutné oddělené hlasování alespoň u každého druhu akcionářů, jejichž práva jsou operací dotčena.3. Rozhodnutí, které má být učiněno, se týká schválení projektu fúze a popřípadě změn stanov, které si vyžaduje jeho provedení.Článek 8Právní předpisy členského státu nemusí vyžadovat schválení fúze valnou hromadou nástupnické společnosti, jestliže jsou splněny tyto podmínky:a) alespoň jeden měsíc přede dnem konání valné hromady zanikající společnosti nebo společností, která má o projektu fúze rozhodnout, dojde u nástupnické společnosti ke zveřejnění podle článku 6;b) všichni akcionáři nástupnické společnosti mají právo seznámit se v sídle této společnosti alespoň jeden měsíc přede dnem uvedeným v písmenu a) s dokumenty uvedenými v čl. 11 odst. 1;c) jeden nebo více akcionářů nástupnické společnosti, kteří disponují akciemi ve výši minimálního procentního podílu na upsaném základním kapitálu, musí mít právo požadovat svolání valné hromady nástupnické společnosti, která má rozhodnout o schválení fúze. Tento minimální procentní podíl nesmí být stanoven nad 5 %. Členské státy však mohou stanovit, že akcie bez hlasovacího práva jsou vyloučeny z výpočtu tohoto procentního podílu.Článek 9Správní nebo řídící orgány každé z fúzujících společností vypracují podrobnou písemnou zprávu, která vysvětlí projekt fúze a zvláště výměnný poměr akcií a odůvodní jej z právního a hospodářského hlediska.Zpráva dále uvede případné zvláštní obtíže, které se vyskytly při oceňování.Článek 101. Projekt fúze přezkoumá za každou fúzující společnost jeden nebo více nezávislých znalců jmenovaných nebo schválených soudem nebo správním orgánem a vypracuje písemnou zprávu určenou akcionářům. Právní předpisy členského státu však mohou stanovit jmenování jednoho nebo více nezávislých znalců pro všechny fúzující společnosti, jestliže toto jmenování provede soud nebo správní orgán na společnou žádost těchto společností. Těmito znalci mohou být podle právních předpisů každého členského státu fyzické nebo právnické osoby či společnosti.2. Ve zprávě uvedené v odstavci 1 musí znalci v každém případě prohlásit, zda je podle jejich názoru výměnný poměr akcií vhodný a odůvodněný. Toto prohlášení musí uvést:a) metodu nebo metody použité při stanovení navrhovaného výměnného poměru;b) zda tato nebo tyto metody jsou v daném případě přiměřené, a uvést hodnoty, ke kterým každá z těchto metod povede; k tomu je třeba uvést stanovisko, jaká váha byla přiznána jednotlivým metodám při stanovení zvolené hodnoty.Zpráva dále uvede případné zvláštní obtíže, které se vyskytly při oceňování.3. Každý znalec má právo získat od fúzujících společností všechny vhodné informace a dokumenty a provádět nezbytná ověřování.Článek 111. Každý akcionář má právo seznámit se v sídle společnosti alespoň jeden měsíc přede dnem konání valné hromady, která má rozhodnout o projektu fúze, alespoň s těmito dokumenty:a) projektem fúze;b) ročními účetními závěrkami a výročními zprávami za poslední tři účetní období fúzujících společností;c) účetním výkazem vypracovaným ke dni, který nesmí být dřívější než první den třetího měsíce, který předchází dni vypracování projektu fúze, pokud se poslední roční účetní závěrka vztahuje na účetní období, které skončilo více než šest měsíců přede dnem vypracování projektu fúze;d) zprávami správních nebo řídících orgánů fúzujících společností, uvedenými v článku 9;e) zprávami uvedenými v článku 10.2. Účetní výkaz stanovený v odst. 1 písm. c) je vypracován podle stejných metod a stejného členění jako poslední roční rozvaha.Právní předpisy členského státu však mohou stanovit,a) že není nutné pořizovat nový soupis majetku;b) že ocenění uvedená v poslední rozvaze lze měnit pouze v mezích změn v účetních zápisech, přičemž však budou zohledněny- odpisy a opravné položky,- důležité změny skutečné hodnoty, které nejsou zachyceny v účetnictví.3. Každý akcionář je oprávněn získat na požádání a bezplatně úplnou, nebo pokud tak požaduje, částečnou kopii dokumentů uvedených v odstavci 1.Článek 12Ochrana práv pracovníků jednotlivých fúzujících společností je upravena v souladu se směrnicí 77/187/EHS.Článek 131. Právní předpisy členských států musí stanovit přiměřený systém ochrany zájmů věřitelů fúzujících společností, jejichž pohledávky vznikly před zveřejněním projektu fúze a které se v okamžiku tohoto zveřejnění ještě nestaly splatnými.2. Za tímto účelem právní předpisy členských států alespoň stanoví, že tito věřitelé mají nárok na přiměřené záruky, jestliže finanční situace fúzujících společností tuto ochranu vyžaduje a jestliže tito věřitelé takové záruky již nemají.3. Ochrana může být odlišná pro věřitele nástupnické společnosti a pro věřitele zanikající společnosti.Článek 14Aniž jsou dotčena pravidla pro společný výkon práv majitelů dluhopisů fúzujících společností, použije se na ně článek 13, ledaže fúze byla schválena schůzí majitelů dluhopisů, jestliže vnitrostátní právní předpisy takovou schůzi stanoví, nebo každým jednotlivým majitelem dluhopisů.Článek 15Majitelé jiných cenných papírů než akcií, s nimiž jsou spojena zvláštní práva, musí získat v nástupnické společnosti práva, která jsou alespoň rovnocenná právům, jež měli v zanikající společnosti, ledaže byla změna těchto práv schválena schůzí majitelů těchto cenných papírů, jestliže vnitrostátní právní předpisy takovou schůzi připouštějí, nebo každým jednotlivým majitelem těchto cenných papírů, nebo jestliže mají tito majitelé právo na odkoupení svých cenných papírů nástupnickou společností.Článek 161. Jestliže právní předpisy členského státu nestanoví předběžnou soudní nebo správní kontrolu zákonnosti fúze nebo jestliže se tato kontrola nevztahuje na všechny právní úkony nezbytné pro fúzi, musí mít zápisy z valných hromad, které rozhodnou o fúzi, a případně smlouva o fúzi uzavřená po těchto valných hromadách formu úředního zápisu. V případech, kdy fúze nemusí být schválena valnými hromadami všech fúzujících společností, musí mít projekt fúze formu úředního zápisu.2. Notář nebo orgán příslušný k sepsání a osvědčení úředního zápisu musí osvědčit a potvrdit existenci a platnost právních úkonů a náležitostí, ke kterým je společnost, pro kterou je činný, povinna, jakož i projektu fúze.Článek 17Právní předpisy členských států určí den účinnosti fúze.Článek 181. Fúze musí být pro každou fúzující společnost zveřejněna způsobem, který stanoví právní předpisy každého členského státu v souladu s článkem 3 směrnice 68/151/EHS.2. Nástupnická společnost může pro zanikající společnost nebo společnosti sama zajistit náležitosti zveřejnění.Článek 191. Fúze má ipso iure následující účinky, které působí současně:a) veškeré obchodní jmění zanikající společnosti přechází na nástupnickou společnost, jak mezi zanikající a nástupnickou společností, tak vůči třetím osobám;b) akcionáři zanikající společnosti se stávají akcionáři nástupnické společnosti;c) zanikající společnost zaniká.2. Nástupnická společnost nevymění akcie zanikající společnosti za své akcie, které jsou drženya) buď nástupnickou společností nebo osobou jednající vlastním jménem, ale na účet této společnosti;b) nebo samotnou zanikající společnosti nebo osobou jednající vlastním jménem, ale na účet této společnosti.3. Právní předpisy členských států, které požadují zvláštní náležitosti pro účinnost převodu určitého majetku, práv a závazků zanikající společnosti vůči třetím osobám, nejsou dotčeny. Nástupnická společnost může zajistit tyto náležitosti sama; právní předpisy členských států však mohou zanikající společnosti dovolit pokračovat v plnění těchto náležitostí během omezeného období, které nesmí být, kromě výjimečných případů, stanoveno na dobu delší než šest měsíců ode dne účinnosti fúze.Článek 20Právní předpisy členských států upraví vůči akcionářům zanikající společnosti alespoň občanskoprávní odpovědnost členů správního a řídícího orgánu této společnosti za zaviněné jednání těchto členů při přípravě a provádění fúze.Článek 21Právní předpisy členských států upraví vůči akcionářům zanikající společnosti alespoň občanskoprávní odpovědnost znalců pověřených vypracovat pro tuto společnost zprávu uvedenou v čl. 10 odst. 1 za zaviněné jednání při plnění jejich povinností.Článek 221. Právní předpisy členských států mohou upravit neplatnost fúze pouze v mezích následujících podmínek:a) neplatnost musí být prohlášena soudním rozhodnutím;b) neplatnost fúze, která je účinná ve smyslu článku 17, může být prohlášena, pouze pokud chyběla předběžná soudní nebo správní kontrola zákonnosti nebo úřední zápis, nebo pokud je zjištěno, že rozhodnutí valné hromady je podle vnitrostátního práva neplatné nebo může být prohlášeno za neplatné;c) žalobu na neplatnost nelze podat po uplynutí lhůty šesti měsíců ode dne nabytí účinnosti fúze vůči tomu, kdo se neplatnosti dovolává, nebo jestliže byla zjednána náprava;d) jestliže je možné zjednat nápravu nedostatku, pro který by fúze mohla být prohlášena za neplatnou, poskytne příslušný soud zúčastněným společnostem lhůtu pro zjednání nápravy;e) soudní rozhodnutí o neplatnosti fúze musí být zveřejněno způsobem, který stanoví právní předpisy každého členského státu v souladu s článkem 3 směrnice 68/151/EHS;f) opravný prostředek třetích osob proti soudnímu rozhodnutí, pokud jej právní předpisy členského státu stanoví, není přípustný po uplynutí lhůty šesti měsíců ode dne zveřejnění rozhodnutí podle směrnice 68/151/EHS;g) rozhodnutím o neplatnosti fúze není dotčena platnost závazků, které vznikly k tíži nebo ve prospěch nástupnické společnosti před zveřejněním rozhodnutí, avšak po dni stanoveném v článku 17;h) společnosti zúčastněné na fúzi odpovídají společně a nerozdílně za závazky nástupnické společnosti uvedené pod písm. g).2. Odchylně od odst. 1 písm. a) mohou právní předpisy členského státu také dovolit, aby neplatnost fúze prohlásil správní orgán, jestliže lze proti takovému rozhodnutí podat opravný prostředek k soudu. Písmena b), d), e), f), g) a h) se použijí obdobně na správní orgán. Toto řízení o neplatnosti nelze zahájit po uplynutí lhůty šesti měsíců ode dne stanoveného v článku 17.3. Nejsou dotčeny právní předpisy členských států vztahující se na neplatnost fúze, která je prohlášena v důsledku jiné kontroly, než je předběžná soudní nebo správní kontrola zákonnosti.KAPITOLA IIIFúze splynutímČlánek 231. Články 5, 6 a 7 a články 9 až 22 se použijí na fúzi splynutím, aniž jsou dotčeny články 11 a 12 směrnice 68/151/EHS. Pro tento účel se "fúzujícími společnostmi" nebo "zanikající společností" rozumějí společnosti, které zanikají, a "nástupnickou společností" se rozumí nová společnost.2. Ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. a) se použije rovněž na novou společnost.3. Projekt fúze, akt, kterým se společnost zakládá, nebo jeho návrh a stanovy, pokud jsou obsaženy v samostatném aktu, nebo jejich návrh pro novou společnost schvaluje valná hromada každé zanikající společnosti.4. Členské státy nemusí na fúzi splynutím uplatňovat pravidla týkající se ověření nepeněžitých vkladů, stanovené v článku 10 směrnice 77/91/EHS.KAPITOLA IVSloučení jedné společnosti s jinou společností, která vlastní nejméně 90 % akcií první společnostiČlánek 24Členské státy upraví pro společnosti, které spadají pod jejich právní úpravu, operaci, kterou jedna nebo více společností převádí v důsledku zrušení bez likvidace celé své obchodní jmění na jinou společnost, která je držitelkou všech jejich akcií a jiných cenných papírů poskytujících hlasovací právo na valných hromadách. Na tento postup se použijí ustanovení kapitoly II s výjimkou čl. 5 odst. 2 písm. b), c) a d), článků 9 a 10, čl. 11 odst. 1 písm. d) a e), čl. 19 odst. 1 písm. b) a článků 20 a 21.Článek 25Členské státy nemusí uplatňovat článek 7 na operaci uvedenou v článku 24, jestliže jsou splněny alespoň tyto podmínky:a) alespoň jeden měsíc před nabytím účinnosti této operace dojde u každé společnosti zúčastněné na dané operaci ke zveřejnění podle článku 6;b) všichni akcionáři nástupnické společnosti mají právo seznámit se v sídle této společnosti alespoň jeden měsíc před nabytím účinnosti operace s dokumenty uvedenými v čl. 11 odst. 1 písm. a), b) a c). Použije se čl. 11 odst. 2 a 3;c) použije se čl. 8 písm. c).Článek 26Členské státy mohou uplatňovat články 24 a 25 na operace, kterými jedna nebo více společností převádí v důsledku zrušení bez likvidace celé své obchodní jmění na jinou společnost, jestliže všechny akcie a jiné cenné papíry uvedené v článku 24 zanikající společnosti nebo zanikajících společností patří nástupnické společnosti nebo osobám, které drží tyto akcie a cenné papíry vlastním jménem, ale na účet nástupnické společnosti.Článek 27V případě fúze sloučením jedné nebo více společností s jinou společností, která vlastní nejméně 90 % akcií a jiných cenných papírů zanikající společnosti nebo společností poskytujících hlasovací právo na valné hromadě, ale ne všechny, nemusí členské státy vyžadovat schválení fúze valnou hromadou nástupnické společnosti, jestliže jsou splněny alespoň tyto podmínky:a) alespoň jeden měsíc přede dnem konání valné hromady zanikající společnosti nebo zanikajících společností, která má rozhodnout o projektu fúze, dojde u nástupnické společnosti ke zveřejnění podle článku 6;b) všichni akcionáři nástupnické společnosti mají právo seznámit se v sídle této společnosti alespoň jeden měsíc přede dnem uvedeným v písmenu a) s dokumenty uvedenými v čl. 11 odst. 1 písm. a), b) a c). Použije se čl. 11 odst. 2 a 3;c) použije se čl. 8 písm. c).Článek 28Členské státy nemusejí uplatňovat články 9, 10 a 11 na fúzi ve smyslu článku 27, jestliže jsou splněny alespoň tyto podmínky:a) menšinoví akcionáři zanikající společnosti mohou uplatnit právo na odkoupení svých akcií nástupnickou společností;b) v tomto případě mají právo obdržet peněžní vypořádání odpovídající hodnotě jejich akcií;c) v případě neshody může výši vypořádání určit soud.Článek 29Členské státy mohou použít články 27 a 28 na operace, kterými jedna nebo více společností převádí v důsledku zrušení bez likvidace celé své obchodní jmění na jinou společnost, jestliže nejméně 90 % akcií a jiných cenných papírů zanikající společnosti nebo společností uvedených v článku 27, ale ne všechny, vlastní nástupnická společnost nebo osoby, které drží tyto akcie a cenné papíry vlastním jménem, ale na účet nástupnické společnosti.KAPITOLA VJiné operace podobné fúziČlánek 30Jestliže právní předpisy členského státu dovolují u operací uvedených v článku 2, aby doplatek na dorovnání přesáhl 10 %, použijí se kapitoly II a III a články 27, 28 a 29.Článek 31Jestliže právní předpisy členského státu dovolují jednu z operací uvedených v článcích 2, 24 a 30, aniž by převádějící společnosti zanikly, použijí se kapitola II, s výjimkou čl. 19 odst. 1 písm. c), a kapitoly III a IV.KAPITOLA VIZávěrečná ustanoveníČlánek 321. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do tří let od jejího oznámení. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Pro použití předpisů uvedených v odstavci 1 na "unregistered companies" ve Spojeném království a v Irsku však může být stanovena lhůta pěti let ode dne vstupu těchto předpisů v platnost.3. Členské státy nemusí uplartňovat články 13, 14 a 15 na majitele dluhopisů a jiných cenných papírů převoditelných na akcie, jestliže ke dni vstupu předpisů uvedených v odstavci 1 v platnost již bylo právní postavení těchto majitelů v případě fúze upraveno v emisních podmínkách.4. Členské státy nemusí uplatňovat tuto směrnici na fúze nebo operace podobné fúzi, u kterých jsou v rámci přípravy nebo uskutečňování právní úkony nebo náležitosti stanovené vnitrostátními právními předpisy splněny již ke dni vstupu předpisů uvedených v odstavci 1 v platnost.Článek 33Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 9. října 1978.Za RadupředsedaH.-J. VOGEL[1] Úř. věst. C 89, 14.7.1970, s. 20.[2] Úř. věst. C 129, 11.12.1972, s. 50; Úř. věst. C 95, 28.4.1975, s. 12.[3] Úř. věst. C 88, 6.9.1971, s. 18.[4] Úř. věst. 2, 15.1.1962, s. 36/62.[5] Úř. věst. L 65, 14.3.1968, s. 8.[6] Úř. věst. L 26, 31.1.1977, s. 1.[7] Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.[8] Úř. věst. L 61, 5.3.1977, s. 26.


title: Směrnice Rady ze dne 15. října 1984 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se keramických předmětů určených pro styk s potravinami

text:
Důležité právní upozornění

|

31984L0500

Úřední věstník L 277 , 20/10/1984 S. 0012 - 0016 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 13 S. 0207  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 18 S. 0006  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 13 S. 0207  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 18 S. 0006

		Směrnice Radyze dne 15. října 1984o sbližování právních předpisů členských států týkajících se keramických předmětů určených pro styk s potravinami(84/500/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na směrnici Rady 76/893/EHS ze dne 23. listopadu 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se materiálů a předmětů určených pro styk s potravinami [1], a zejména na článek 3 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že článek 2 směrnice 76/893/EHS stanoví, že materiály a předměty nesmějí uvolňovat své složky do potravin v množstvích, která by mohla ohrozit lidské zdraví;vzhledem k tomu, že článek 3 uvedené směrnice stanoví, že Rada postupem stanoveným v článku 100 Smlouvy přijme prostřednictvím směrnic zvláštní předpisy pro určité skupiny materiálů a předmětů (zvláštní směrnice);vzhledem k tomu, že keramické předměty určené pro styk s potravinami podléhají ve většině členských států závazným předpisům na ochranu lidského zdraví, v kterých se stanoví limity pro extrahovatelná množství olova a kadmia;vzhledem k tomu, že se tyto předpisy v jednotlivých členských státech liší, což vytváří překážky pro vytvoření a fungování společného trhu;vzhledem k tomu, že tyto překážky mohou být odstraněny, pokud bude uvádění keramických předmětů na trh podléhat jednotným pravidlům; že je tedy nezbytné harmonizovat limity a zkušební a analytické metody pro tyto předměty;vzhledem k tomu, že vhodným nástrojem k dosažení tohoto cíle je zvláštní směrnice ve smyslu článku 3 směrnice 76/893/EHS, jejíž obecná ustanovení se budou nadále vztahovat také na tento případ;vzhledem k tomu, že přizpůsobení některých kontrolních a analytických postupů stanovených v uvedené směrnici technickému vývoji je prováděcím opatřením, jehož přijetí by mělo být svěřeno Komisi v zájmu zjednodušení a urychlení postupu;vzhledem k tomu, že pro všechny případy, kdy Rada zmocní Komisi k provedení předpisů týkajících se materiálů a předmětů určených pro styk s potravinami, by měl být stanoven postup zajišťující úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potraviny, zřízeného rozhodnutím Rady ze dne 13. listopadu 1969,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Tato směrnice je zvláštní směrnicí ve smyslu článku 3 směrnice 76/893/EHS.2. Tato směrnice se vztahuje na možnou migraci olova a kadmia z keramických předmětů, které jsou v konečném stavu určeny pro styk s potravinami, nebo jsou ve styku s potravinami a jsou k tomuto účelu určeny.3. "Keramickými předměty" se rozumějí předměty vyrobené ze směsi anorganických materiálů s obecně vysokým obsahem jílů nebo křemičitanů, do nichž může být přidáno malé množství organických materiálů. Tyto předměty jsou nejdříve tvarovány a takto získaný tvar je trvale ustálen vypálením. Mohou být glazovány, emailovány nebo zdobeny.Článek 21. Množství olova a kadmia uvolňovaná z keramických předmětů nesmějí překročit níže stanovené limity.2. Množství olova a kadmia uvolňovaná z keramických předmětů se stanoví pomocí zkoušky, jejíž podmínky jsou uvedeny v příloze I, s použitím analytické metody popsané v příloze II.3. Je-li keramický předmět složen z nádoby opatřené keramickým víkem, je limit pro olovo nebo kadmium, který nesmí být překročen (mg/dm2 nebo mg/litr), stejný jako limit vztahující se na samotnou nádobu.Samotná nádoba a vnitřní povrch víka musí být zkoušeny samostatně a za stejných podmínek.Součet těchto dvou takto získaných vyloužených množství olova nebo kadmia se vztáhne na plochu povrchu samotné nádoby nebo případně na její objem.4. Keramický předmět se považuje za vyhovující požadavkům této směrnice, pokud množství olova nebo kadmia vyloužená při zkoušce provedené za podmínek stanovených v přílohách I a II nepřekročí níže uvedené limity:| Pb | Cd |—kategorie 1:Předměty, které nelze plnit, a předměty, které lze plnit, jejichž vnitřní hloubka měřená od nejnižšího bodu po horizontální rovinu procházející horním okrajem nepřekročí 25 mm | 0,8 mg/dm2 | 0,07 mg/dm2 |—kategorie 2:Všechny ostatní předměty, které lze plnit | 4,0 mg/l | 0,3 mg/l |—kategorie 3:Kuchyňské nádobí, obaly a skladovací nádoby o objemu větším než tři litry | 1,5 mg/l | 0,1 mg/l |5. Pokud však keramický předmět nepřekročí výše uvedená množství o více než 50 %, považuje se tento předmět za vyhovující požadavkům této směrnice, pokud alespoň tři jiné předměty stejného tvaru, rozměrů, se stejným zdobením a glazurou budou podrobeny zkoušce provedené za podmínek stanovených v přílohách I a II a průměrná množství olova nebo kadmia vyloužená z těchto předmětů nepřekročí stanovené limity, přičemž žádný z těchto předmětů nepřekročí tyto limity o více než 50 %.Článek 3Změny příloh, které mají být provedeny s ohledem na vývoj vědeckých a technických znalostí, s výjimkou oddílů 1 a 2 přílohy I, se přijímají postupem stanoveným v článku 10 směrnice 76/893/EHS.Článek 41. Do tří let od oznámení [4] této směrnice stanoví Rada postupem podle článku 100 Smlouvya) omezení pro ty části keramických předmětů, které jsou určeny pro styk s ústy,b) metody kontroly dodržení omezení stanovených v písmeni a).2. V téže lhůtě Komise na základě toxikologických a technologických údajů přezkoumá limity stanovené v článku 2 s ohledem na jejich snížení a světelné podmínky zkoušky stanovené v příloze I, a popřípadě předloží Radě návrhy změn této směrnice.Článek 51. Členské státy změní v případě potřeby své vnitrostátní právní předpisy pro dosažení souladu s touto směrnicí tak, aby- tři roky od oznámení této směrnice bylo povoleno uvádění na trh keramických předmětů, které jsou v souladu s jejími ustanoveními,- pět let od oznámení této směrnice bylo zakázáno uvádění na trh keramických předmětů, které nejsou v souladu s jejími ustanoveními.Neprodleně o tom uvědomí Komisi.2. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou členské státy zakázat výrobu nebo ponechat v platnosti zákaz výroby keramických předmětů, které nejsou v souladu s touto směrnicí.Článek 6Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 15. října 1984.Za RadupředsedaJ. Bruton[1] Úř. věst. L 340, 9.12.1976, s. 19.[2] Úř. věst. C 95, 28.4.1975, s. 41.[3] Úř. věst. C 263, 17.11.1975, s. 66.[4] Tato směrnice byla oznámena členským státům dne 17. října 1984.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IZÁKLADNÍ PRAVIDLA PRO STANOVENÍ MIGRACE OLOVA A KADMIA1. Zkušební kapalina ("simulant")4 % (V/V) čerstvě připravený vodný roztok kyseliny octové.2. Zkušební podmínky2.1. Zkouška se provede při teplotě 22 ± 2 °C a trvá po dobu 24 ± 0,5 hodiny.2.2. Má-li být stanovena migrace olova, zakryje se vzorek vhodným materiálem a vystaví se obvyklým světelným podmínkám v laboratoři.Má-li být stanovena migrace kadmia nebo olova a kadmia, zakryje se vzorek tak, aby bylo zajištěno, že zkoušený povrch je udržován v naprosté tmě.3. Plnění3.1. Vzorky, které lze plnitPředmět se naplní 4 % (V/V) roztokem kyseliny octové do úrovně nejvýše 1 mm pod bodem, kde by kapalina přetekla; vzdálenost se měří od horního okraje vzorku.Vzorky s plochým nebo mírně šikmým okrajem by měly být plněny tak, aby vzdálenost mezi povrchem kapaliny a bodem, kde by kapalina přetekla, byla nejvýše 6 mm, měřeno podél šikmého okraje.3.2. Vzorky, které nelze plnitPovrch vzorku, který není určen pro styk s potravinou, se nejdříve pokryje ochrannou vrstvou schopnou odolat působení 4 % (V/V) roztoku kyseliny octové. Vzorek se poté ponoří do nádoby obsahující známý objem roztoku kyseliny octové tak, aby povrch určený pro styk s potravinami byl zcela pokryt zkušební kapalinou.4. Stanovení plochy povrchuPlocha povrchu předmětů v kategorii 1 je shodná s plochou povrchu menisku vytvořeného povrchem volné kapaliny při dodržení požadavků na plnění stanoveným výše v oddílu 3 výše.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIANALYTICKÉ METODY PRO STANOVENÍ MIGRACE OLOVA A KADMIA1. Předmět a oblast působnostiMetoda umožňuje stanovit specifickou migraci olova nebo kadmia.2. Podstata metodyStanovení specifické migrace olova nebo kadmia se provede atomovou absorpční spektrofotometrií.3. Reakční činidla- Veškerá reakční činidla musí být čistoty p.a., není-li určeno jinak.- Je-li zmíněna voda, rozumí se jí vždy destilovaná voda nebo voda rovnocenné čistoty.3.1. 4 % (V/V) vodný roztok kyseliny octovéDo vody se přidá 40 ml ledové kyseliny octové a objem se doplní na 1000 ml.3.2. Zásobní roztokyPřipraví se zásobní roztok s obsahem olova 1000 mg/litr a zásobní roztok s obsahem kadmia alespoň 500 mg/litr ve čtyřprocentního roztoku kyseliny octové (3.1).4. Přístroje4.1. Atomový absorpční spektrofotometrDetekční limit přístroje pro olovo a kadmium musí být roven nebo nižší než- 0,1 mg/litr pro olovo,- 0,01 mg/litr pro kadmium.Detekční limit je vymezen jako koncentrace prvku ve čtyřprocentní kyselině octové (3.1), která dává signál rovný dvojnásobku pozadí přístroje.5. Metoda5.1. Příprava vzorkuVzorek musí být čistý a zbavený mastnoty nebo jiných látek, které by mohly ovlivnit zkoušku.Vzorek se omyje při teplotě přibližně 40 °C v roztoku obsahujícím domácí tekutý detergent. Vzorek se opláchne nejprve vodovodní vodou a poté destilovanou vodou nebo vodou rovnocenné čistoty. Vzorek se nechá okapat a osuší se tak, aby nedošlo k jeho znečištění. Povrch, který má být zkoušen, by neměl být po očištění otírán.5.2. Stanovení olova nebo kadmia- Takto připravený vzorek je zkoušen za podmínek stanovených v příloze I.- Před odebráním zkušebního roztoku pro stanovení olova nebo kadmia se obsah vzorku zhomogenizuje vhodnou metodou, při které nedojde k žádným ztrátám roztoku nebo otěru zkoušeného povrchu.- Provede se slepý pokus s reakčním činidlem použitým pro každou sérii stanovení.- Stanovení olova nebo kadmia se provede za vhodných podmínek atomovou absorpční spektrofotometrií.--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES ze dne 27. října 1998 o doplňkovém dozoru nad pojišťovnami v pojišťovací skupině

text:
Důležité právní upozornění

|

31998L0078

Úřední věstník L 330 , 05/12/1998 S. 0001 - 0012

		SmĚrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ESze dne 27. října 1998o doplňkovém dozoru nad pojišťovnami v pojišťovací skupiněEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 57 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],v souladu s postupem stanoveným v článku 189b Smlouvy [3],(1) vzhledem k tomu, že první směrnice Rady 73/239/EHS ze dne 24. července 1973 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu [4] a první směrnice Rady 79/267/EHS ze dne 5. března 1979 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém životním pojištění a jejího výkonu [5] vyžadují, aby pojišťovny měly míru solventnosti;(2) vzhledem k tomu, že podle směrnice Rady 92/49/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého pojištění jiného než životního a o změně směrnic 73/239/EHS a 88/357/EHS [6] a směrnice Rady 92/96/EHS ze dne 10. listopadu 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého životního pojištění a o změně směrnic 79/267/EHS a 90/619/EHS [7] je možno získat přístup k činnosti v oboru pojištění a následně ji vykonávat na základě vydání jednoho úředního povolení, které vydávají orgány členského státu, ve kterém má pojišťovna své sídlo (domovský členský stát); že toto povolení umožňuje pojišťovně vykonávat svou činnost po celém Společenství jak v rámci práva usazování, tak v rámci volného pohybu služeb; že příslušné orgány domovského členského státu mají vykonávat sledování finančního zdraví pojišťoven, a zejména míry jejich solventnosti;(3) vzhledem k tomu, že opatření týkající se doplňkového dozoru nad pojišťovnami v pojišťovací skupině by měla umožnit orgánům vykonávajícím dozor nad pojišťovnami vytvořit si podloženější úsudek o jejich finanční situaci; že takový doplňkový dozor by měl brát v úvahu určité podniky, které v současnosti nepodléhají dozoru podle směrnic Společenství; že tato směrnice v žádném případě nestanoví, že by členské státy musely vykonávat dozor nad těmito podniky jednotlivě;(4) vzhledem k tomu, že pojišťovny spolu na společném pojistném trhu vstupují do přímé soutěže, a proto musí být pravidla týkající se kapitálových požadavků rovnocenná; že za tímto účelem nesmějí být kritéria použitá ke stanovení doplňkového dozoru ponechána výlučně na uvážení členských států; že přijetí společných základních pravidel bude v nejlepším zájmu Společenství v tom smyslu, že bude bránit narušování hospodářské soutěže; že je nutné odstranit určité rozdíly mezi právními předpisy členských států, pokud se týče obezřetnostního dozoru nad pojišťovnami, jež jsou součástí pojišťovací skupiny;(5) vzhledem k tomu, že přijatý přístup spočívá v zavedení harmonizace, která je podstatná, nutná a dostatečná k dosažení vzájemného uznání systémů obezřetnostního dozoru v této oblasti; že cílem této směrnice je především ochrana zájmů pojištěných osob;(6) vzhledem k tomu, že v určitých ustanoveních této směrnice jsou vymezeny minimální standardy; že domovský členský stát může stanovit přísnější pravidla pro pojišťovny, kterým vydaly povolení jejich příslušné orgány;(7) vzhledem k tomu, že tato směrnice stanoví doplňkový dozor nad jakoukoli pojišťovnou, která je podnikem držícím účast v nejméně jedné pojišťovně, zajišťovně nebo pojišťovně ze třetí země, a dále doplňkový dozor podle odlišných pravidel nad jakoukoli pojišťovnou, jejímž mateřským podnikem je holdingová pojišťovna, zajišťovna, pojišťovna ze třetí země nebo holdingová pojišťovna se smíšenou činností; že dozor nad jednotlivými pojišťovnami, který provádějí příslušné orgány, zůstává hlavní zásadou pojišťovacího dozoru;(8) vzhledem k tomu, že je nezbytné vypočítat upravenou solventnost u pojišťoven, které tvoří součást pojišťovací skupiny; že příslušné orgány ve Společenství používají různé metody, které zohledňují položky, které ovlivňují finanční situaci pojišťovny a které souvisejí se skutečností, že pojišťovna náleží do pojišťovací skupiny; že tato směrnice stanoví tři metody provedení výše uvedeného výpočtu; že byla přijata zásada, že tyto metody jsou z hlediska zásad obezřetnosti rovnocenné;(9) vzhledem k tomu, že solventnost dceřiné pojišťovny holdingové pojišťovny, zajišťovny nebo pojišťovny ze třetí země může být ovlivněna finančními zdroji skupiny, jejíž je součástí, a rozdělením finančních zdrojů uvnitř této skupiny; že by příslušným orgánům mělo být umožněno provádění doplňkového dozoru a přijímání odpovídajících opatření na úrovni pojišťovny, pokud její solventnost je nebo může být ohrožena;(10) vzhledem k tomu, že příslušné orgány by měly mít přístup ke všem informacím užitečným pro výkon doplňkového dozoru; že by měla být založena spolupráce mezi orgány dozoru nad pojišťovnami a také mezi těmito orgány a orgány příslušnými pro dozor nad jinými finančními odvětvími;(11) vzhledem k tomu, že transakce uvnitř skupiny mohou ovlivnit finanční situaci pojišťovny; že příslušné orgány by měly mít možnost provádět obecný dozor nad určitými druhy těchto transakcí uvnitř skupiny a přijímat odpovídající opatření na úrovni pojišťovny, pokud její solventnost je nebo může být ohrožena,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1DefinicePro účely této směrnice se rozumí:a) "pojišťovnou" podnik, kterému bylo vydáno úřední povolení v souladu s článkem 6 směrnice 73/239/EHS nebo článkem 6 směrnice 79/267/EHS;b) "pojišťovnou ze třetí země" podnik, který by musel mít povolení v souladu s článkem 6 směrnice 73/239/EHS nebo článkem 6 směrnice 79/267/EHS, pokud by měl sídlo ve Společenství;c) "zajišťovnou" podnik jiný než pojišťovna nebo pojišťovna ze třetí země, jehož hlavní činnost spočívá v přijímání rizik postoupených pojišťovnou, pojišťovnou ze třetí země nebo jinou zajišťovnou;d) "mateřským podnikem" mateřský podnik ve smyslu článku 1 směrnice 83/349/EHS [8] a jakýkoli podnik, který podle názoru příslušných orgánů skutečně uplatňuje dominantní vliv nad jiným podnikem;e) "dceřiným podnikem" dceřiný podnik ve smyslu článku 1 směrnice 83/349/EHS a jakýkoli podnik, nad nímž podle názoru příslušných orgánů skutečně uplatňuje dominantní vliv mateřský podnik. Všechny dceřiné podniky dceřiných podniků jsou rovněž považovány za dceřiné podniky mateřského podniku, který je v čele těchto podniků;f) "účastí" účast ve smyslu článku 17 první věty směrnice 78/660/EHS [9] nebo přímé nebo nepřímé držení alespoň 20 % hlasovacích práv nebo kapitálu určitého podniku;g) "podnikem držícím účast" podnik, který je buď mateřským podnikem, nebo jiným podnikem, který drží účast;h) "přidruženým podnikem" buď dceřiný podnik, nebo jiný podnik, ve kterém je držena účast;i) "holdingovou pojišťovnou" mateřský podnik, jehož hlavní činností je získávat a držet účasti v dceřiných podnicích, přičemž těmito dceřinými podniky jsou výlučně nebo především pojišťovny, zajišťovny nebo pojišťovny ze třetích zemí, a alespoň jeden z těchto dceřiných podniků je pojišťovnou;j) "holdingovou pojišťovnou se smíšenou činností" mateřský podnik jiný než pojišťovna, pojišťovna ze třetí země, zajišťovna nebo holdingová pojišťovna, jehož alespoň jeden dceřiný podnik je pojišťovnou;k) "příslušnými orgány" vnitrostátní orgány, které jsou dozorem nad pojišťovnami poveřeny právním předpisem.Článek 2Použitelnost doplňkového dozoru nad pojišťovnami1. Kromě ustanovení směrnic 73/239/EHS a 79/267/EHS, která stanoví pravidla pro dozor nad pojišťovnami, vykonávají členské státy na každou pojišťovnou, která drží účast v alespoň jedné pojišťovně, zajišťovně nebo pojišťovně ze třetí země, doplňkový dozor způsobem stanoveným v článcích 5, 6, 8 a 9.2. Každá pojišťovna, jejímž mateřským podnikem je holdingová pojišťovna, zajišťovna nebo pojišťovna ze třetí země, podléhá doplňkovému dozoru vykonávanému způsobem stanoveným v čl. 5 odst. 2 a v článcích 6, 8 a 10.3. Každá pojišťovna, jejímž mateřským podnikem je holdingová pojišťovna se smíšenou činností, podléhá doplňkovému dozoru vykonávanému způsobem stanoveným v čl. 5 odst. 2 a v článcích 6 a 8.Článek 3Oblast působnosti doplňkového dozoru1. Výkon doplňkového dozoru v souladu s článkem 2 v žádném případě neznamená, že příslušné orgány jsou povinny jednotlivě dohlížet na pojišťovnu ze třetí země, holdingovou pojišťovnu se smíšenou činností nebo zajišťovnu.2. Doplňkový dozor zohledňuje- přidružené podniky pojišťovny,- podniky držící účast v pojišťovně,- přidružené podniky podniku držícího účast v pojišťovně,jak je uvedeno v článcích 5, 6, 8, 9 a 10.3. Členské státy se mohou rozhodnout nezohledňovat v doplňkovém dozoru podle článku 2 podniky se sídlem ve třetích zemích, v nichž jsou právní překážky k předávání nezbytných informací, aniž jsou dotčeny bod 2.5 přílohy I a bod 4 přílohy II.Dále se orgány příslušné pro výkon doplňkového dozoru mohou v jednotlivých případech rozhodnout, že podnik nezohlední v rámci doplňkového dozoru uvedeného v článku 2,- jestliže podnik, který má být pod dozor zahrnut, má s ohledem na cíle doplňkového dozoru nad pojišťovnami zanedbatelný význam nebo- jestliže by zahrnutí finanční situace podniku bylo s ohledem na cíle doplňkového dozoru nad pojišťovnami nepatřičné nebo zavádějící.Článek 4Orgány příslušné k výkonu doplňkového dozoru1. Doplňkový dozor vykonávají příslušné orgány členského státu, ve kterém bylo pojišťovně vydáno úřední povolení podle článku 6 směrnice 73/239/EHS nebo článku 6 směrnice 79/267/EHS.2. Pokud pojišťovny, kterým bylo vydáno povolení k výkonu činnosti ve dvou či více členských státech, mají jako svůj mateřský podnik stejnou holdingovou pojišťovnu, pojišťovnu ze třetí země nebo holdingovou pojišťovnu se smíšenou činností, mohou příslušné orgány dotyčných členských států uzavřít dohodu o tom, který z nich bude vykonávat doplňkový dozor.3. Má-li členský stát více než jeden příslušný orgán, který vykonává obezřetnostní dozor nad pojišťovnami a zajišťovnami, přijme dotyčný členský stát potřebná opatření za účelem koordinování činnosti mezi těmito orgány.Článek 5Dostupnost a kvalita informací1. Členské státy stanoví, že příslušné orgány vyžadují od každé pojišťovny podléhající doplňkovému dozoru, aby měla vytvořeny přiměřené vnitřní kontrolní mechanismy pro předkládání údajů a informací odpovídajících účelům takového doplňkového dozoru.2. Členské státy přijmou vhodná opatření, aby zajistily, že v rámci jejich působnosti nebudou existovat žádné právní překážky, které by bránily podnikům podléhajícím doplňkovému dozoru a jejich přidruženým podnikům a podnikům držícím účast v nich vyměňovat si mezi sebou informace užitečné pro účely doplňkového dozoru.Článek 6Přístup k informacím1. Členské státy stanoví, že jejich orgány příslušné pro výkon doplňkového dozoru musí mít přístup ke všem informacím užitečným pro účely dozoru nad pojišťovnami podléhajícími takovému doplňkovému dozoru. Příslušné orgány se mohou obrátit přímo na dotyčné podniky uvedené v čl. 3 odst. 2, aby od nich získaly nezbytné informace, pouze pokud tyto informace byly žádány od pojišťovny a ta je nedodala.2. Členské státy stanoví, že jejich příslušné orgány mohou samy nebo prostřednictvím osob, které k tomuto účelu jmenují, provádět na jejich území ověřování informací uvedených v odstavci 1 přímo na místě u- pojišťoven podléhajících doplňkovému dozoru,- dceřiných podniků této pojišťovny,- mateřských podniků této pojišťovny,- dceřiných podniků mateřského podniku této pojišťovny.3. Pokud si při použití tohoto článku příslušné orgány jednoho členského státu přejí ve zvláštních případech ověřit důležitou informaci, jež se týká podniku se sídlem v jiném členském státě, který je přidruženým podnikem, dceřiným podnikem, mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem mateřského podniku pojišťovny, která podléhá doplňkovému dozoru, musí požádat příslušné orgány výše uvedeného jiného členského státu, aby toto ověření provedly. Orgány, které obdrží takovou žádost, musí jednat v mezích své působnosti tak, že provedou ověření samy, umožní provést ověření orgánům, které o ověření žádají, nebo umožní, aby toto ověření provedl auditor nebo odborník.Článek 7Spolupráce mezi příslušnými orgány1. Pokud jsou pojišťovny, které jsou usazeny v různých členských státech, přímo nebo nepřímo přidružené nebo mají společný podnik držící v nich účast, sdělí si příslušné orgány každého členského státu na požádání všechny užitečné informace, které mohou umožnit nebo usnadnit výkon dozoru podle této směrnice, a z vlastního podnětu si sdělí všechny informace, které se jim jeví jako zásadní pro druhé příslušné orgány.2. Pokud jsou pojišťovna a buď úvěrová instituce, jak je vymezena ve směrnici 77/780/EHS [10], nebo investiční společnost, jak je vymezena ve směrnici 93/22/EHS [11], nebo obě přímo nebo nepřímo přidružené nebo mají společný podnik držící v nich účast, spolupracují úzce příslušné orgány a orgány, které nesou veřejnou odpovědnost za dozor nad těmito dalšími podniky. Aniž jsou dotčeny jejich příslušné pravomoci, poskytují si tyto orgány navzájem informace, které mohou zjednodušit plnění jejich úloh zejména v rámci této směrnice.3. Informace obdržené v souladu s touto směrnicí a zejména jakákoli výměna informací mezi příslušnými orgány, jež je stanovena touto směrnicí, jsou předmětem profesního tajemství, vymezeného v článku 16 směrnice 92/49/EHS a článku 15 směrnice 92/96/EHS.Článek 8Transakce uvnitř skupiny1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány vykonávaly obecný dozor nad transakcemi mezia) pojišťovnou ai) přidruženým podnikem pojišťovny,ii) podnikem držícím účast v pojišťovně,iii) přidruženým podnikem podniku držícího účast v pojišťovně;b) pojišťovnou a fyzickou osobou, která drží účast vi) pojišťovně nebo jakémkoli jejím přidruženém podniku,ii) podniku držícímu účast v pojišťovně,iii) přidruženém podniku podniku držícího účast v pojišťovně.Tyto transakce se týkají zejména- úvěrů,- záruk a podrozvahových transakcí,- položek, které přicházejí v úvahu pro míru solventnosti,- investic,- zajišťovacích operací,- dohod o sdílení nákladů.2. Za tímto účelem členské státy požadují, aby pojišťovny podávaly příslušným orgánům alespoň jednou ročně zprávy o významných transakcích stanovených v odstavci 1.Jestliže se na základě této informace zjistí, že solventnost pojišťovny je nebo může být ohrožena, přijmou příslušné orgány vhodná opatření na úrovni pojišťovny.Článek 9Upravený požadavek na solventnost1. V případě uvedeném v čl. 2 odst. 1 členské státy požadují, aby se provedl výpočet upravené solventnosti v souladu s přílohou I.2. Do výpočtu uvedeného v odstavci 1 se zahrnují všechny přidružené podniky, podniky držící účast nebo přidružené podniky podniku držícího účast.3. Jestliže výpočet uvedený v odstavci 1 ukáže, že upravená solventnost je záporná, přijmou příslušné orgány vhodná opatření na úrovni dané pojišťovny.Článek 10Zajišťovny, holdingové pojišťovny a pojišťovny ze třetích zemí1. V případě uvedeném v čl. 2 odst. 2 členské státy požadují, aby se metoda doplňkového dozoru použila v souladu s přílohou II.2. V případě uvedeném v čl. 2 odst. 2 výpočet zahrnuje všechny přidružené podniky holdingové pojišťovny, zajišťovny nebo pojišťovny ze třetí země způsobem uvedeným v příloze II.3. Jestliže příslušné orgány dojdou na základě tohoto výpočtu k závěru, že solventnost dceřiné pojišťovny holdingové pojišťovny, zajišťovny nebo pojišťovny ze třetí země je nebo může být ohrožena, přijmou vhodná opatření na úrovni dané pojišťovny.Článek 11Provedení1. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 5. června 2000. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy zajistí, aby předpisy uvedené v odstavci 1 byly poprvé použity na dozor nad účetními závěrkami za účetní období začínající 1. ledna 2001 nebo v průběhu tohoto kalendářního roku.3. Přijímají-li členské státy opatření uvedená v odstavci 1, musí v nich být učiněn odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.4. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.5. Nejpozději 1. ledna 2006 předloží Komise Výboru pro pojišťovnictví zprávu o uplatňování této směrnice a v případě potřeby o nutnosti další harmonizace.Článek 12Vstup v platnostTato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 13UrčeníTato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 27. října 1998.Za Evropský parlamentpředsedaJ. M. Gil-roblesZa radupředsedaE. Hostasch[1] Úř. věst. C 341, 19.12.1995, s. 16 a Úř. věst. C 108, 7.4.1998, s. 48.[2] Úř. věst. C 174, 17.6.1996, s. 16.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 23. října 1997 (Úř. věst. C 339, 10.11.1997, s. 136), společný postoj Rady ze dne 30. března 1998 (Úř. věst. C 204, 30.6.1998, s. 1), rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 16. září 1998 (Úř. věst. C 313, 12.10.1998) a rozhodnutí Rady ze dne 13. října 1998.[4] Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 3. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 95/26/ES (Úř. věst. L 168, 18.7.1995, s. 7).[5] Úř. věst. L 63, 13.3.1979, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 95/26/ES.[6] Úř. věst. L 228, 11.8.1992, s. 1. Směrnice ve znění směrnice 95/26/ES.[7] Úř. věst. L 360, 9.12.1992, s. 1. Směrnice ve znění směrnice 95/26/ES.[8] Sedmá směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o konsolidovaných účetních závěrkách (Úř. věst. L 193, 18.7.1983, s. 1). Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 1994.[9] Čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností (Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11). Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 1994.[10] První směrnice Rady 77/780/EHS ze dne 12. prosince 1977 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejího výkonu (Úř. věst. L 322, 17.12.1977, s. 30). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 96/13/ES (Úř. věst. L 66, 16.3.1996, s. 15).[11] Směrnice Rady 93/22/EHS ze dne 10. května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů (Úř. věst. L 141, 11.6.1993, s. 27). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 97/9/ES (Úř. věst. L 84, 26.3.1997, s. 22).--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVÝPOČET UPRAVENÉ SOLVENTNOSTI POJIŠŤOVEN1. VÝBĚR METODY VÝPOČTU A OBECNÉ ZÁSADYA. Členské státy zajistí, aby výpočet upravené solventnosti u pojišťoven uvedených v čl. 2 odst. 1 byl proveden jednou z metod popsaných v bodě 3. Členské státy však mohou stanovit, že příslušné orgány povolí nebo uloží použití některé jiné z metod uvedených v bodě 3, než která byla vybrána členským státem.B. PoměrnostVýpočet upravené solventnosti pojišťovny bere v úvahu poměrnou účast drženou podnikem v přidružených podnicích."Poměrným podílem" se rozumí buď poměr upsaného kapitálu, který podnik držící účast přímo nebo nepřímo drží, je-li použita metoda 1 nebo metoda 2 popsaná v bodě 3, nebo procento použité k sestavení konsolidované účetní uzávěrky, je-li použita metoda 3 popsaná v bodě 3.Bez ohledu na použitou metodu však platí, že pokud je přidružený podnik dceřiným podnikem a vykazuje deficit solventnosti, musí být zohledněn celkový deficit solventnosti dceřiného podniku.Pokud je však podle názoru příslušných orgánů odpovědnost mateřského podniku, který drží účast na kapitálu, omezena přesně a jednoznačně na tento podíl na kapitálu, mohou tyto příslušné orgány povolit zohlednění deficitu solventnosti dceřiného podniku na poměrném základě.C. Eliminace dvojího použití položek míry solventnostiC.1. Obecné zacházení s položkami míry solventnostiBez ohledu na metodu, která byla použita k výpočtu upravené solventnosti pojišťovny, musí být vyloučeno dvojí použití položek započitatelných do míry solventnosti u různých pojišťoven.Za tímto účelem je nutné při výpočtu upravené solventnosti pojišťovny a pokud to nestanoví metody popsané v bodě 3 vyloučit tyto částky:- hodnotu jakéhokoli aktiva dané pojišťovny, které představuje financování položek započitatelných do míry solventnosti jedné z přidružených pojišťoven,- hodnotu jakéhokoli aktiva pojišťovny přidružené k dané pojišťovně, které představuje financování položek započitatelných do míry solventnosti výše uvedené pojišťovny,- hodnotu jakéhokoli aktiva pojišťovny přidružené k dané pojišťovně, které představuje financování položek započitatelných do míry solventnosti jakékoli jiné přidružené pojišťovny výše uvedené pojišťovny.C.2. Zacházení s určitými položkamiAniž jsou dotčena ustanovení oddílu C.1, mohou být- rezervy tvořené ze zisku a budoucí zisky vytvořené v životní pojišťovně přidružené s pojišťovnou, u níž se upravená solventnost vypočítává, a- jakýkoli upsaný, ale nesplacený kapitál pojišťovny přidružené s pojišťovnou, u níž se upravená solventnost vypočítává,zahrnuty do výpočtu pouze v té míře, v jaké přicházejí v úvahu k pokrytí požadavku na míru solventnosti výše uvedeného přidruženého podniku. Jakýkoli upsaný, ale nesplacený kapitál, který představuje potenciální závazek na straně podniku držícího účast, však musí být z výpočtu vyloučen.Jakýkoli upsaný, ale nesplacený kapitál podniku držícího účast, který představuje potenciální závazek na straně přidružené pojišťovny, musí být z výpočtu rovněž vyloučen.Jakýkoli upsaný, ale nesplacený kapitál přidružené pojišťovny, který představuje potenciální závazek jiné pojišťovny přidružené ke stejné pojišťovně držící účast, musí být z výpočtu vyloučen.C.3. PřevoditelnostJestliže jsou příslušné orgány toho názoru, že určité položky jiné než uvedené v oddílu C.2, které přicházejí v úvahu pro míru solventnosti u přidružené pojišťovny, nemohou být dány účinně k dispozici za účelem splnění požadavku míry solventnosti u pojišťovny držící účast, u níž se upravená solventnost vypočítává, mohou být tyto položky zahrnuty do výpočtu pouze v té míře, v jaké přicházejí v úvahu pro splnění požadavku míry solventnosti u přidruženého podniku.C.4. Součet položek uvedených v oddílech C.2 a C.3 nesmí přesáhnout požadavek míry solventnosti u přidružené pojišťovny.D. Vyloučení tvorby kapitálu uvnitř skupinyPři výpočtu upravené solventnosti se nezohlední žádná položka, která přichází v úvahu pro míru solventnosti a která vzniká z recipročního financování mezi pojišťovnou a- přidruženým podnikem,- podnikem držícím účast,- jiným přidruženým podnikem jakéhokoli jejího podniku držícího účast.Dále se nezohlední žádná položka, která přichází v úvahu pro míru solventnosti u pojišťovny přidružené s pojišťovnou, pro kterou je upravená solventnost vypočítávána, pokud dotyčná položka vznikne z recipročního financování s jakýmkoli jiným přidruženým podnikem dané pojišťovny.K recipročnímu financování dochází zejména, když pojišťovna nebo kterýkoli z jejích přidružených podniků drží podíly nebo poskytuje úvěry dalšímu podniku, jenž přímo nebo nepřímo drží položku, která přichází v úvahu pro míru solventnosti u prvně uvedeného podniku.E. Příslušné orgány zajistí, aby upravená solventnost byla vypočítávána tak často, jak je uvedeno ve směrnici 73/239/EHS a směrnici 79/267/EHS v ustanoveních o výpočtu míry solventnosti pojišťoven. Hodnota aktiv a pasiv se ocení v souladu s odpovídajícími ustanoveními směrnic 73/239/EHS, 79/267/EHS a 91/674/EHS [1].2. POUŽITÍ METOD VÝPOČTU2.1. Přidružené pojišťovnyVýpočet upravené solventnosti se provádí v souladu s obecnými zásadami a metodami stanovenými v této příloze.Pokud má pojišťovna více než jednu přidruženou pojišťovnu, provádí se výpočet upravené solventnosti u všech metod integrováním každé z těchto přidružených pojišťoven.V případě postupných účastí (například, je-li pojišťovna podnikem držícím účast v další pojišťovně, která je také podnikem držícím účast v pojišťovně) se výpočet upravené solventnosti provádí na úrovni každé pojišťovny držící účast, který má nejméně jednu přidruženou pojišťovnu.Členské státy mohou upustit od výpočtu upravené solventnosti pojišťovny,- jestliže je pojišťovna přidruženým podnikem další pojišťovny, která má povolení k výkonu činnosti ve stejném členském státě, a tento přidružený podnik je zohledněn při výpočtu upravené solventnosti pojišťovny držící účast, nebo- jestliže je pojišťovna přidruženým podnikem buď holdingové pojišťovny, nebo zajišťovny, která má sídlo ve stejném členském státě jako výše uvedená pojišťovna, a obě, tj. holdingová pojišťovna nebo zajišťovna a přidružená pojišťovna, jsou zohledněny při provádění výpočtu.Členské státy mohou rovněž upustit od výpočtu upravené solventnosti pojišťovny, jestliže se jedná o přidružený podnik jiné pojišťovny, zajišťovny nebo holdingové pojišťovny, která má sídlo v jiném členském státě, a jestliže se příslušné orgány daného členského státu dohodly na tom, aby byl výkonem doplňkového dozoru pověřen příslušný orgán tohoto jiného členského státu.V každém případě může být tato výjimka povolena pouze tehdy, jsou-li příslušné orgány přesvědčeny, že položky, které přicházejí v úvahu pro míru solventnosti pojišťoven zahrnutých do výpočtu, jsou mezi tyto podniky rozděleny odpovídajícím způsobem.Členské státy mohou stanovit, že pokud má přidružený podnik sídlo v jiném členském státě, než pojišťovna, pro kterou se výpočet upravené solventnosti provádí, zohledňuje výpočet stav solventnosti tohoto přidruženého podniku, jaký byl stanoven příslušnými orgány tohoto jiného členského státu.2.2. Přidružené zajišťovnyPři výpočtu upravené solventnosti pojišťovny, která drží účast v zajišťovně, se výlučně pro účely tohoto výpočtu s touto přidruženou zajišťovnou nakládá analogicky jako s přidruženou pojišťovnou za použití obecných zásad a metod popsaných v této příloze.Za tímto účelem se vypočte fiktivní požadavek solventnosti pro každou přidruženou zajišťovnu na základě stejných pravidel, která jsou uvedena v čl. 16 odst. 2 až 5 směrnice 73/239/EHS nebo v článku 19 směrnice 79/267/EHS. Pokud však při používání těchto pravidel dojde k závažným potížím, mohou příslušné orgány povolit provedení výpočtu tohoto fiktivního požadavku solventnosti v oblasti životního pojištění na základě prvního výsledku podle čl. 16 odst. 3 směrnice 73/239/EHS. Pro fiktivní míru solventnosti jsou za vhodné uznávány stejné položky, jaké jsou uvedeny v čl. 16 odst. 1 směrnice 73/239/EHS a v článku 18 směrnice 79/267/EHS. Hodnota aktiv a pasiv bude oceněna podle stejných pravidel, která jsou uvedena v těchto směrnicích a ve směrnici 91/674/EHS.2.3. Zprostředkovatelské holdingové pojišťovnyPři výpočtu upravené solventnosti u pojišťovny, která drží prostřednictvím holdingové pojišťovny účast v pojišťovně, přidružené zajišťovně nebo pojišťovně ze třetí země, se zohledňuje situace zprostředkující holdingové společnosti. Pouze za účelem tohoto výpočtu prováděného v souladu s obecnými zásadami a metodami popsanými v této příloze se s touto holdingovou pojišťovnou nakládá tak, jako by se jednalo o pojišťovnu, která podléhá nulovému požadavku solventnosti a stejným podmínkám, jaké jsou uvedeny v čl. 16 odst. 1 směrnice 73/239/EHS nebo článku 18 směrnice 79/267/EHS ohledně položek přicházejících v úvahu pro míru solventnosti.2.4. Přidružené pojišťovny nebo zajišťovny se sídlem v třetích zemíchA. Přidružené pojišťovny ze třetích zemíPři výpočtu upravené solventnosti pojišťovny, která drží účast v pojišťovně ze třetí země, se s posledně jmenovanou pojišťovnou pouze pro účely tohoto výpočtu nakládá obdobně jako s přidruženou pojišťovnou, za použití obecných zásad a metod popsaných v této příloze.Pokud však třetí země, v níž má tato pojišťovna sídlo, stanoví, že musí být vydáno povolení, a uvalí na ni požadavek solventnosti, který je alespoň srovnatelný s požadavkem stanoveným ve směrnicích 73/239/EHS nebo 79/267/EHS, mohou při zohlednění položek splnění tohoto požadavku členské státy stanovit, že s ohledem na výše uvedenou pojišťovnu tento výpočet zohlední požadavek solventnosti a položky, které přicházejí v úvahu k uspokojení výše uvedeného požadavku stanoveného danou třetí zemí.B. Přidružené zajišťovny ze třetích zemíBez ohledu na oddíl 2.2 platí, že při výpočtu upravené solventnosti pojišťovny, která drží účast v zajišťovně se sídlem ve třetí zemi a podléhá stejným podmínkám, jako jsou podmínky uvedené výše v bodě A, mohou členské státy stanovit, že výpočet vezme v úvahu s ohledem na zajišťovnu požadavek na vlastní zdroje a položky přicházející v úvahu k uspokojení výše uvedeného požadavku, který stanovila daná třetí země. Pokud takovým ustanovením podléhají pouze pojišťovny ve výše uvedené třetí zemi, je možné u přidružené zajišťovny vypočítat fiktivní požadavek na vlastní zdroje a položky přicházející v úvahu, aby uspokojily výše uvedený fiktivní požadavek, jako kdyby byla přidruženou pojišťovnou z výše uvedené třetí země.2.5. Nedostupnost nezbytných informacíPokud příslušným orgánům nejsou z jakéhokoli důvodu k dispozici informace nezbytné k výpočtu upravené solventnosti pojišťovny v souvislosti s přidruženým podnikem se sídlem v členském státě nebo ve třetí zemi, odečte se účetní hodnota výše uvedeného podniku v pojišťovně držící účast od položek, které přicházejí v úvahu pro upravenou míru solventnosti. V tom případě nejsou nerealizované zisky související s touto účastí připuštěny jako položka přicházející v úvahu pro upravenou míru solventnosti.3. METODY VÝPOČTUMetoda 1: Deduktivní (odpočítací) a agregační metodaStav upravené solventnosti pojišťovny držící účast se rovná rozdílu mezii) součtema) položek přicházejících v úvahu pro míru solventnosti pojišťovny držící účast ab) poměrným podílem pojišťovny držící účast v položkách přicházejících v úvahu pro míru solventnosti přidružené pojišťovnyaii) součtema) účetní hodnoty v pojišťovně držící účast přidružené pojišťovny ab) požadavku solventnosti pojišťovny držící účast ac) poměrného podílu požadavku solventnosti přidružené pojišťovny.Spočívá-li účast v přidružené pojišťovně plně nebo zčásti v nepřímém vlastnictví, zahrne se do položky ii) písm. a) hodnota tohoto nepřímého vlastnictví s ohledem na rozhodné navazující účasti; a do položek i) písm. b) a ii) písm. c) se zahrnou příslušné poměrné podíly položek, které přicházejí v úvahu pro míru solventnosti přidružené pojišťovny a požadavku solventnosti u přidružené pojišťovny.Metoda 2: Metoda odpočtu požadavkuUpravená solventnost pojišťovny držící účast se rovná rozdílu mezi:i) součtem položek přicházejících v úvahu pro míru solventnosti pojišťovny držící účastaii) součtema) požadavku solventnosti pojišťovny držící účast ab) poměrného podílu požadavku solventnosti přidružené pojišťovny.Při oceňování položek, které přicházejí v úvahu pro míru solventnosti, se podíly ve smyslu této směrnice ocení ekvivalenční metodou v souladu s možností stanovenou v čl. 59 odst. 2 písm. b) směrnice 78/660/EHS.Metoda 3: Metoda založená na účetní konsolidaciVýpočet upravené solventnosti pojišťovny držící účast se provádí na základě konsolidované účetní uzávěrky. Upravená solventnost pojišťovny držící účast se rovná rozdílu mezipoložkami, které přicházejí v úvahu pro míru solventnosti na základě konsolidovaných údajů, aa) buď součtem požadavků solventnosti pojišťovny držící účast a poměrných podílů požadavků solventnosti u přidružených pojišťoven na základě procenta použitého pro sestavení konsolidované účetní uzávěrky, nebob) požadavkem solventnosti, který se vypočítá na základě konsolidovaných údajů.Ustanovení směrnic 73/239/EHS, 79/267/EHS a 91/674/EHS se použijí výpočtu položek, které přicházejí v úvahu pro míru solventnosti a výpočet požadavku solventnosti na základě konsolidovaných údajů.[1] Směrnice Rady 91/674/EHS ze dne 19. prosince 1991 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (Úř. věst. L 374, 31.12.1991, s. 7).--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIDOPLŇKOVÝ DOZOR NAD POJIŠŤOVNAMI, KTERÉ JSOU DCEŘINÝMI PODNIKY HOLDINGOVÉ POJIŠŤOVNY, ZAJIŠŤOVNY NEBO POJIŠŤOVNY ZE TŘETÍ ZEMĚ1. V případě dvou nebo více pojišťoven uvedených v čl. 2 odst. 2, které jsou dceřinými společnostmi holdingové pojišťovny, zajišťovny nebo pojišťovny ze třetí země a které jsou usazeny v různých členských státech, zajistí příslušné orgány, aby se metody popsané v této příloze používaly jednotným způsobem.Příslušné orgány vykonávají doplňkový dozor stejně často, jak je stanoveno směrnicemi 73/239/EHS a 79/267/EHS pro výpočet míry solventnosti u pojišťoven.2. Členské státy mohou upustit od výpočtu, který je stanoven v této příloze, s ohledem na určitou pojišťovnu,- jestliže je uvedená pojišťovna přidruženým podnikem jiné pojišťovny a jestliže to bylo zohledněno při výpočtu, který stanoví tato příloha a který se provádí u výše uvedené jiné pojišťovny,- jestliže uvedená pojišťovna a jedna nebo více pojišťoven, které mají povolení k výkonu pojišťovací činnosti ve stejném členské státě, mají jako svůj mateřský podnik stejnou holdingovou pojišťovnu, zajišťovnu nebo pojišťovnu ze třetí země a jestliže je tato pojišťovna zohledněna při výpočtu, který stanoví tato příloha a který se provádí u jednoho z výše uvedených jiných podniků,- jestliže uvedená pojišťovna a jedna nebo více pojišťoven, které mají povolení k výkonu pojišťovací činnosti v různých členských státech, mají jako svůj mateřský podnik stejnou holdingovou pojišťovnu, zajišťovnu nebo pojišťovnu ze třetí země a jestliže byla v souladu s čl. 4 odst. 2 uzavřena dohoda, která umožňuje výkon doplňkového dozoru podle této přílohy příslušnému orgánu jiného členského státu.V případě navazujících účastí (například: holdingová pojišťovna nebo zajišťovna, která je sama vlastněna jinou holdingovou pojišťovnou, zajišťovnou nebo pojišťovnou ze třetí země) mohou členské státy použít výpočet stanovený v této příloze pouze na úrovni nejvyššího mateřského podniku pojišťovny, která je holdingovou pojišťovnou, zajišťovnou nebo pojišťovnou ze třetího státu.3. Příslušné orgány zajistí, aby se výpočty obdobné výpočtům popsaným v příloze I prováděly na úrovni holdingové pojišťovny, zajišťovny nebo pojišťovny ze třetí země.Obdoba spočívá v použití obecných zásad a metod popsaných v příloze I na úrovni holdingové pojišťovny, zajišťovny nebo pojišťovny ze třetí země.Výhradně pro účely tohoto výpočtu se s mateřským podnikem nakládá tak, jako kdyby byl pojišťovnou, která podléhá- nulovému požadavku solventnosti, pokud se jedná o holdingovou pojišťovnu,- fiktivnímu požadavku solventnosti stanovenému v oddílu 2.2 přílohy I, pokud se jedná o zajišťovnu, nebo stanovenému v oddílu 2.4 bodě B přílohy I, pokud se jedná o zajišťovnu se sídlem ve třetí zemi,- požadavku solventnosti, určenému podle zásad oddílu 2.4 bodě A přílohy I, pokud se jedná o pojišťovnu ze třetí země,a podléhá stejným podmínkám, které jsou stanoveny v čl. 16 odst. 1 směrnice 73/239/EHS nebo v článku 18 směrnice 79/267/EHS v otázce položek, které přicházejí v úvahu pro míru solventnosti.4. Nedostupnost nezbytných informacíPokud příslušným orgánům nejsou z jakéhokoli důvodu k dispozici informace nezbytné k výpočtu stanovenému v této příloze týkajícímu se přidruženého podniku, který má sídlo v členském státě nebo ve třetí zemi, odečte se účetní hodnota výše uvedeného podniku v podniku držícím účast od položek, které přicházejí v úvahu pro výpočet stanovený v této příloze. V takovém případě se nerealizované zisky související s takovou účastí nepřipouštějí jako položka, která přichází v úvahu pro tento výpočet.--------------------------------------------------