title: Směrnice Rady ze dne 3. prosince 1982 o mezních hodnotách pro olovo v ovzduší

text:
Důležité právní upozornění

|

31982L0884

Úřední věstník L 378 , 31/12/1982 S. 0015 - 0018 Španělské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0017  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 15 Svazek 4 S. 0017  Finské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0056  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0056

		Směrnice Radyze dne 3. prosince 1982o mezních hodnotách pro olovo v ovzduší(82/884/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 235 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že jedním ze základních úkolů Evropského hospodářského společenství je podporovat harmonický rozvoj hospodářských činností ve Společenství a nepřetržitý a vyvážený růst, který není možné si představit bez boje proti znečištění a škodlivým látkám nebo bez úsilí o zlepšení kvality života a ochrany životního prostředí;vzhledem k tomu, že používání olova způsobuje v současné době znečištění mnoha složek životního prostředí olovem;vzhledem k tomu, že vdechování olova významně zvyšuje zátěž organismu olovem;vzhledem k tomu, že ochrana lidského zdraví před nebezpečím, jež olovo představuje, vyžaduje monitorování expozice osob olovu v ovzduší;vzhledem k tomu, že první [4] a druhý [5] akční program Evropských společenství pro životní prostředí stanovují, že je této znečišťující látce třeba věnovat prioritní pozornost; že tyto programy obsahují ustanovení pro koordinaci národních programů v této oblasti a harmonizaci politiky členských států Společenství na základě společného dlouhodobého plánu zlepšování kvality života; že Smlouva nestanoví zvláštní pravomoci k tomuto účelu potřebné, a je proto třeba uplatnit článek 235 Smlouvy;vzhledem k tomu, že Rada nemá dostatečné technické a vědecké informace k tomu, aby mohla stanovit specifické normy pro životní prostředí obecně; že stanovení mezních hodnot pro ochranu lidského zdraví přispěje též k ochraně životního prostředí;vzhledem k tomu, že je žádoucí stanovit mezní hodnotu pro olovo v ovzduší;vzhledem k tomu, že opatření přijatá na základě této směrnice musí být ekonomicky uskutečnitelná a slučitelná s vyváženým rozvojem; že by tudíž měla být stanovena dostatečná lhůta pro její provedení; že by se měla vzít v úvahu též ustanovení směrnice Rady 78/611/EHS ze dne 29. června 1978 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se obsahu olova v benzínu [6];vzhledem k tomu, že je žádoucí monitorovat kvalitu ovzduší v místech, kde mohou být lidé vystaveni působení olova nepřetržitě a po dlouhou dobu a kde je nebezpečí nedodržení mezní hodnoty;vzhledem k tomu, že je důležité, aby byly Komisi poskytovány informace o lokalitách, kde jsou odebírány vzorky, o postupech odběru vzorků a o analytických metodách používaných ke stanovení koncentrace olova v ovzduší, o místech, kde byla překročena mezní hodnota stanovená touto směrnicí, o koncentracích naměřených v těchto místech a o opatřeních přijatých k zamezení opakovaného překročení mezní hodnoty;vzhledem k tomu, že Komise by měla každoročně vydávat souhrnnou zprávu o provádění vnitrostátních právních předpisů přijatých na základě této směrnice, a to počínaje druhým rokem od provedení této směrnice;vzhledem k tomu, že opatření přijatá na základě této směrnice by neměla vést ke znatelnému zhoršení kvality ovzduší tam, kde úroveň znečištění olovem naměřená v době provedení této směrnice byla nižší než stanovená mezní hodnota;vzhledem k tomu, že pro účely provádění této směrnice je žádoucí vyhovět při výběru metody odběru vzorků charakteristikám uvedeným v příloze; že je žádoucí použít pro analýzu odebraných vzorků referenční metodu uvedenou v příloze nebo jakoukoli jinou metodu, o níž bylo Komisi předem prokázáno, že přináší srovnatelné výsledky;vzhledem k tomu, že ve světle technického a vědeckého pokroku dosaženého na tomto poli může být žádoucí další vývoj charakteristik, kterým je třeba vyhovět při výběru metody odběru vzorků a referenční analytické metody dle přílohy této směrnice; že k usnadnění práce k tomu nezbytné je žádoucí zavést proceduru úzké spolupráce mezi členskými státy a Komisí v rámci výboru odpovědného za přizpůsobování této směrnice vědeckému a technickému pokroku,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Tato směrnice stanoví mezní hodnotu pro koncentraci olova v ovzduší, a to zvláště za účelem lepší ochrany lidského zdraví před vlivy olova v životním prostředí.2. Tato směrnice se nevztahuje na expozici v pracovním prostředí.Článek 21. Pro účely této směrnice se "mezní hodnotou" rozumí hodnota koncentrace olova v ovzduší, která nesmí být s výhradou níže uvedených podmínek překročena.2. Mezní hodnota je vyjádřena jako hodnota roční průměrné koncentrace a je stanovena na 2 mikrogramy Pb/m3.3. Členské státy mohou kdykoli stanovit hodnotu přísnější, než která je uvedena v této směrnici.Článek 31. Členské státy učiní nezbytná opatření, která zajistí, že za pět let po oznámení této směrnice nebude koncentrace olova v ovzduší měřená podle článku 4 překračovat mezní hodnotu uvedenou v článku 2.2. Pokud členský stát usoudí, že po čtyřech letech od oznámení této směrnice může být v některých místech mezní hodnota stanovená v čl. 2 odst. 2 překračována, sdělí tuto skutečnost Komisi.3. Dotčené členské státy předloží do dvou let od provedení této směrnice Komisi plány na progresivní zlepšení kvality ovzduší v takovýchto místech. Tyto plány, vypracované na základě relevantních informací o druhu, původu a vývoji znečištění, budou obsahovat zejména popis opatření a postupů, které dané členské státy již přijaly nebo zamýšlejí přijmout. Účelem těchto opatření a postupů musí být snížení koncentrace olova v ovzduší v těchto místech pod mezní hodnotu stanovenou v čl. 2 odst. 2 nebo na tuto hodnotu, a to co možná nejdříve, nejpozději však do sedmi let po oznámení této směrnice. Tato opatření a postupy musí brát v úvahu ustanovení směrnice 78/611/EHS a výsledky jejího provádění.Článek 4Členské státy zajistí zřízení a provoz měřicích stanic v místech, kde může docházet k nepřetržité expozici osob po dlouhou dobu a kde je podle jejich názoru pravděpodobné nedodržování ustanovení článků 1 a 2.Článek 51. Pro účely provádění této směrnice poskytnou členské státy Komisi na její žádost informace o:- umístění měřicích stanic,- postupech odběru vzorků a analytických metodách použitých ke stanovení koncentrace olova v ovzduší.2. Počínaje kalendářním rokem následujícím po provedení této směrnice a nejpozději do 1. července každého roku budou členské státy informovat Komisi o místech, v nichž byla v předchozím kalendářním roce překročena mezní hodnota stanovená v čl. 2 odst. 2, a o naměřených koncentracích.3. Nejpozději během kalendářního roku následujícího po roce, v němž byly mezní hodnoty překročeny, oznámí členské státy Komisi, jaká opatření přijaly k zamezení opětovného překročení těchto hodnot.Článek 6Komise bude počínaje druhým rokem po provedení této směrnice každoročně zveřejňovat souhrnnou zprávu o jejím provádění.Článek 7Opatření přijatá na základě této směrnice nesmí způsobit významné zhoršení kvality ovzduší v místech, kde byla v době provedení této směrnice hodnota znečištění olovem vzhledem k mezní hodnotě stanovené v čl. 2 odst. 2 nízká.Článek 8Při provádění této směrnice členské státy vyhoví charakteristikám uvedeným v příloze pro výběr metody odběru vzorků; pro analýzu odebraných vzorků použijí členské státy referenční metodu uvedenou v příloze nebo jakoukoli jinou metodu, o níž Komisi předem prokáží, že přináší srovnatelné výsledky.Článek 9Postup uvedený v článcích 10 a 11 pro přizpůsobování této směrnice vědeckému a technickému pokroku se vztahuje k charakteristikám, kterým je nutno vyhovět při výběru metody odběru vzorků a referenční metody uvedené v příloze.Toto přizpůsobování nesmí přímo nebo nepřímo způsobit změnu použití mezní hodnoty koncentrace stanovené v čl. 2 odst. 2.Článek 101. Zřizuje se výbor pro přizpůsobování této směrnice vědeckému a technickému pokroku (dále jen "výbor") složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.2. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 111. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc výboru jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce členského státu.2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě určené předsedou podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou 45 hlasů, přičemž hlasům členských států je přidělena váha podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy. Předseda nehlasuje.3. Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru.Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou.Pokud se Rada neusnese do tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise.Článek 121. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do dvaceti čtyř měsíců od oznámení této směrnice a neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 13Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 3. prosince 1982.Za RadupředsedaCh. Christensen[1] Úř. věst. C 154, 7.7.1975, s. 29.[2] Úř. věst. C 28, 9.2.1976, s. 31.[3] Úř. věst. C 50, 4.3.1976, s. 9.[4] Úř. věst. C 112, 20.12.1973, s. 1.[5] Úř. věst. C 139, 13.6.1977, s. 1.[6] Úř. věst. L 197, 22.7.1978, s. 19.--------------------------------------------------PŘÍLOHACHARAKTERISTIKY, KTERÉ MUSÍ BÝT SPLNĚNY PŘI VÝBĚRU METODY ODBĚRU VZORKŮ A REFERENČNÍ METODY PRO ANALÝZU KONCENTRACE OLOVA V OVZDUŠÍAtmosférické částice jsou zachycovány na filtru přístroje pro odběr vzorků a následně analyzovány za účelem stanovení obsahu olova.A. Charakteristiky, které musí být splněny při výběru metody odběru vzorků1. FiltrFiltr musí mít při vstupní rychlosti proudění vzduchu používané pro odběr vzorků účinnost záchytu nejméně 99 % částic s průměrným aerodynamickým průměrem 0,3 μm.2. Účinnost odběrového zařízeníÚčinnost odběrového zařízení je definována jako poměr hmotnostní koncentrace částic ve vzduchu, který prošel filtrem, k jejich koncentraci v ovzduší. Účinnost odběrového zařízení nesmí být nižší než hodnoty v následující tabulce a musí být nezávislá na směru větru.Minimální požadovaná účinnost odběrového zařízení (%):Rychlost větru | Velikost částic (aerodynamický průměr) || |5 μm | 10 μm |2 ms-1 | 95 | 65 |4 ms-1 | 95 | 60 |6 ms-1 | 85 | 40 |3. Rychlost nasávání vzduchu při odběru vzorkuRychlost nasávání vzduchu při odběru vzorku musí zůstat po celou dobu odběru vzorku konstantní, s povolenou odchylkou ± 5 % nominální hodnoty.4. UmístěníMěřicí stanice (nebo odběrová zařízení) musí být pokud možno umístěny takovým způsobem, aby odebrané vzorky byly pro oblasti, v nichž je prováděno měření, reprezentativní.5. ProvozOdběr vzorků musí být kontinuální, jsou však povoleny několikaminutové přestávky každý den nebo týden na výměnu filtrů. Vypočtené průměrné roční hodnoty nebudou považovány za platné, pokud odběr vzorků neprobíhal alespoň po dobu 10 pracovních dní měsíčně během prvních pěti let po oznámení této směrnice a nejméně 15 pracovních dní měsíčně v dalších letech, přičemž tyto dny musí být co možná nejrovnoměrněji rozloženy v daném období. Průměrná roční hodnota je vypočtena jako podíl součtu platných denních hodnot a počtu dní, během nichž byly platné hodnoty získány.B. Referenční analytická metodaReferenční analytickou metodou je atomová absorpční spektrometrie, jejíž analytická chyba při určování olova v zachycených částicích je menší než hodnota odpovídající atmosférické koncentraci 0,1 μg/m-3 olova (5 % mezní hodnoty 2 μg/m-3). Tato analytická chyba by měla být dodržována v uvedeném rozsahu na základě dostatečné frekvence kalibrace přístroje.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady 2002/55/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva zeleniny na trh

text:
Důležité právní upozornění

|

32002L0055

Úřední věstník L 193 , 20/07/2002 S. 0033 - 0059

		Směrnice Rady 2002/55/ESze dne 13. června 2002o uvádění osiva zeleniny na trhRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu1,po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem,vzhledem k těmto důvodům:(1) Směrnice Rady 70/458/EHS ze dne 29. září 1970 o uvádění osiva zeleniny na trh2 byla opakovaně a podstatně pozměněna3. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by uvedená směrnice měla být kodifikována.(2) Produkce osiva zeleniny zaujímá v zemědělství Společenství významné místo.(3) Uspokojivé výsledky při pěstování zeleniny do značné míry závisejí na použití vhodného osiva.(4) Vyšší výnosnosti při pěstování zeleniny ve Společenství bude dosaženo tím, že členské státy budou při výběru odrůd povolených pro uvádění na trh uplatňovat jednotná a co nejpřísnější pravidla.(5) Je třeba sestavit společný katalog odrůd druhů zeleniny. Tento katalog lze sestavit pouze na základě vnitrostátních katalogů.(6) Všechny členské státy by proto měly sestavit jeden nebo více vnitrostátních katalogů odrůd povolených pro uznávání, kontrolu a uvádění na trh na jejich území.(7) Tyto katalogy musí být vypracovány podle jednotných pravidel, tak aby povolené odrůdy byly odlišné, stálé a dostatečně uniformní.(8) Pro některá ustanovení týkající se uznávání odrůd na vnitrostátní úrovni je vhodné vzít v úvahu mezinárodně zavedená pravidla.(9) Ke zkouškám nezbytným k povolení určité odrůdy musí být stanovena řada jednotných kritérií a minimálních požadavků.(10) Je třeba sjednotit předpisy o době, po kterou zůstává povolení odrůdy v platnosti, o důvodech, pro které lze povolení zrušit, jakož i o metodách udržovacího šlechtění a členské státy by se měly vzájemně informovat o povolení odrůdy a jeho případném zrušení.(11) Je žádoucí přijmout pravidla o vhodnosti názvů odrůd a o výměně údajů mezi členskými státy.(12) Osivo odrůd zapsaných ve společném katalogu odrůd by nemělo v rámci Společenství podléhat žádným omezením při uvádění na trh na základě odrůdy.(13) Členským státům by měly mít právo vznést námitky vůči odrůdě.(14) Komise by měla zveřejňovat odrůdy zapsané do společného katalogu v Úředním věstníku Evropských společenství, řadě C.(15) Mělo by být upraveno uznávání rovnocennosti zkoušek a kontrol odrůd prováděných ve třetích zemích.(16) V důsledku vědeckého a technického vývoje je nyní možné vyvíjet odrůdy genetickou modifikací. Při rozhodování, zda lze povolit geneticky modifikované odrůdy ve smyslu směrnice Rady 90/220/EHS ze dne 23. dubna 1990 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí4, musí členské státy zvážit všechna rizika spojená s jejich záměrným uvolňováním do životního prostředí. Dále je vhodné stanovit podmínky, za kterých lze takové geneticky modifikované odrůdy povolit.(17) Uvádění nových druhů potravin a nových druhů složek potravin je na úrovni Společenství upraveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/975. Při povolování odrůd by tedy členské státy měly přihlížet ke všem zdravotním rizikům spojeným s potravinami. Dále je vhodné stanovit podmínky, za kterých lze tyto odrůdy povolit.(18) Vzhledem k vědeckému a technickému vývoji je vhodné stanovit pravidla, za kterých lze chemicky ošetřené osivo a sadbu uvádět na trh.(19) Obecně by mělo být možné uvádět osivo zeleniny na trh pouze tehdy, pokud bylo v souladu s pravidly pro uznávání úředně přezkoušeno a uznáno jako základní osivo nebo jako certifikované osivo. Za určitých zvláštních podmínek by mělo být možné uvádět na trh osivo generací předcházejících základnímu osivu a nezpracované osivo.(20) U některých druhů zeleniny nelze omezit uvádění na trh na certifikované osivo. Proto by mělo být povoleno uvádět na trh kontrolované standardní osivo, které musí být rovněž odrůdově pravé a odrůdově čisté, ohledně těchto vlastností však podrobené pouze namátkové následné úřední kontrole prováděné přehlídkou.(21) Ke zlepšení jakosti osiva zeleniny ve Společenství by měly být stanoveny některé podmínky týkající se minimální technické čistoty a klíčivosti.(22) K zajištění pravosti osiva musí být stanovena pravidla Společenství pro balení, odběr vzorků, uzavírání a označování. Je rovněž vhodné upravit předběžné úřední kontroly certifikovaného osiva a povinnosti, které musí plnit osoba odpovědná za uvádění standardního osiva a certifikovaného osiva v malých baleních na trh.(23) Měla by být stanovena pravidla pro uvádění na trh chemicky ošetřeného osiva a osiva vhodného pro ekologické zemědělství, a pravidla pro zachování genetických zdrojů rostlin, které umožní zachování odrůd ohrožených genetickou erozí využitím in situ.(24) Aniž jsou dotčena ustanovení článku 14 Smlouvy, měly by být za určitých podmínek povoleny odchylky. Členské státy, které využijí odchylek, by si měly při kontrole vzájemně poskytovat správní pomoc.(25) Členské státy by měly přijmout vhodná kontrolní opatření, aby bylo při uvádění osiva na trh zajištěno dodržování jakostních požadavků a předpisů o zachování pravosti.(26) Osivo, které splňuje tyto podmínky, by mělo při uvádění na trh podléhat pouze těm omezením, která stanoví pravidla Společenství, aniž je dotčen článek 30 Smlouvy.(27) Je nezbytné, aby osivo, které bylo v jiné zemi získáno množením základního osiva uznaného v některém členském státě, bylo za určitých podmínek uznáno za osivo rozmnožené v daném členském státě.(28) Je žádoucí stanovit, že osivo zeleniny sklizené ve třetích zemích může být uváděno na trh ve Společenství pouze tehdy, pokud poskytuje stejné záruky jako osivo, které bylo úředně uznáno nebo uvedeno na trh jako standardní osivo ve Společenství a které je v souladu s pravidly Společenství.(29) V obdobích, kdy dochází k potížím v zásobování certifikovaným osivem různých kategorií nebo standardním osivem, lze dočasně povolit uvádět na trh kategorii osiva, která podléhá méně přísným požadavkům, a odrůdy osiva, které nejsou zapsány ve společném katalogu odrůd ani ve vnitrostátním katalogu odrůd.(30) Za účelem harmonizace technických metod uznávání a kontrol používaných v členských státech a proto, aby bylo možné porovnávat osiva uznaná ve Společenství a osiva pocházející ze třetích zemí, by měly být v členských státech zavedeny srovnávací zkoušky Společenství, které umožní každoroční následnou kontrolu osiva určitých odrůd u kategorie "základní osivo" a osiva kategorií "certifikované osivo" a "standardní osivo".(31) Pravidla Společenství by se neměla vztahovat na osivo, které je prokazatelně určeno k vývozu do třetích zemí.(32) Do oblasti působnosti této směrnice by měly patřit i určité druhy, které mohou být zároveň pícninami, olejninami i zeleninou. Pokud však nejsou některé druhy osiva běžně rozmnožovány nebo uváděny na trh na území členského státu, měla by být dána možnost osvobodit tento členský stát od povinnosti uplatňovat tuto směrnici na dotyčné druhy.(33) Je žádoucí uspořádat časově omezené testy, aby se nalezla lepší náhradní řešení pro některé prvky uznávacích postupů přijatých na základě této směrnice.(34) V souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi6 by měla být přijata opatření nutná k provedení této směrnice.(35) Touto směrnicí nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic uvedených v příloze VI části B,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Tato směrnice se vztahuje na produkci osiva zeleniny určeného k uvedení na trh a na jeho uvádění na trh ve Společenství.Nevztahuje se na osivo zeleniny, které je prokazatelně určeno k vývozu do třetích zemí.Článek 21. 1.Pro účely této směrnice se rozumí:a) "uvedením na trh": prodej, držení za účelem prodeje, nabízení k prodeji a každé zcizení, dodání nebo převod osiva ve prospěch třetí osoby, za úplatu nebo bezplatně, k obchodnímu využití.Za uvedení na trh se nepovažuje takové nakládání s osivem, jehož účelem není obchodní využití odrůdy, například tato jednání:- dodání osiva úředním zkušebnám a kontrolním orgánům,- dodání osiva poskytovatelům služeb za účelem zpracování nebo balení, pokud poskytovatel služeb nenabývá k dodanému osivu žádná práva.Za uvedení na trh se za určitých podmínek nepovažuje dodání osiva poskytovatelům služeb k výrobě určitých zemědělských surovin pro průmyslové účely nebo pro množení osiva k tomuto účelu, pokud poskytovatel služeb nenabývá k dodanému osivu nebo materiálu z něj žádná práva. Dodavatel osiva předloží uznávajícímu orgánu kopii příslušných částí smlouvy uzavřené s poskytovatelem služeb a tato smlouva musí odkazovat na normy a podmínky, které dodané osivo v současnosti splňuje.Prováděcí pravidla k tomuto ustanovení se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2;b) "zeleninou": rostliny níže uvedených druhů, které jsou určeny k zemědělské nebo zahradnické produkci, s výjimkou okrasných účelů:Allium cepa L. | cibule kuchyňská |Allium porrum L. | pór pravý |Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm. | kerblík setý |Apium graveolens L. | celer |Asparagus officinalis L. | chřest lékařský |Beta vulgaris L. var. vulgaris | mangold |Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. | řepa červená |Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. sabellica L. | kadeřávek (kapusta kadeřavá) |Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. botrytis L. | květák |Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. cymosa Duch. | brokolice |Brassica oleracea L. convar. oleracea var. gemmifera DC. | kapusta růžičková |Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. sabauda L. | kapusta hlávková |Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. alba DC. | zelí hlávkové bílé |Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. rubra DC. | zelí hlávkové červené |Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. gongylodes L. | kedluben |Brassica pekinensis (Lour.) Rupr. | zelí pekingské |Brassica rapa L. var. rapa | vodnice |Capsicum annuum L. | paprika roční |Cichorium endivia L. | štěrbák zahradní (endivie) |Cichorium intybus L. (partim) | čekanka salátová |Citrullus lanatus(Thunb.) Matsum. et Nakai | meloun vodní |Cucumis melo L. | meloun cukrový |Cucumis sativus L. | okurka setá |Cucurbita maximaDuchesne | tykev velkoplodá |Cucurbita pepo L. | tykev obecná |Cynara cardunculus L. | karda |Daucus carota L. | mrkev |Foeniculum vulgareMiller | fenykl |Lactusa sativa L. | salát |Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. | rajče |Petroselinum crispum(Miller) Nyman ex A. W. Hill | petržel |Phaseolus coccineus L. | fazol šarlatový |Phaseolus vulgarisL. | fazol obecný |Pisum sativum L. (partim) | hrách zahradní |Raphanus sativus L. | ředkev setá |Scorzonera hispanica L. | černý kořen |Solanum melongena L. | lilek vejcoplodý |Spinacia oleracea L. | špenát setý |Valerianella locusta (L.) Laterr. | kozlíček polníček |Vicia faba L. (partim) | bob zahradní |c) "základním osivem" osivo:i) které bylo vypěstováno na odpovědnost pěstitele podle zásady udržovacího šlechtění odrůdy;ii) které je určeno k produkci osiva kategorie "certifikované osivo";iii) které, s výhradou článku 22, splňuje požadavky na základní osivo stanovené v přílohách I a II;iv) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků;d) "certifikovaným osivem" osivo:i) které pochází přímo ze základního osiva nebo, na žádost pěstitele, z osiva generace předcházející základnímu osivu, které může splňovat požadavky na základní osivo stanovené v přílohách I a II a u kterého bylo splnění těchto požadavků ověřeno úřední zkouškou;ii) které je určeno převážně k produkci zeleniny;iii) které, s výhradou čl. 22 písm. b), splňuje požadavky na certifikované osivo stanovené v přílohách I a II;iv) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků av) které podléhá namátkové následné úřední kontrole k ověření jeho odrůdové pravosti a odrůdové čistoty;e) "standardním osivem" osivo:i) které vykazuje dostatečnou odrůdovou pravost a odrůdovou čistotu;ii) které je určeno převážně k produkci zeleniny;iii) které splňuje požadavky stanovené v příloze II;iv) které podléhá namátkové následné úřední kontrole k ověření jeho odrůdové pravosti a odrůdové čistoty;f) "úředními opatřeními" opatření, která provádějí:i) státní orgány neboii) veřejnoprávní nebo soukromoprávní právnické osoby jednající jménem státu neboiii) v případě pomocných činností, které rovněž podléhají dohledu státu, přísežné fyzické osoby,za předpokladu, že osoby uvedené v bodech ii) a iii) nemají osobní zájem na výsledku těchto opatření;g) "malými baleními ES" balení osiva až do maximální čisté váhy:i) 5 kg u luštěnin;ii) 500 g u cibule, kerblíku, chřestu, mangoldu, červené řepy, vodnice, vodního melounu, tykve velkoplodé, tykve obecné, mrkve, ředkve, černého kořene, špenátu a kozlíčku polníčku;iii) 100 g u ostatních druhů zeleniny.2. Změny prováděné v seznamu druhů uvedených v odst. 1 písm. b) se přijímají postupem podle čl. 46 odst. 2.3. Typy odrůd, včetně komponentů, lze určit a definovat postupem podle čl. 46 odst. 2.Článek 31. Členské státy stanoví, že uznávat, kontrolovat jako standardní osivo a uvádět na trh lze pouze osivo zeleniny, jehož odrůda byla úředně povolena v jednom nebo více členských státech.2. Každý členský stát sestaví jeden nebo více katalogů odrůd úředně povolených pro uznávání, kontrolu jako standardní osivo a uvádění na trh na jeho území. Katalogy se dělí podle odrůd:a) jejichž osivo lze uznat jako "základní osivo" nebo "certifikované osivo", anebo kontrolovat jako "standardní osivo";b) jejichž osivo lze kontrolovat pouze jako standardní osivo.Každý má právo nahlédnout do katalogu.3. Na základě katalogů členských států bude sestaven v souladu s články 16 a 17 společný katalog odrůd druhů zeleniny.4. Členské státy mohou stanovit, že zápis odrůdy do společného katalogu nebo do katalogu jiného členského státu je rovnocenný zápisu do jejich katalogu. V tomto případě je dotyčný členský stát osvobozen od povinností stanovených v článku 7, čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 2 až 5.Článek 41. Členské státy zajistí, aby byly povoleny pouze odrůdy, které jsou odlišné, stálé a dostatečně uniformní.U čekanky kořenové musí odrůda vykazovat dostatečnou krajinnou nebo užitnou hodnotu.2. Geneticky modifikované odrůdy ve smyslu čl. 2 odst. 1 a 2 směrnice Rady 90/220/EHS lze povolit pouze tehdy, byla-li učiněna veškerá vhodná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na lidské zdraví a na životní prostředí.3. Je-li však osivo určité odrůdy určeno k použití jako potravina nebo složka potravin ve smyslu nařízení (ES) č. 258/97, nesmějí tyto potraviny nebo složky potravin:- představovat nebezpečí pro spotřebitele,- uvádět spotřebitele v omyl,- se natolik lišit od potravin nebo složek potravin, které mají nahrazovat, že by jejich běžná spotřeba způsobila spotřebiteli nedostatky ve výživě.4. V zájmu uchování genetických zdrojů rostlin podle čl. 44 odst. 2 se členské státy mohou odchýlit od kritérií pro povolování stanovených v odst. 1 prvním pododstavci, jsou-li postupem podle čl. 46 odst. 2 stanoveny zvláštní podmínky s ohledem na čl. 44 odst. 3.Článek 51. Odrůda je odlišná, bez ohledu na umělý nebo přirozený původ počáteční odchylky, z níž vznikla, pokud se v jednom nebo více významných znacích zřetelně liší od jiných odrůd známých ve Společenství.Znaky odrůdy musí být možné přesně rozeznat a přesně popsat.Odrůdou známou ve Společenství se rozumí odrůda, která je v době řádného podání žádosti o povolení hodnocené odrůdy:- buď uvedena ve Společném katalogu odrůd druhů zeleniny nebo Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin,- nebo není uvedena v žádném z těchto katalogů, avšak byla povolena nebo je o její povolení žádáno v dotyčném členském státě nebo v jiném členském státě, a to buď pro uznávání a pro uvádění na trh, nebo pro uznávání pro jiné země, anebo pro kontrolu jako standardní osivo,ledaže by výše uvedené podmínky nebyly nadále plněny ve všech dotyčných členských státech před přijetím rozhodnutí o žádosti o povolení hodnocené odrůdy.2. Odrůda je stálá, pokud po opakovaném množení nebo, pokud pěstitel stanovil zvláštní rozmnožovací cyklus, na konci každého cyklu nadále odpovídá vymezení svých podstatných odrůdových znaků.3. Odrůda je dostatečně uniformní, jsou-li si rostliny, které ji tvoří, bez ohledu na řídké odchylky, podobné nebo z genetického hlediska identické ve všech za tímto účelem stanovených znacích, s přihlédnutím ke zvláštnostem rozmnožování rostlin.Článek 6Členské státy zajistí, aby se na odrůdy pocházející z ostatních členských států vztahovaly tytéž požadavky jako na domácí odrůdy, zejména v povolovacím řízení.Článek 71. Členské státy stanoví, že se povolení odrůd zakládá na výsledku úředních zkoušek, zejména pěstitelských zkoušek, které se týkají dostatečného počtu znaků umožňujících popsat odrůdu. K určení těchto znaků se použijí přesné a spolehlivé metody. Pro stanovení odlišnosti by měly pěstitelské zkoušky zahrnovat alespoň dostupné porovnatelné odrůdy, známé ve Společenství ve smyslu čl. 5 odst. 1. Pro účely článku 9 se zahrnou i další dostupné porovnatelné odrůdy. U odrůd, jejichž osivo lze kontrolovat pouze jako standardní osivo, lze přihlédnout k výsledkům neúředních zkoušek a zkušenostem získaným během šlechtění, a to s ohledem na výsledky úředních zkoušek.Postupem podle čl. 46 odst. 2 však může být stanoveno, že od určitých dat smějí být odrůdy určitých druhů zeleniny povolovány pouze na základě výsledku úředních zkoušek.2. Postupem podle čl. 46 odst. 2 se s ohledem na stav vědeckých a technických poznatků stanoví:a) minimum znaků, na které se zkoušky u různých druhů vztahují;b) minimální podmínky provedení zkoušek.3. Vyžaduje-li výzkum hybridů a syntetických odrůd zkoušku genetických komponent, zajistí členské státy, aby výsledky zkoušky genetických komponent a jejich popis byly na žádost pěstitele považovány za důvěrné.4. a) U geneticky modifikovaných odrůd ve smyslu čl. 4 odst. 4 se provádí posuzování rizika pro životní prostředí podle směrnice 90/220/EHS.b) Postupy zajišťující, že posuzování rizika pro životní prostředí a jiné související prvky vyhovují požadavkům směrnice 90/220/EHS, budou na návrh Komise zahrnuty do nařízení Rady, které se bude opírat o vhodný právní základ ve Smlouvě. Do vstupu tohoto nařízení v platnost lze geneticky modifikované odrůdy zapisovat do katalogů členských států pouze tehdy, pokud jejich uvádění na trh bylo povoleno podle směrnice 90/220/EHS.c) Po vstupu nařízení uvedeného v písmenu b) v platnost se články 11 až 18 směrnice 90/220/EHS již nevztahují na geneticky modifikované odrůdy.d) Technická a vědecká prováděcí pravidla k posuzování rizika pro životní prostředí se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2.5. a) Členské státy zajistí, aby odrůda určená pro účely tohoto odstavce byla povolena pouze tehdy, pokud:- potravina nebo složka potravin již byla povolena podle nařízení (ES) č. 258/97 nebo- rozhodnutí o povolení podle nařízení (ES) č. 258/97 bylo přijato postupem podle čl. 46 odst. 2.b) V případě uvedeném v písm. a) druhé odrážce se přihlédne ke kritériím stanoveným v čl. 4 odst. 5 a k zásadám pro hodnocení obsaženým v nařízení (ES) č. 258/97.c) Technická a vědecká prováděcí pravidla k opatřením stanoveným v písmenu b) se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2.Článek 8Členské státy stanoví, že žadatel musí při podání žádosti o povolení odrůdy uvést, zda již byla žádost o povolení odrůdy podána v jiném členském státě, o který členský stát se jednalo, a zda byla žádost přijata.Článek 91. Členské státy zajistí úřední zveřejnění katalogu odrůd povolených na jejich území a, požaduje-li se udržovací šlechtění odrůdy, jméno odpovědné osoby nebo osob v jejich zemi. Zodpovídá-li za udržovací šlechtění odrůdy více osob, lze od zveřejnění jejich jmen upustit. Pokud se tak stane, bude v katalogu uveden orgán, který spravuje seznam jmen osob odpovědných za udržovací šlechtění odrůdy.2. Členské státy při povolování odrůdy pokud možno zajistí, aby tato odrůda nesla ve všech členských státech stejný název.Je-li známo, že osivo nebo sadba určité odrůdy jsou v jiné zemi uváděny na trh pod jiným názvem, uvede se do katalogu i tento název.U odrůd vyšlechtěných z odrůd, u kterých byla platnost úředního povolení prodloužena podle čl. 12 odst. 3 druhého a třetího pododstavce a které byly povoleny v jednom nebo více členských státech na základě úředních opatření obsažených v uvedeném ustanovení, lze postupem podle čl. 46 odst. 2 stanovit, že všechny členské státy, které odrůdy povolily, zajistí, aby názvy odrůd byly stanoveny týmž postupem a aby byly v souladu s výše uvedenými zásadami.3. S ohledem na dostupné informace členské státy rovněž zajistí, že odrůda, kterou nelze zřetelně odlišit:- od odrůdy dříve povolené v dotyčném členském státě nebo v jiném členském státě, nebo- od jiné odrůdy, která byla přezkoušena, pokud jde o odlišnost, stálost a uniformitu, podle pravidel této směrnice, bez toho, aby byla odrůdou známou ve Společenství ve smyslu čl. 5 odst. 1,nese název této odrůdy. Toto ustanovení se nepoužije, pokud by tento název mohl být zavádějící nebo matoucí, pokud jde o odrůdu, nebo pokud podle právní úpravy názvů odrůd v daném členském státě brání jeho používání jiné skutečnosti, anebo pokud práva třetích osob brání volnému užívání tohoto názvu ve spojení s danou odrůdou.4. Členské státy sestaví pro každou povolenou odrůdu dokumentaci, která obsahuje popis odrůdy a jasný přehled všech skutečností, o něž se povolení opírá. Popis odrůd se vztahuje na rostliny pocházející bezprostředně z osiva kategorie "certifikované osivo" nebo kategorie "standardní osivo".5. Členské státy zajistí, aby povolené geneticky modifikované odrůdy byly v katalogu odrůd zřetelně označeny jako geneticky modifikované. Dále zajistí, aby každá osoba, která takovou odrůdu uvádí na trh, ji ve svém prodejním katalogu odrůd rovněž zřetelně označila jako geneticky modifikovanou.6. Pokud jde o vhodnost názvů odrůd, použije se článek 63 nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o ochraně odrůd rostlin ve Společenství7.Prováděcí pravidla týkající se vhodnosti názvů odrůd mohou být stanovena postupem podle čl. 46 odst. 2.Článek 101. Každá žádost nebo stažení žádosti o povolení odrůdy, každý zápis do katalogu odrůd a každá změna tohoto zápisu musí být neprodleně oznámeny ostatním členským státům a Komisi.2. Členské státy předají ostatním členským státům a Komisi stručný popis vlastností každé nově povolené odrůdy týkajících se jejího využití, které jsou jim známy na základě povolovacího řízení. Na žádost rovněž sdělí zvláštní vlastnosti, které umožňují odlišit odrůdu od jiných podobných odrůd.3. Každý členský stát zpřístupní ostatním členským státům a Komisi dokumentaci podle čl. 9 odst. 4 o povolených odrůdách nebo odrůdách, jejichž povolení pozbylo platnosti. Vzájemné informace o této dokumentaci se považují za důvěrné.4. Členské státy zajistí, aby byla dokumentace k povolovacímu řízení přístupna k osobnímu a výlučnému použití osobám, které prokáží oprávněný zájem. Toto ustanovení se nepoužije, jedná-li se o údaje důvěrné podle čl. 7 odst. 3.5. Není-li některá odrůda povolena nebo je-li její povolení zrušeno, zpřístupní se výsledky zkoušek osobám dotčeným tímto rozhodnutím.Článek 111. Členské státy stanoví, že povolené odrůdy jsou udržovány systematickým šlechtěním.2. Udržovací šlechtění musí být možné kdykoli zkontrolovat podle záznamů vedených osobou nebo osobami odpovědnými za odrůdu. Záznamy musí zahrnovat také produkci všech generací, které předcházely základnímu osivu.3. Od osoby odpovědné za druh mohou být požadovány vzorky. V případě potřeby lze tyto vzorky odebrat úředně.4. Je-li udržovací šlechtění prováděno v jiném členském státě, než ve kterém byla odrůda povolena, poskytují si dotyčné státy v oblasti kontroly úřední pomoc.Článek 121. Povolení odrůdy je platné do konce desátého kalendářního roku, který následuje po povolení.Povolení odrůd vydaná orgány bývalé Německé demokratické republiky před sjednocením Německa pozbývají platnosti nejpozději koncem desátého kalendářního roku ode dne jejich zápisu do katalogu odrůd, který Německo vede v souladu s čl. 3 odst. 1.2. Platnost povolení odrůdy lze prodloužit vždy o určitou dobu, pokud k tomu opravňuje rozsah dalšího šlechtění nebo je to nutné pro uchování genetických zdrojů rostlin a pokud jsou nadále plněny požadavky na odlišnost, uniformitu a stálost nebo kritéria stanovená podle čl. 44 odst. 2 a 3. S výjimkou genetických zdrojů rostlin ve smyslu článku 44 se žádosti o prodloužení podávají nejpozději dva roky před pozbytím platnosti povolení.3. Platnost povolení se dočasně prodlužuje do rozhodnutí o žádosti o prodloužení.U odrůd, které byly povoleny před 1. červencem 1972 nebo, v případě Dánska, Irska a Spojeného království, před 1. lednem 1973, lze lhůtu uvedenou v odst. 1 prvním pododstavci prodloužit postupem podle čl. 46 odst. 2 nejdéle do 30. června 1990, pokud byla do 1. července 1982 na úrovni Společenství přijata úřední opatření k zabezpečení toho, že jsou splněny podmínky pro jejich nové povolení nebo pro povolení odrůd, které z nich byly vyšlechtěny.Pro Řecko, Španělsko a Portugalsko lze na žádost těchto členských států u určitých odrůd povolených v těchto členských státech před 1. lednem 1986 postupem podle čl. 46 odst. 2 rovněž prodloužit platnost povolení do 30. června 1990 a dotyčné odrůdy mohou být zahrnuty do úředních opatření uvedených ve druhém pododstavci.Článek 131. Členské státy zajistí, aby byly vyjasněny veškeré pochybnosti vzniklé po povolení odrůdy, které se týkají posouzení její odlišnosti nebo názvu v době povolení.2. Pokud se po povolení odrůdy ukáže, že podmínka odlišnosti ve smyslu článku 5 nebyla v době povolení splněna, nahradí se povolení jiným rozhodnutím nebo se zruší v souladu s touto směrnicí.Tímto jiným rozhodnutím přestává být odrůda považována, s účinkem od data svého původního povolení, za odrůdu známou ve Společenství ve smyslu čl. 5 odst. 1.3. Pokud se po povolení odrůdy zjistí, že její název ve smyslu článku 9 nebyl v době povolení přijatelný, musí být název upraven tak, aby byl v souladu s touto směrnicí. Členské státy mohou povolit dočasné užívání předchozího názvu jako doplňkového názvu. Podmínky, za kterých může být předchozí název užíván jako doplňkový název, mohou být stanoveny postupem podle čl. 46 odst. 2.4. Prováděcí pravidla k odstavcům 1, 2 a 3 mohou být stanovena postupem podle čl. 46 odst.2.Článek 141. Členské státy zajistí, že povolení odrůdy bude zrušeno:a) pokud se při zkouškách zjistí, že odrůda nadále není odlišná, stálá nebo dostatečně uniformní;b) pokud osoba nebo osoby odpovědné za odrůdu požádají o zrušení a pokud zůstane zajištěno udržovací šlechtění.2. Členské státy mohou povolení odrůdy zrušit:a) pokud nejsou dodržovány právní a správní předpisy přijaté na základě této směrnice;b) pokud byly v době žádosti o povolení nebo během zkoušek podány chybné nebo zavádějící údaje o skutečnostech, na jejichž základě bylo povolení uděleno.Článek 151. Je-li zrušeno povolení některé odrůdy nebo uplyne-li doba platnosti jejího povolení, zajistí členské státy, že tato odrůda bude z jejich katalogů vymazána.2. Členské státy mohou na svém území poskytnout lhůtu pro uznávání, kontrolu standardního osiva a uvádění osiva na trh nejpozději do 30. června třetího roku po uplynutí doby platnosti povolení odrůdy.V případě odrůd, které byly na základě čl. 16 odst. 1 uvedeny ve společném katalogu odrůd podle článku 17, se vztahuje na uvádění na trh ve všech členských státech lhůta, která uplyne jako poslední z lhůt stanovených jednotlivými členskými státy na základě prvního pododstavce, pokud uvádění osiva dané odrůdy na trh nepodléhalo omezením na základě odrůdy.3. V případě odrůd, jejichž povolení bylo prodlouženo podle čl. 12 odst. 3, mohou členské státy do 30. června 1994 povolit používání názvů užívaných před tímto prodloužením.Článek 161. Členské státy zajistí, aby od okamžiku zveřejnění podle článku 17 nepodléhalo osivo odrůd, které byly povoleny podle této směrnice nebo podle zásad této směrnice, žádným omezením při uvádění na trh na základě odrůdy.2. Členský stát může být na žádost, o níž se rozhodne podle čl. 46 odst. 2 nebo čl. 46 odst. 3, jedná-li se o geneticky modifikované odrůdy, zmocněn zakázat používání určité odrůdy na celém svém území nebo jeho části, anebo může stanovit přiměřené podmínky pro pěstování odrůdy a v případě uvedeném v písmenu b) stanovit podmínky pro využití produkce pěstování této odrůdy:a) pokud se prokáže, že by pěstování této odrůdy mohlo z rostlinolékařského hlediska nepříznivě ovlivňovat pěstování jiných odrůd nebo druhů, nebob) pokud existují pádné důvody, jiné než ty, které již byly nebo mohly být uplatněny v průběhu postupu podle čl. 10 odst. 2, pro domněnku, že odrůda ohrožuje lidské zdraví nebo životní prostředí.Článek 17Komise průběžně uveřejňuje na základě sdělení členských států v Úředním věstníku Evropských společenství pod názvem "Společný katalog odrůd druhů zeleniny" seznam všech odrůd, jejichž osivo nepodléhá podle článku 16 žádným omezením při uvádění na trh na základě odrůdy, a rovněž údaje vyžadované podle čl. 9 odst. 1 týkající se osoby nebo osob zodpovědných za udržovací šlechtění. Zveřejněné oznámení uvede členské státy, které byly zmocněny podle čl. 16 odst. 2 nebo podle článku 18.Zveřejněné oznámení obsahuje odrůdy, na které se vztahuje lhůta podle čl. 15 odst. 2 druhého pododstavce. Oznámení uvádí délku této lhůty a případně členské státy, na které se tato lhůta nevztahuje.Zveřejněné oznámení zřetelně označí odrůdy, které byly geneticky modifikovány.Článek 18Pokud se zjistí, že by pěstování některé odrůdy, která byla zapsána do společného katalogu odrůd, mohlo v některém členském státě z rostlinolékařského hlediska nepříznivě ovlivňovat pěstování jiných odrůd nebo druhů nebo by mohlo ohrožovat životní prostředí či lidské zdraví, může být dotyčný členský stát na žádost postupem podle čl. 46 odst. 2 nebo podle čl. 46 odst. 3, jedná-li se o geneticky modifikovanou odrůdu, zmocněn zakázat uvádění osiva nebo sadby této odrůdy na trh na celém svém území nebo jeho části. Při bezprostředním nebezpečí rozšíření škodlivých organismů nebo při bezprostředním ohrožení lidského zdraví či životního prostředí může dotyčný členský stát, jakmile podá příslušnou žádost, vydat zákaz do doby, než bude přijato konečné rozhodnutí, jež musí být přijato do tří měsíců postupem podle čl. 46 odst. 2 nebo případně podle čl. 46 odst. 3, jedná-li se o geneticky modifikovanou odrůdu.Článek 19Přestane-li být v některém členském státě povolena některá jím původně povolená odrůda, může jeden nebo více jiných členských států tuto odrůdu nadále povolovat, jsou-li na jejich území nadále plněny požadavky pro povolení odrůdy. Jedná-li se o odrůdu, u níž se požaduje udržovací šlechtění, musí být toto šlechtění i nadále zajištěno.Článek 201. Členské státy stanoví, že na trh lze uvádět pouze osivo čekanky obecné kořenové, které bylo úředně uznáno jako "základní osivo" nebo "certifikované osivo".2. Členské státy stanoví, že na trh lze uvádět pouze to osivo jiných druhů zeleniny, které bylo úředně uznáno jako "základní osivo" nebo "certifikované osivo", anebo se jedná o standardní osivo.3. Postupem podle čl. 46 odst. 2 však lze stanovit, že od určitého dne lze u některých druhů zeleniny uvádět na trh pouze osivo úředně uznané jako "základní osivo" nebo "certifikované osivo".4. Členské státy zajistí, aby úřední zkoušky osiva byly prováděny v souladu s obvyklými mezinárodními metodami, pokud takové metody existují.Článek 21Aniž je dotčen čl. 20 odst. 1 a 2, stanoví členské státy, že na trh lze uvádět:- šlechtitelské osivo generací předcházejících základnímu osivu,- nezpracované osivo, které se uvádí na trh ke zpracování, pokud je zajištěna pravost tohoto osiva.Článek 22Členské státy však mohou odchylně od článku 20 povolit:a) aby bylo úředně uznáno a uváděno na trh základní osivo, které nevyhovuje požadavkům klíčivosti stanoveným v příloze II. V tomto případě přijmou veškerá nezbytná opatření, aby dodavatel zaručil určitou klíčivost, kterou při uvádění na trh uvede na zvláštní návěsce, která musí obsahovat jeho jméno, adresu a číslo partie osiva;b) aby v zájmu rychlejšího zásobování osivem bylo úředně uznáno a uváděno na trh až po prvního obchodního příjemce osivo kategorií "základní osivo" nebo "certifikované osivo", u kterého dosud nebyly ukončeny úřední zkoušky týkající se vyhovění požadavkům klíčivosti stanoveným v příloze II. Uznání se provede pouze po předložení předběžného protokolu o analýze osiva a za podmínky, že je uvedeno jméno a adresa prvního příjemce. Budou přijata veškerá nezbytná opatření, aby dodavatel zaručil klíčivost vyplývající z předběžné analýzy. Tato klíčivost uvede dodavatel na zvláštní návěsce, nesoucí jeho jméno, adresu a referenční číslo partie osiva.S výjimkou případů množení mimo Společenství uvedených v článku 36 se tato ustanovení nevztahují na osivo dovážené ze třetích zemí.Členské státy, které využijí některé z odchylek uvedených v písmenech a) nebo b), si při kontrole poskytují administrativní pomoc.Článek 231. Aniž je dotčen čl. 20 odst. 1 a 2, mohou členské státy:a) povolit producentům usazeným na jejich území, aby uváděli na trh malá množství osiva pro vědecké účely nebo pro účely šlechtění;b) povolit pěstitelům a jejich zástupcům usazeným na jejich území, aby po omezenou dobu uváděli osivo náležející k odrůdě, pro kterou byla v daném členském státě podána žádost o zápis do katalogu odrůd a pro kterou byly předloženy specifické technické údaje.2. Podmínky, za kterých mohou členské státy udělovat povolení podle odst. 1 písm. b), zejména pokud jde o získávání údajů, typ těchto údajů, skladování, název odrůdy a označování balení, budou stanoveny postupem podle čl. 46 odst. 2.3. Povolení, která členské státy udělily producentům usazeným na svém území pro účely uvedené v odstavci 1 před 14. prosincem 1998 zůstávají v platnosti až do doby, než budou přijaty předpisy uvedené v odstavci 2. Od uvedeného okamžiku musí být všechna povolení v souladu s předpisy přijatými podle odstavce 2.Článek 24Pokud jde o požadavky stanovené v přílohách I a II, mohou členské státy stanovit pro certifikaci tuzemské produkce dodatečné nebo přísnější požadavky.Článek 251. Členské státy stanoví, že v průběhu zkoušek osiva pro uznání a v průběhu následné kontroly musí být vzorky odebírány úředně pomocí vhodných metod.Toto ustanovení se vztahuje rovněž na úřední odběr vzorků pro následné kontroly standardního osiva.2. Při zkouškách osiva pro uznání a při následné kontrole musí být vzorky odebírány z homogenních partií. Maximální hmotnost partie a minimální hmotnost vzorku jsou uvedeny v příloze III.Článek 261. Členské státy stanoví, že základní, certifikované a standardní osivo smí být uváděno na trh pouze v dostatečně homogenních partiích a v uzavřených baleních, která jsou opatřena uzávěrem a označena podle článků 27 a 28.2. Členské státy mohou pro prodej malých množství konečnému spotřebiteli stanovit odchylky od odstavce 1 týkající se balení, uzávěru a označení.3. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy svým producentům povolit, aby uváděli na trh malá balení směsí standardního osiva několika odrůd stejného druhu. Druhy, na které se toto ustanovení vztahuje, pravidla pro maximální velikost malých balení a požadavky na návěsky budou stanoveny postupem podle čl. 46 odst. 2.Článek 271. Členské státy stanoví, že balení základního a certifikovaného osiva, s výjimkou certifikovaného osiva v podobě malých balení ES, musí být uzavřena úředně nebo pod úředním dohledem tak, aby nemohla být otevřena bez poškození uzavíracího systému nebo bez zanechání stop po manipulaci na úřední návěsce podle čl. 28 odst. 1 nebo na balení.Aby bylo uzavření zajištěno, musí uzavírací systém zahrnovat alespoň buď připevnění úřední návěsky, nebo připevnění úřední plomby.Opatření stanovená v druhém pododstavci nejsou nezbytná, pokud se použije uzavírací systém na jedno použití.Postupem podle čl. 46 odst. 2 lze stanovit, zda určitý uzavírací systém vyhovuje tomuto odstavci.2. Balení mohou být jednou nebo víckrát znovu uzavřena pouze úředně nebo pod úředním dohledem. V tomto případě se na návěsce podle čl. 28 odst. 1 uvede, že se jedná o opětovné uzavření, dále datum posledního opětovného uzavření a orgán, který je provedl.3. Členské státy stanoví, že balení standardního osiva a malá balení osiva kategorie "certifikované osivo" musí být uzavřena tak, aby nemohla být otevřena bez poškození uzavíracího systému nebo bez zanechání stop po manipulaci na návěsce podle čl. 28 odst. 3 nebo na balení. S výjimkou malých balení musí být rovněž opatřena plombou nebo rovnocenným uzávěrem, které byly připevněny osobou odpovědnou za připevňování návěsek. Postupem podle čl. 46 odst. 2 lze stanovit, zda určitý uzavírací systém vyhovuje tomuto odstavci. V případě malých balení kategorie "certifikované osivo" smějí být balení jednou nebo víckrát znovu uzavřena pouze pod úředním dohledem.4. Členské státy mohou stanovit odchylky od odstavců 1 a 2 pro malá balení základního osiva uzavřená na jejich území. Podmínky pro tyto odchylky mohou být stanoveny postupem podle čl. 46 odst. 2.Článek 281. Členské státy stanoví, že balení základního a certifikovaného osiva, s výjimkou certifikovaného osiva v podobě malých balení:a) musí být na vnější straně opatřena nepoužitou úřední návěskou splňující podmínky stanovené v příloze IV oddíle A, na které jsou uvedeny údaje v některém z úředních jazyků Společenství. U průhledných obalů se může návěska nacházet uvnitř, je-li skrze obal čitelná. Barva návěsky je pro základní osivo bílá a pro certifikované osivo modrá. Pokud se používá přivazovací návěska, musí být její připevnění ve všech případech zajištěno úřední plombou. Pokud v případech uvedených v článku 22 základní osivo nevyhovuje požadavkům klíčivosti stanoveným v příloze II, vyznačí se tato skutečnost na návěsce. Použití úředních nálepek je povoleno. Postupem podle čl. 46 odst. 2 lze povolit tisk předepsaných údajů na obal nesmazatelnou barvou pod úředním dohledem na základě vzoru stanoveného pro návěsku;b) musí obsahovat úřední doložku v barvě návěsky obsahující alespoň údaje stanovené v příloze IV oddíle A písm. a) bodech 4 až 7. Doložka musí být vypracována tak, aby nebyla zaměnitelná s úřední návěskou podle písmene a). Tato doložka není požadována, pokud jsou údaje na obalu vytištěny nesmazatelnou barvou nebo pokud se v souladu s písmenem a) nálepka nachází uvnitř průhledného obalu anebo pokud se použije nálepka nebo návěska z neroztržitelného materiálu.2. Členské státy mohou stanovit odchylky od odstavce 1 pro malá balení uzavřená na jejich území. Podmínky pro tyto odchylky mohou být stanoveny postupem podle čl. 46 odst. 2.3. Balení standardního osiva a malá balení kategorie "certifikované osivo" jsou podle přílohy IV oddílu B opatřena buď návěskou dodavatele, nebo tištěným či orazítkovaným nápisem v některém z úředních jazyků Společenství. Barva návěsky je u certifikovaného osivo modrá, u standardního osivo tmavě žlutá.S výjimkou malých balení standardního osiva musí být údaje předepsané nebo povolené podle tohoto ustanovení zřetelně odděleny od všech ostatních údajů na návěsce nebo obalu, včetně údajů podle článku 30.Po 30. červnu 1992 lze postupem podle čl. 46 odst. 2 stanovit, zda mají tyto požadavky platit pro malá balení standardního osiva všech nebo některých druhů, nebo zda se předepsané nebo povolené údaje mají od ostatních údajů odlišovat jinak, pokud se rozlišující znak na návěsce nebo obalu výslovně uvede.4. U odrůd obecně známých k 1. červenci 1970 může být na návěsce poukázáno na udržovací šlechtění odrůdy, které bylo nebo bude oznámeno podle čl. 41 odst. 2. Není přípustné poukazovat na zvláštní vlastnosti v souvislosti s udržovacím šlechtěním.Tímto datem je:- 1. leden 1973 pro Dánsko, Irsko a Spojené království,- 1. březen 1986 pro Španělsko.Tento odkaz se uvádí za názvem odrůdy, od nějž je jasně oddělen, nejlépe pomlčkou. Nesmí být výraznější než název odrůdy.Článek 29Členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná k tomu, aby u malých balení certifikovaného osiva, zvláště při třídění partií osiva, byla zajištěna kontrola pravosti osiva. Za tímto účelem mohou stanovit, že malá balení plněná na jejich území musí být uzavírána úředně nebo pod úředním dohledem.Článek 301. Postupem podle čl. 46 odst. 2 lze stanovit, že balení základního osiva, certifikovaného osiva všech kategorií nebo standardního osiva musí být opatřena návěskou dodavatele (jež může být odlišná od úřední návěsky nebo může mít podobu údajů dodavatele natištěných na obalu) i v jiných případech, než které stanoví tato směrnice.Údaje, které musí návěska dodavatele obsahovat, budou rovněž stanoveny postupem podle čl. 46 odst. 2.2. U základního a certifikovaného osiva má návěska nebo nátisk uvedený v odstavci 1 takovou podobu, aby jej nebylo možné zaměnit s úřední návěskou podle čl. 28 odst. 1.Článek 31U osiva geneticky modifikované odrůdy musí být na každé návěsce, úřední nebo jiné, nebo na každém úředním nebo jiném průvodním dokladu podle této směrnice zřetelně vyznačeno, že se jedná o geneticky modifikovanou odrůdu.Článek 32Členské státy stanoví, že každé chemické ošetření základního, certifikovaného nebo standardního osiva musí být uvedeno buď na úřední návěsce, nebo na návěsce dodavatele a na balení nebo uvnitř balení. U malých balení může být tato informace vyznačena přímo na obalu nebo uvnitř obalu.Článek 33Aby byla nalezena možnost zlepšení některých ustanovení této směrnice, lze postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnout, že se za zvláštních podmínek uspořádají na úrovni Společenství časově omezené testy.V rámci takových testů mohou být členské státy osvobozeny od určitých povinností stanovených v této směrnici. Rozsah osvobození se stanoví odkazem na požadavky, kterých se osvobození týká. Trvání jednoho testu nepřekročí sedm let.Článek 341. Členské státy zajistí, aby uvádění osiva na trh podle závazných nebo nezávazných ustanovení této směrnice podléhalo pouze těm omezením na základě jeho vlastností, opatření o zkouškách, označování a uzavírání, která stanoví tato nebo jiné směrnice.2. Do přijetí rozhodnutí podle čl. 20 odst. 3 může být kterýkoli členský stát na vlastní žádost postupem podle čl. 46 odst. 2 zmocněn stanovit, že po určitém dni lze u určitých druhů zeleniny uvádět na trh pouze osivo, které bylo úředně uznáno jako "základní osivo" nebo "certifikované osivo".Článek 35Šlechtitelské osivo generací předcházejících základnímu osivu lze uvádět na trh podle čl. 21 první odrážky za podmínky, že:a) je orgán příslušný k uznávání úředně zkontroloval v souladu s předpisy pro uznávání základního osiva:b) se nachází v balení v souladu s touto směrnicí ac) balení jsou opatřena úřední návěskou uvádějící alespoň tyto údaje:- uznávající orgán a členský stát nebo jejich značky,- číslo partie,- měsíc a rok uzavření nebo- měsíc a rok posledního úředního odběru vzorků pro účely uznání,- druh, uvedený latinským písmem alespoň pod svým botanickým názvem, případně zkráceně a bez jmen autorů,- odrůda, uvedená alespoň latinským písmem,- označení "osivo předcházející základnímu osivu",- počet generací předcházejících osivu kategorie "certifikované osivo".Návěska je bílá se šikmým fialovým pruhem.Článek 361. Členské státy stanoví, že osivo zeleniny, které:- pochází bezprostředně ze základního nebo certifikovaného osiva úředně uznaného v jednom nebo více členských státech nebo ve třetí zemi, u niž byla určena rovnocennost podle čl. 37 odst. 1 písm. d), nebo pochází přímo z křížení základního osiva úředně uznaného v jednom členském státě se základním osivem úředně uznaným v takové třetí zemi, a- bylo sklizeno v jiném členském státě,musí být na žádost, a aniž jsou dotčena ostatní ustanovení této směrnice, úředně uznáno jako certifikované osivo v každém členském státě, pokud bylo podrobeno inspekci v terénu vyhovující požadavkům stanoveným v příloze I pro danou kategorii a pokud bylo úředními zkouškami ověřeno, že splňuje požadavky na certifikované osivo stanovené v příloze II.Pochází-li v těchto případech osivo přímo z úředně uznaného osiva generací předcházejících základnímu osivu, mohou členské státy rovněž povolit úřední uznávání jako základní osivo, pokud jsou splněny požadavky na základní osivo.2. Osivo zeleniny, které bylo sklizeno ve Společenství a je určeno k uznání podle odstavce 1, je:- zabaleno podle čl. 27 odst. 1 a opatřeno úřední návěskou podle přílohy V oddílů A a B a- provázeno úřední doložkou podle přílohy V oddílu C.Ustanovení první odrážky o balení a označování se případně nepoužijí, jsou-li orgány odpovědné za přehlídku, orgány příslušné k vystavování dokladů pro uznání osiva dosud neuznaného a orgány příslušné k uznávání totožné nebo pokud se tyto orgány dohodnou na výjimce.3. Členské státy rovněž stanoví, že osivo zeleniny, které:- pochází přímo ze základního nebo certifikovaného osiva úředně uznaného v jednom nebo více členských státech nebo ve třetí zemi, u níž byla určena rovnocennost podle čl. 37 odst. 1 písm. d), nebo pochází přímo z křížení základního osiva úředně uznaného v jednom členském státě se základním osivem úředně uznaným v takové třetí zemi, a- bylo sklizeno ve třetí zemi,musí být na žádost úředně uznáno jako certifikované osivo v každém členském státě, ve kterém bylo produkováno nebo úředně uznáno základní osivo, pokud bylo podrobeno inspekci v terénu vyhovující požadavkům na certifikované osivo stanoveným v rozhodnutí o rovnocennosti přijatém podle čl. 37 odst. 1 písm. a) a pokud bylo úředními zkouškami ověřeno, že splňuje požadavky na certifikované osivo stanovené v příloze II. Ostatní členské státy mohou rovněž povolit úřední uznávání tohoto osiva.Článek 371. Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou určí, zda:a) úřední zkoušky odrůdy prováděné v určité třetí zemi poskytují stejné záruky jako zkoušky prováděné v členských státech podle článku 7;b) kontroly metod udržovacího šlechtění prováděné v určité třetí zemi poskytují stejné záruky jako kontroly prováděné členskými státy;c) v případě uvedeném v článku 36 přehlídky prováděné v určité třetí zemi vyhovují požadavkům stanoveným v příloze I;b) osivo zeleniny sklizené v určité třetí zemi, které poskytuje stejné záruky vlastností a opatření provedených k jeho zkoušení, zajištění jeho pravosti, jeho označování a jeho kontroly, je v tomto ohledu rovnocenné základnímu osivu, certifikovanému osivu nebo standardnímu osivu, které bylo sklizeno ve Společenství a které odpovídá této směrnici.2. Odstavec 1 se použije rovněž v případě nového členského státu ode dne jeho přistoupení až do dne, do kterého musí uvést v účinnost své právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí.Článek 381. K překonání přechodných obtíží ve všeobecném zásobování základním, certifikovaným nebo standardním osivem ve Společenství, které nelze odstranit jinak, může být postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnuto, že členské státy povolí na stanovené období na celém území Společenství uvádění na trh osiva kategorie vyhovující méně přísným požadavkům nebo osiva odrůd nezapsaných ve Společném katalogu odrůd druhů zeleniny nebo v katalozích odrůd vedených členskými státy v množství nezbytném pro překonání zásobovacích obtíží.2. Pokud jde o kategorii osiva určité odrůdy, použije se úřední návěska nebo návěska dodavatele stanovená pro odpovídající kategorii; v případě osiva odrůd, které nejsou zapsány ve zmíněných katalozích, je barva návěsky hnědá. V každém případě musí být na návěsce uvedeno, že se jedná o osivo kategorie vyhovující méně přísným požadavkům.3. Prováděcí pravidla k odstavci 1 mohou být stanovena postupem podle čl. 46 odst. 2.Článek 391. Členské státy zajistí, aby osivo zeleniny bylo v průběhu uvádění na trh alespoň namátkově úředně kontrolováno s ohledem na dodržování požadavků a podmínek stanovených touto směrnicí.2. Aniž je dotčen volný pohyb osiva ve Společenství, přijmou členské státy veškerá nezbytná opatření, aby jim při uvádění na trh množství přesahujících 2 kg osiva dovezeného ze třetí země byly uváděny tyto údaje:a) druh;b) odrůda;c) kategorie;d) země produkce a orgán úřední kontroly;e) země odeslání;f) dovozce;g) množství osiva.Způsob, jakým mají být tyto údaje uvedeny, může být stanoven postupem podle čl. 46 odst. 2.Článek 40Členské státy zajistí, aby bylo osivo kategorií "certifikované osivo" a "standardní osivo" podrobeno namátkové následné úřední kontrole prováděné přehlídkou a jeho odrůdová pravost a odrůdová čistota byly srovnány s kontrolním vzorkem.Článek 411. Členské státy zajistí, aby osoby odpovědné za opatřování standardního osiva určeného k uvedení na trh návěskami:a) je uvědomily o dni počátku a konce své činnosti;b) vedly záznamy o všech partiích standardního osiva a měly je k dispozici pro členské státy nejméně tři roky;c) měly k dispozici pro členské státy po dobu nejméně dvou let kontrolní vzorek z osiva odrůd, pro něž není požadováno udržovací šlechtění;d) z každé partie určené k uvedení na trh odebraly vzorky a měly je k dispozici pro členské státy nejméně dva roky.Činnosti uvedené v písmenech b) a d) podléhají namátkovým úředním kontrolám. Povinnost stanovená v písmenu c) se vztahuje pouze na producenty.2. Členské státy zajistí, aby osoby, které chtějí podle čl. 28 odst. 4 poukázat na metodu udržovacího šlechtění odrůdy, tento úmysl předem oznámily.Článek 421. Zjistí-li se opakovaně během následné kontroly, že osivo některé odrůdy dostatečně nesplňuje požadavky kladené na odrůdovou pravost nebo odrůdovou čistotu, zajistí členské státy, aby bylo osobě odpovědné za uvedení osiva na trh zcela nebo zčásti, popřípadě na určité období, zakázáno uvádění tohoto osiva na trh.2. Opatření podle odstavce 1 budou zrušena, jakmile se s dostatečnou jistotou zjistí, že osivo určené k uvedení na trh bude v budoucnu splňovat požadavky kladené na odrůdovou pravost a odrůdovou čistotu.Článek 431. Ve Společenství se provádějí srovnávací zkoušky Společenství pro následnou kontrolu odebraných vzorků základního osiva, s výjimkou osiva hybridních a syntetických odrůd, certifikovaného osiva a standardního osiva zeleniny. Součástí následné kontroly může být zkouška plnění požadavků na tohoto osivo. Organizace zkoušek a jejich výsledky se předloží k posouzení výboru uvedenému v čl. 46 odst. 1.2. Srovnávací zkoušky slouží k harmonizaci technických metod uznávání a následné kontroly, aby bylo dosaženo srovnatelnosti výsledků. Jakmile bude tohoto cíle dosaženo, bude o srovnávacích zkouškách každoročně podávána zpráva o činnosti, která se důvěrně sdělí členským státům a Komisi. Datum, ke kterému bude zpráva podána poprvé, bude stanoveno postupem podle čl. 46 odst. 2.3. Opatření nezbytná k provádění srovnávacích zkoušek se přijímají postupem podle čl. 46 odst. 2. Do srovnávacích zkoušek lze zahrnout osivo zeleniny sklizené ve třetích zemích.Článek 441. Postupem podle čl. 46 odst. 2 lze stanovit zvláštní podmínky pro zohlednění vývoje v oblasti podmínek, za kterých lze uvádět na trh chemicky ošetřené osivo.2. Postupem podle čl. 46 odst. 2 budou stanoveny zvláštní podmínky pro zohlednění vývoje v oblasti podmínek s ohledem na zachování in situ a trvalé využívání genetických zdrojů prostřednictvím pěstování a uvádění na trh osiva:a) planých forem a odrůd, které se tradičně pěstují v určitých místech a oblastech a jsou ohroženy genetickou erozí, aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 1467/94 ze dne 20. června 1994 o zachování, popisu, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství8;b) odrůd, které samy o sobě nemají hodnotu pro obchodní pěstování zeleniny, ale jsou vyšlechtěny pro pěstování za zvláštních podmínek.3. Zvláštní podmínky podle odstavce 2 obsahují zejména tyto body:a) v případě odst. 2 písm. a) se tyto plané formy a odrůdy povolí podle této směrnice. Zejména se přihlédne k výsledkům neúředních zkoušek a poznatkům, které byly získány na základě praktických zkušeností při pěstování, množení a využívání, a k podrobnému popisu odrůd a jejich názvům, jak byly sděleny danému členskému státu, a jsou-li dostatečné, poskytne se osvobození od úředních zkoušek. Po povolení se tato planá forma nebo odrůda zanese do společného katalogu odrůd jako "udržovací odrůda";b) v případě odst. 2 písm. a) a b) vhodná množstevní omezení.Článek 45Změny obsahu příloh, nezbytné s ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků, se přijímají postupem podle čl. 46 odst. 2.Článek 461. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví, zřízený podle článku 1 rozhodnutí Rady 66/399/EHS9.2. V případě odkazů na tento odstavec se použijí články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.3. V případě odkazů na tento odstavec se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.4. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 47S výhradou ustanovení článku 18 a příloh I a II nejsou touto směrnicí dotčeny vnitrostátní právní předpisy odůvodněné ochranou zdraví a života lidí, zvířat nebo rostlin nebo ochranou průmyslového nebo obchodního vlastnictví.Článek 481. Postupem podle čl. 46 odst. 2 lze stanovit zvláštní podmínky pro zohlednění vývoje v těchto oblastech:a) podmínky, za kterých lze uvádět na trh chemicky ošetřené osivo;b) podmínky, za kterých lze uvádět na trh osivo s ohledem na zachování in situ a trvalé využívání genetických zdrojů rostlin, včetně směsí osiva z odrůd, které obsahují i odrůdy uvedené v článku 1 směrnice 2002/53/ES10, jež jsou spojeny se specifickými přirozenými a polopřirozenými biotopy a jež jsou ohroženy genetickou erozí;c) podmínky, za kterých lze uvádět na trh osivo vhodné pro ekologické zemědělství.2. Zvláštní podmínky podle odst. 1 písm. b) zahrnují zejména tyto body:a) původ osiva těchto druhů je znám a schválen orgány příslušnými v jednotlivých členských státech pro uvádění osiva na trh na vymezených územích;b) vhodná množstevní omezení.Článek 49Členský stát může být na vlastní žádost postupem podle čl. 46 odst. 2 zcela nebo zčásti osvobozen od povinnosti používat tuto směrnici, pokud to není v rozporu s čl. 16 odst. 1 a čl. 34 odst. 1, na druhy, které se na jeho území obvykle nerozmnožují ani neuvádějí na trh.Článek 50Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Komise o tom uvědomí ostatní členské státy.Článek 511. Směrnice 70/458/EHS ve znění směrnic uvedených v příloze VI části A se zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení stanovených v příloze VI části B.2. Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici a musí být vykládány v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze VII.Článek 52Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 53Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 13. června 2002.Za RadupředsedaM. Rajoy Brey--------------------------------------------------PŘÍLOHA IPODMÍNKY PRO UZNÁNÍ MNOŽITELSKÉHO POROSTU1. Množitelský porost vykazuje dostatečnou odrůdovou pravost a odrůdovou čistotu.2. U základního osiva se provede alespoň jedna úřední přehlídka. U certifikovaného osiva se provede alespoň jedna přehlídka úředně kontrolovaná namátkovou kontrolou nejméně 20 % rostlin od každého druhu.3. Pěstební stav a vývojový stupeň množitelského porostu umožňují dostatečnou kontrolu odrůdové pravosti, odrůdové čistoty a zdravotního stavu.4. Nejmenší vzdálenosti od sousedních porostů, které by mohly vést k nežádoucímu cizosprášení, jsou:A. pro Beta vulgaris1.od jakéhokoli zdroje pylu rodu Beta níže neuvedeného | 1000 m |2.od zdrojů pylů odrůd stejného poddruhu, které patří k jiné skupině odrůd: | |a)pro základní osivo | 1000 m |b)pro certifikované osivo | 600 m |3.od zdrojů pylů odrůd stejného poddruhu, které patří ke stejné skupině odrůd: | |a)pro základní osivo | 600 m |b)pro certifikované osivo | 300 m |Skupiny odrůd uvedené v podbodech 2 a 3 se stanoví postupem podle čl. 46 odst. 2.B. pro druhy Brassica1.od zdrojů cizích pylů, které u odrůd druhů Brassica mohou vést k těžkým poškozením: | |a)pro základní osivo | 1000 m |b)pro certifikované osivo | 600 m |2.od ostatních zdrojů cizích pylů, které lze křížit s odrůdami druhů Brassica: | |a)pro základní osivo | 500 m |b)pro certifikované osivo | 300 m |C. pro čekanku kořenovou1.od jiných druhů nebo poddruhů téhož rodu | 1000 m |2.od jiných odrůd čekanky kořenové: | |a)pro základní osivo | 600 m |b)pro certifikované osivo | 300 m |D. pro ostatní druhy1.od zdrojů cizích pylů, které u odrůd jiných druhů mohou způsobit vážná poškození v důsledku cizosprášení: | |a)pro základní osivo | 500 m |b)pro certifikované osivo | 300 m |2.od ostatních zdrojů cizích pylů, které lze křížit s odrůdami jiných druhů vzniklých cizosprášením: | |a)pro základní osivo | 300 m |b)pro certifikované osivo | 100 m |Tyto vzdálenosti nemusí být dodrženy, existuje-li dostatečná ochrana proti nežádoucímu cizosprášení.5. Výskyt chorob a škodlivých organismů, které snižují hodnotu osiva, je omezen na nejnižší míru.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIPOŽADAVKY NA OSIVO1. Osivo vykazuje dostatečnou odrůdovou pravost a odrůdovou čistotu.2. Výskyt chorob a škodlivých organismů, které snižují hodnotu osiva, je omezen na nejnižší míru.3. Osivo vyhovuje těmto požadavkům:a) NormyDruh | Minimální technická čistota (v % hmotnostních) | Nejvyšší povolený výskyt jiných druhů rostlin (v % hmotnostních) | Minimální klíčivost (v % čistého osiva nebo shluků) |Allium cepa | 97 | 0,5 | 70 |Allium porrum | 97 | 0,5 | 65 |Anthriscus cerefolium | 96 | 1 | 70 |Apium graveolens | 97 | 1 | 70 |Asparagus officinalis | 96 | 0,5 | 70 |Beta vulgaris ("Cheltenham beet") | 97 | 0,5 | 50 (shluků) |Beta vulgaris (vyjma "Cheltenham beet") | 97 | 0,5 | 70 (shluků) |Brassica oleracea (květák) | 97 | 1 | 70 |Brassica oleracea (ostatní poddruhy) | 97 | 1 | 75 |Brassica pekinensis | 97 | 1 | 75 |Brassica rapa | 97 | 1 | 80 |Capsicum annuum | 97 | 0,5 | 65 |Cichorium intybus (partim) (čekanka salátová) | 95 | 1,5 | 65 |Cichorium intybus (partim) (čekanka kořenová) | 97 | 1 | 80 |Cichorium endivia | 95 | 1 | 65 |Citrullus lanatus | 98 | 0,1 | 75 |Cucumis melo | 98 | 0,1 | 75 |Cucumis sativus | 98 | 0,1 | 80 |Cucurbita maxima | 98 | 0,1 | 80 |Cucurbita pepo | 98 | 0,1 | 75 |Cynara cardunculus | 96 | 0,5 | 65 |Daucus carota | 95 | 1 | 65 |Foeniculum vulgare | 96 | 1 | 70 |Lactuca sativa | 95 | 0,5 | 75 |Lycopersicon lycopersicum | 97 | 0,5 | 75 |Petroselinum crispum | 97 | 1 | 65 |Phaseolus coccineus | 98 | 0,1 | 80 |Phaseolus vulgaris | 98 | 0,1 | 75 |Pisum sativum | 98 | 0,1 | 80 |Raphanus sativus | 97 | 1 | 70 |Scorzonera hispanica | 95 | 1 | 70 |Solanum melongena | 96 | 0,5 | 65 |Spinacia oleracea | 97 | 1 | 75 |Valerianella locusta | 95 | 1 | 65 |Vicia faba | 98 | 0,1 | 80 |b) Dodatečné požadavkyi) osivo luštěnin nesmí být kontaminováno tímto živým hmyzem:Acanthoscelides obtectus Sag.Bruchus affinis Froel.Bruchus atomarius L.Bruchus pisorum L.Bruchus rufimanus Boh.;ii) osivo nesmí být kontaminováno živými roztoči.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIHMOTNOST PODLE ČL. 25 ODST. 21. Nejvyšší hmotnost jedné partie osiva:a)osivo Phaseolus vulgaris, Pisum sativum a Vicia faba | 25 tun |b)osivo o velikosti pšeničného zrna a větší, vyjma Phaseolus vulgaris, Pisum sativum a Vicia faba | 20 tun |c)osivo o menší velikosti | 10 tun |Nejvyšší hmotnost partie nesmí být vyšší než 5 %.2. Nejnižší hmotnost vzorkuDruh | Hmotnost (v g) |Allium cepa | 25 |Allium porrum | 20 |Anthriscus cerefolium | 20 |Apium graveolens | 5 |Asparagus officinalis | 100 |Beta vulgaris | 100 |Brassica oleracea | 25 |Brassica pekinensis | 20 |Brassica rapa | 20 |Capsicum annuum | 40 |Cichorium intybus (partim) (čekanka salátová) | 15 |Cichorium intybus (partim) (čekanka kořenová) | 50 |Cichorium endivia | 15 |Citrullus lanatus | 250 |Cucumis melo | 100 |Cucumis sativus | 25 |Cucurbita maxima | 250 |Cucurbita pepo | 150 |Cynara cardunculus | 50 |Daucus carota | 10 |Foeniculum vulgare | 25 |Lactuca sativa | 10 |Lycopersicon lycopersicum | 20 |Petroselinum crispum | 10 |Phaseolus coccineus | 1000 |Phaseolus vulgaris | 700 |Pisum sativum | 500 |Raphanus sativus | 50 |Scorzonera hispanica | 30 |Solanum melongena | 20 |Spinacia oleracea | 75 |Valerianella locusta | 20 |Vicia faba | 1000 |V případě hybridních odrůd F-1 výše uvedených druhů lze nejnižší hmotnost vzorku snížit až na čtvrtinu uvedené hmotnosti. Vzorek však musí vážit alespoň 5 g a musí obsahovat nejméně 400 semen.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVNÁVĚSKAA. Úřední návěska (základní osivo a certifikované osivo, s výjimkou malých balení)I. Povinné údaje1. Normy ES.2. Uznávající orgán a členský stát nebo jejich značky.3. Měsíc a rok uzavření vyjádřeno slovy: "uzavřeno … (měsíc a rok)" neboměsíc a rok posledního úředního odběru vzorků pro účely uznání vyjádřeno slovy: "odběr vzorků proveden … (měsíc a rok)".4. Číslo partie.5. Druh uvedený alespoň latinským písmem pod svým botanickým názvem, případně zkráceně a bez jmen autorů, nebo pod obecným názvem, anebo obojím.6. Odrůda uvedená alespoň latinským písmem.7. Kategorie.8. Země produkce.9. Deklarovaná čistá nebo hrubá hmotnost anebo deklarovaný počet čistých semen.10. Pokud je vyznačena hmotnost a použijí se granulované pesticidy, granulovací látky nebo jiné tuhé přídavné látky, druh těchto přídavných látek a přibližný poměr mezi hmotností čistých semen a celkovou hmotností.11. U hybridních odrůd nebo inbredních linií:- pro základní osivo, u něhož hybrid nebo inbrední linie, ke které základní osivo patří, byly úředně povoleny podle této směrnice:název komponentu, pod kterým byla úředně povolena, s odkazem na výslednou odrůdu nebo bez něj, doplněný v případě hybridu nebo množitelské linie, které jsou určeny výhradně k použití jako komponenty pro výsledné odrůdy, slovem "komponent",- pro základní osivo v ostatních případech:název komponentu, ke které základní osivo patří a který může být vyznačen ve formě kódu, s odkazem na výslednou odrůdu, s uvedením jeho funkce (otcovský nebo mateřský komponent) nebo bez něj a doplněný slovem "komponent",- pro certifikované osivo:název odrůdy, ke které osivo patří, doplněný slovem "hybrid".12. Tam, kde byla přezkoušena alespoň klíčivost, lze uvést slova "přezkoušeno … (měsíc a rok)".II. Minimální rozměry110 x 67 mmB. Návěska dodavatele nebo nápis na balení (standardní osivo a malá balení kategorie "certifikované osivo")I. Povinné údaje1. "Normy ES".2. Jméno a adresa osoby odpovědné za připevňování návěsek nebo její identifikační značka.3. Hospodářský rok uzavření nebo rok poslední zkoušky klíčivosti. Lze uvést konec hospodářského roku.4. Druh uvedený alespoň latinským písmem.5. Odrůda uvedená alespoň latinským písmem.6. Kategorie: u malých balení může být certifikované osivo označeno písmenem "C" nebo "Z" a standardní osivo písmeny "ST".7. Číslo přidělené osobou odpovědnou za připevňování návěsek – u standardního osiva.8. Číslo umožňující identifikaci uznané partie – u certifikovaného osiva.9. Deklarovaná čistá nebo hrubá hmotnost nebo deklarovaný počet semen, s výjimkou malých balení do 500 gramů.10. Pokud je vyznačena hmotnost a používají se granulované pesticidy, granulovací látky nebo jiné tuhé přídavné látky, druh těchto přídavných látek a přibližný poměr mezi hmotností čistých semen a celkovou hmotností.II. Minimální rozměry návěsky (s výjimkou malých balení)110 x 67 mm.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VNÁVĚSKA A DOLOŽKA PRO DOSUD NEUZNANÉ OSIVO SKLIZENÉ V JINÉM ČLENSKÉM STÁTĚA. Povinné údaje na návěsce- orgán příslušný k inspekci v terénu a členský stát nebo jejich značky,- druh uvedený alespoň latinským písmem pod svým botanickým názvem, případně zkráceně a bez jmen autorů, nebo pod obecným názvem, anebo obojím,- odrůda uvedená alespoň latinským písmem,- kategorie,- číslo pole nebo partie,- deklarovaná čistá nebo hrubá hmotnost,- slova "dosud neuznané osivo".B. Barva návěskyBarva návěsky je šedá.C. Povinné údaje na doložce- orgán vystavující doložku,- druh uvedený alespoň latinským písmem pod svým botanickým názvem, případně zkráceně a bez jmen autorů, nebo pod obecným názvem, anebo obojím,- odrůda uvedená alespoň latinským písmem,- kategorie,- číslo použitého osiva a název země nebo zemí, které toto osivo uznaly,- číslo pole nebo partie,- pěstební plocha partie, na kterou se doložka vztahuje,- množství sklizeného osiva a počet balení,- potvrzení, že množitelský porost, ze kterého osivo pochází, vyhověl stanoveným požadavkům,- případně výsledky předběžné analýzy osiva.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIČÁST A ZRUŠENÉ SMĚRNICE A JEJÍ NÁSLEDNÉ ZMĚNY(podle článku 51)Směrnice 70/458/EHS (Úř. věst. L 225, 12.10.1970, s. 7) | |Směrnice Rady 71/162/EHS (Úř. věst. L 87, 17.4.1971, s. 24) | pouze článek 6 |Směrnice Rady 72/274/EHS (Úř. věst. L 171, 29.7.1972, s. 37) | pouze odkazy na ustanovení směrnice 70/458/EHS v článcích 1 a 2 |Směrnice Rady 72/418/EHS (Úř. věst. L 287, 26.12.1972, s. 22) | pouze článek 6 |Směrnice Rady 73/438/EHS (Úř. věst. L 356, 27.12.1973, s. 79) | pouze článek 6 |Směrnice Rady 76/307/EHS (Úř. věst. L 72, 18.3.1976, s. 16) | pouze článek 2 |Směrnice Rady 78/55/EHS (Úř. věst. L 16, 20.1.1978, s. 23) | pouze článek 7 |Směrnice Rady 78/692/EHS (Úř. věst. L 236, 26.8.1978, s. 13) | pouze článek 7 |Směrnice Komise 79/641/EHS (Úř. věst. L 183, 19.7.1979, s. 13) | pouze článek 4 |Směrnice Rady 79/692/EHS (Úř. věst. L 205, 13.8.1979, s. 1) | pouze článek 4 |Směrnice Rady 79/967/EHS (Úř. věst. L 293, 20.11.1979, s. 16) | pouze článek 3 |Směrnice Rady 80/1141/EHS (Úř. věst. L 341, 16.12.1980, s. 27) | pouze článek 2 |Směrnice Rady 86/155/EHS (Úř. věst. L 118, 7.5.1986, s. 23) | pouze článek 6 |Směrnice Komise 87/120/EHS (Úř. věst. L 49, 18.2.1987, s. 39) | pouze článek 5 |Směrnice Komise 87/481/EHS (Úř. věst. L 273, 26.9.1987, s. 45) | |Směrnice Rady 88/332/EHS (Úř. věst. L 151, 17.6.1988, s. 82) | pouze článek 8 |Směrnice Rady 88/380/EHS (Úř. věst. L 187, 16.7.1988, s. 31) | pouze článek 7 |Směrnice Rady 90/654/EHS (Úř. věst. L 353, 17.12.1990, s. 48) | pouze odkazy na ustanovení směrnice 70/458/EHS v článku 2 a příloha II část I bod 7 |Směrnice Komise 96/18/ES (Úř. věst. L 76, 26.3.1996, s. 21) | pouze článek 3 |Směrnice Komise 96/72/ES (Úř. věst. L 304, 27.11.1996, s. 10) | pouze čl. 1 bod 6 |Směrnice Rady 98/95/ES (Úř. věst. L 25, 1.2.1999, s. 1) | pouze článek 7 |Směrnice Rady 98/96/ES (Úř. věst. L 25, 1.2.1999, s. 27) | pouze článek 7 |ČÁST B LHŮTY PRO PROVEDENÍ VE VNITROSTÁTNÍM PRÁVU(podle článku 51)Směrnice | Lhůta pro provedení |70/458/EHS | 1. červenec 19721, |71/162/EHS | 1. červenec 1972 |72/274/EHS | 1. červenec 1972 (článek 1) |1. leden 1973 (článek 2) |72/418/EHS | 1. leden 1973 (čl. 6 odst. 13 a 18) |1. červenec 1972 (ostatní ustanovení) |73/438/EHS | 1. leden 1974 (čl. 6 odst. 4) |1. červenec 1974 (ostatní ustanovení) |76/307/EHS | 1. červenec 1975 |78/55/EHS | 1. červenec 1977 (čl. 7 odst. 5) |1. červenec 1979 (ostatní ustanovení) |78/692/EHS | 1. červenec 1977 (článek 7) |1. červenec 1979 (ostatní ustanovení) |79/641/EHS | 1. červenec 1980 |79/692/EHS | 1. červenec 1977 |79/967/EHS | 1. červenec 1982 |80/1141/EHS | 1. červenec 1980 |86/155/EHS | 1. březen 1986 (čl. 6 odst. 3 a 8) |1. červenec 1987 (ostatní ustanovení) |87/120/EHS | 1. červenec 1988 |87/481/EHS | 1. červenec 1989 |88/332/EHS | |88/380/EHS | 1. červenec 1982 (čl. 7 odst. 9) |1. leden 1986 (čl. 7 odst. 6 a 10) |1. červenec 1992 (čl. 7 odst. 18) |1. červenec 1990 (ostatní ustanovení) |90/654/EHS | |96/18/ES | 1. červenec 1996 |96/72/ES | 1. červenec 1997 |98/95/ES | 1. únor 2000 (oprava, Úř. věst. L 126, 20. 5. 1999, s. 23) |98/96/ES | 1. únor 2000 |--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIISROVNÁVACÍ TABULKASměrnice 70/458/EHS | Tato směrnice |Článek 1 | Čl. 1 první pododstavec |Článek 34 | Čl. 1 druhý pododstavec |Článek 1a | Čl. 2 odst. 1 písm. a) |Čl. 2 odst. 1 bod A | Čl. 2 odst. 1 písm. b) |Čl. 2 odst. 1 bod B písm. a) | Čl. 2 odst. 1 písm. c) bod i) |Čl. 2 odst. 1 bod B písm. b) | Čl. 2 odst. 1 písm. c) bod ii) |Čl. 2 odst. 1 bod B písm. c) | Čl. 2 odst. 1 písm. c) bod iii) |Čl. 2 odst. 1 bod B písm. d) | Čl. 2 odst. 1 písm. c) bod iv) |Čl. 2 odst. 1 bod C písm. a) | Čl. 2 odst. 1 písm. d) bod i) |Čl. 2 odst. 1 bod C písm. b) | Čl. 2 odst. 1 písm. d) bod ii) |Čl. 2 odst. 1 bod C písm. c) | Čl. 2 odst. 1 písm. d) bod iii) |Čl. 2 odst. 1 bod C písm. d) | Čl. 2 odst. 1 písm. d) bod iv) |Čl. 2 odst. 1 bod C písm. e) | Čl. 2 odst. 1 písm. d) bod v) |Čl. 2 odst. 1 bod D písm. a) | Čl. 2 odst. 1 písm. e) bod i) |Čl. 2 odst. 1 bod D písm. b) | Čl. 2 odst. 1 písm. e) bod ii) |Čl. 2 odst. 1 bod D písm. c) | Čl. 2 odst. 1 písm. e) bod iii) |Čl. 2 odst. 1 bod D písm. d) | Čl. 2 odst. 1 písm. e) bod iv) |Čl. 2 odst. 1 bod E písm. a) | Čl. 2 odst. 1 písm. f) bod i) |Čl. 2 odst. 1 bod E písm. b) | Čl. 2 odst. 1 písm. f) bod ii) |Čl. 2 odst. 1 bod E písm. c) | Čl. 2 odst. 1 písm. f) bod iii) |Čl. 2 odst. 1 bod F písm. a) | Čl. 2 odst. 1 písm. g) bod i) |Čl. 2 odst. 1 bod F písm. b) | Čl. 2 odst. 1 písm. g) bod ii) |Čl. 2 odst. 1 bod F písm. c) | Čl. 2 odst. 1 písm. g) bod iii) |Čl. 2 odst. 1a | Čl. 2 odst. 2 |Čl. 2 odst. 1b | Čl. 2 odst. 3 |Články 3 až 8 | Články 3 až 8 |Článek 9 | — |Článek 10 | Článek 9 |Článek 11 | Článek 10 |Článek 12 | Článek 11 |Článek 13 | Článek 12 |Článek 13a | Článek 13 |Článek 14 | Článek 14 |Čl. 15 odst. 1 | Čl. 15 odst. 1 |Čl. 15 odst. 2 | Čl. 15 odst. 2 |Čl. 15 odst. 3 | - |Čl. 16 odst. 1 | Čl. 16 odst. 1 |Čl. 16 odst. 2 | Čl. 16 odst. 2 |Čl. 16 odst. 3 až 5 | - |Články 17 až 19 | Články 17 až 19 |Čl. 20 odst. 1 | Čl. 20 odst. 1 |Čl. 20 odst. 1a | Čl. 20 odst. 2 |Čl. 20 odst. 2 | Čl. 20 odst. 3 |Čl. 20 odst. 3 | Čl. 20 odst. 4 |Čl. 20 odst. 5 | - |Článek 20a | Článek 21 |Článek 21 | Článek 22 |Článek 21a | Článek 23 |Článek 22 | Článek 24 |Článek 23 | Článek 25 |Článek 24 | Článek 26 |Článek 25 | Článek 27 |Čl. 26 odst. 1 | Čl. 28 odst. 1 |Čl. 26 odst. 1a | Čl. 28 odst. 2 |Čl. 26 odst. 1b | Čl. 28 odst. 3 |Čl. 26 odst. 2 pododstavce 1 až 3 | Čl. 28 odst. 4 pododstavce 1 až 3 |Čl. 26 odst. 2 čtvrtý pododstavec | - |Článek 27 | Článek 29 |Článek 28 | Článek 30 |Článek 28a | Článek 31 |Článek 29 | Článek 32 |Článek 29a | Článek 33 |Článek 30 | Článek 34 |Článek 30a | Článek 35 |Článek 31 | Článek 36 |Čl. 32 odst. 1 | Čl. 37 odst. 1 |Čl. 32 odst. 3 | Čl. 37 odst. 2 |Článek 33 | Článek 38 |Článek 35 | Článek 39 |Článek 36 | Článek 40 |Článek 37 | Článek 41 |Článek 38 | Článek 42 |Článek 39 | Článek 43 |Čl. 39a odst. 1 a 2 | Čl. 44 odst. 1 a 2 |Čl. 39a odst. 3 bod i) | Čl. 44 odst. 3 písm. a) |Čl. 39a odst. 3 bod ii) | Čl. 44 odst. 3 písm. b) |Článek 40b | Článek 45 |Článek 40 | Čl. 46 odst. 1, 2 a 4 |Článek 40a | Čl. 46 odst. 1, 3 a 4 |Článek 41 | Článek 47 |Čl. 41a odst. 1 | Čl. 48 odst. 1 |Čl. 41a odst. 2 bod i) | Čl. 48 odst. 2 písm. a) |Čl. 41a odst. 2 bod ii) | Čl. 48 odst. 2 písm. b) |Článek 42 | Článek 49 |— | Článek 50 |— | Článek 51 |— | Článek 52 |— | Článek 53 |PŘÍLOHA I, část 1 | PŘÍLOHA I, část 1 |PŘÍLOHA I, část 2 | PŘÍLOHA I, část 2 |PŘÍLOHA I, část 3 | PŘÍLOHA I, část 3 |PŘÍLOHA I, část 4 bod A | PŘÍLOHA I, část 4 bod A |PŘÍLOHA I, část 4 bod Aa | PŘÍLOHA I, část 4 bod B |PŘÍLOHA I, část 4 bod Ab | PŘÍLOHA I, část 4 bod C |PŘÍLOHA I, část 4 bod B | PŘÍLOHA I, část 4 bod D |PŘÍLOHA I, část 5 | PŘÍLOHA I, část 5 |PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA II |PŘÍLOHA III | PŘÍLOHA III |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 1 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 1 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 2 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 2 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 3 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 3 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 4 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 4 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 5 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 5 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 6 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 6 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 7 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 7 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 8 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 8 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 9 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 9 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 10 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 10 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 10a | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 11 |PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 11 | PŘÍLOHA IV, část A bod a) podbod 12 |PŘÍLOHA IV, část A bod b) | PŘÍLOHA IV, část A bod b) |PŘÍLOHA IV, část B | PŘÍLOHA IV, část B |PŘÍLOHA V | PŘÍLOHA V |- | PŘÍLOHA VI |- | PŘÍLOHA VII |--------------------------------------------------