Důležité právní upozornění

|

31996L0025

Směrnice Rady 96/25/ES ze dne 29. dubna 1996 o oběhu krmných surovin, kterou se mění směrnice 70/524/EHS, 74/63/EHS, 82/471/EHS a 93/74/EHS a zrušuje směrnice 77/101/EHS

Úřední věstník L 125 , 23/05/1996 S. 0035 - 0058 CS.ES Kapitola 3 Svazek 19 S. 96  - 119 ET.ES Kapitola 3 Svazek 19 S. 96  - 119 HU.ES Kapitola 3 Svazek 19 S. 96  - 119 LT.ES Kapitola 3 Svazek 19 S. 96  - 119 LV.ES Kapitola 3 Svazek 19 S. 96  - 119 MT.ES Kapitola 3 Svazek 19 S. 96  - 119 PL.ES Kapitola 3 Svazek 19 S. 96  - 119 SK.ES Kapitola 3 Svazek 19 S. 96  - 119 SL.ES Kapitola 3 Svazek 19 S. 96  - 119

		Směrnice Rady 96/25/ESze dne 29. dubna 1996o oběhu krmných surovin, kterou se mění směrnice 70/524/EHS, 74/63/EHS, 82/471/EHS a 93/74/EHS a zrušuje směrnice 77/101/EHSRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],(1) vzhledem k tomu, že krmné suroviny mají v zemědělství velký význam v rámci výroby, zpracování a spotřeby zemědělských produktů;(2) vzhledem k tomu, že s rostoucím zájmem o jakost, efektivnost a ochranu životního prostředí získávají krmné suroviny v zemědělství ještě větší význam;(3) vzhledem k tomu, že za těchto okolností je obzvlášť důležité upravit oběh krmných surovin tak, aby se zajistila transparentnost řetězce krmiv a zlepšila jakost zemědělské, a zejména živočišné výroby;(4) vzhledem k tomu, že směrnice Rady 77/101/EHS ze dne 23. listopadu 1976 o uvádění krmných surovin na trh [4] stanoví pravidla pro uvádění krmných surovin na trh; že v členských státech nadále existují rozdílné zvyklosti v uvádění surovin na trh; že z tohoto důvodu členské státy smějí podle směrnice 77/101/EHS v určitých případech přijmout odchylné úpravy;(5) vzhledem k tomu, že tyto odchylky vedou k tomu, že v některých členských státech směrnice 77/101/EHS upravuje uvádění na trh jednotlivých krmiv a krmných surovin, zatímco v jiných členských státech pouze uvádění na trh jednotlivých krmiv, což umožňuje prodávat jednotlivá krmiva jako krmné suroviny, které nepodléhají žádným pravidlům;(6) vzhledem k tomu, že má-li dobře fungovat vnitřní trh, měly by být odstraněny existující rozdíly mezi členskými státy; že s ohledem na význam této oblasti by směrnice č. 77/101/EHS měla být nahrazena novou právní úpravou;(7) vzhledem k tomu, že jednotlivá krmiva a krmné suroviny se navzájem podobají natolik, že z hlediska jednotné oblasti působnosti této směrnice by měly být shrnuty do jediné kategorie "krmné suroviny";(8) vzhledem k tomu, že nová definice "krmných surovin" obsahuje i určení použití těchto produktů, a to ke krmení zvířat orální cestou, stejně jako v platné definici pro "krmiva" a "krmné směsi"; že se tím zajišťuje, aby se pojem "krmiva" nyní používal jako nadřazený pojem pro všechny krmné suroviny a krmné směsi;(9) vzhledem k tomu, že široce formulovaná definice "krmiv" je obzvláště důležitá z hlediska směrnice Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech [5] a směrnice Rady 74/63/EHS ze dne 17. prosince 1973 o stanovení maximálních přípustných limitů nežádoucích látek a produktů ve výživě zvířat [6]; že některá ustanovení směrnice 74/63/EHS se mohou používat jen na krmné suroviny a jiná ustanovení na všechna krmiva včetně krmných surovin, je třeba používat obou pojmů, "krmiva" i "krmné suroviny";(10) vzhledem k tomu, že tato směrnice pokrývá i oběh krmných surovin, aby byla zajištěna transparentnost celého řetězce krmiv;(11) vzhledem k tomu, že uspokojivé výsledky v živočišné výrobě podstatnou měrou závisí na správném používání vhodných krmných surovin a kvalitních krmiv; že krmné suroviny proto musí být vždy nezávadné, v přiměřené tržní jakosti; že nesmějí představovat nebezpečí pro zdraví lidí a zvířat, ani být uváděny na trh klamavým způsobem;(12) vzhledem k tomu, že mnoho produktů lze používat jak ke krmení, tak i k jiným účelům; že jsou-li určeny ke krmení, je třeba to povinně označit etiketou v okamžiku jejich uvedení do oběhu;(13) vzhledem k tomu, že krmné suroviny se často uvádějí do oběhu ve volně ložených zásilkách, které mohou být rozděleny na několik jednotek; že k těmto surovinám jsou většinou přiloženy dokumenty, jako jsou faktury a nákladní listy; že tyto doklady se smějí používat jako "průvodní dokumenty" ve smyslu článku 5 této směrnice; že toto je však přípustné pouze tehdy, pokud je ve všech stádiích uvádění do oběhu zajištěna totožnost zásilky (jednotky) a průvodního dokumentu, například s použitím referenčních čísel nebo značek;(14) vzhledem k tomu, že krmné suroviny mohou vykazovat rozdílnou zdravotní a výživovou hodnotu, musí být jasně rozlišeny rozdílné krmné suroviny tím, že se při uvádění do oběhu uvede na etiketě příslušný specifický název;(15) vzhledem k tomu, že v průběhu celého krmivového řetězce je nutné kupujícím nebo uživatelům krmných surovin dát přesné a platné doplňující informace, jako například o množství analytických složek, které se přímo projevují na jakosti krmné suroviny; že se musí zabránit jednak tomu, aby prodávající opomenul prohlásit množství analytických složek, aby byli chráněni maloodběratelé, kteří by tyto údaje marně vyžadovali a jednak zbytečným výdajům za opakované analýzy na konci krmivového řetězce; že některé členské státy mají potíže s kontrolou v prvovýrobě; že za těchto okolností je nevyhnutelné stanovit předpisem, že množství analytických složek musí být uváděno na počátku krmivového řetězce;(16) vzhledem k tomu, že údaje na etiketě o analytickém složení krmných surovin se nevyžadují, pokud kupující před uskutečněním transakce usoudí, že tyto informace nepotřebuje; že tyto výjimky z označení se mohou využívat zejména u produktů, které jsou uskladněny až do doby další transakce;(17) vzhledem k tomu, že se při uvádění krmných surovin do oběhu mezi zemědělci většinou jedná o produkty rostlinného nebo živočišného původu v přirozeném stavu, čerstvé nebo konzervované, které mohly být podrobeny i jednoduché fyzikální úpravě, jako drcení nebo mletí, ke kterým však nejsou přidány doplňkové látky, s výjimkou konzervačních látek; že z všeobecných důvodů znalosti vlastností těchto produktů a z praktických důvodů nemusí být podle této směrnice prohlášení uvedeno v průvodním listu (např. faktuře); že takový údaj by však měl být vyžadován v případě ošetření doplňkovými látkami, jelikož taková úprava může změnit chemické složení a výživovou hodnotu produktu;(18) vzhledem k tomu, že řada maloobchodníků prodává krmné suroviny rostlinného nebo živočišného původu v malých množstvích, často jako krmivo pro domácí zvířata; že z všeobecných důvodů znalosti vlastností těchto produktů a z praktických důvodů by u těchto produktů neměla být vyžadováno žádné prohlášení jejich složení;(19) vzhledem k tomu, že některé třetí země ne vždy disponují prostředky k provádění analýz, aby předložily údaje o analytickém složení krmných surovin požadované v této směrnici; že proto musí být členským státům za určitých okolností umožněno, aby povolily uvádění takových krmných surovin ve Společenství do oběhu s předběžnými údaji o složení;(20) vzhledem k tomu, že pokud nejsou k dispozici konečné spolehlivé údaje o analytickém složení, zejména pokud se jedná o krmné suroviny pocházející ze třetích zemí, poprvé uvedené do oběhu ve Společenství, mělo by být dána možnost definitivně potvrdit předběžné údaje do deseti pracovních dnů, aby nedocházelo ke zbytečnému blokování v přístavech nebo na silničních a železničních uzlech;(21) vzhledem k tomu, že některé základní předpisy Společenství obsahují seznamy složek a jednotlivých krmiv;(22) vzhledem k tomu, že z praktických důvodů a z důvodu zajištění právní konzistence a efektivnosti by měl být podle seznamů již vypracovaných pro srovnatelné oblasti sestaven seznam nejdůležitějších krmných surovin;(23) vzhledem k tomu, že v důsledku rozmanitosti produktů a vedlejších produktů, které lze směňovat a používat, neustálého rozvoje potravinářských technologií a nutnosti neomezovat možnosti volby výrobců a zemědělců nemůže být tento seznam vyčerpávající; že uvádění do oběhu krmných surovin, které nejsou uvedeny v tomto seznamu je možno povolit, pokud jsou označeny specifickými názvy vylučujícími jakoukoli záměnu s krmnými surovinami nesoucími názvy stanovené na úrovni Společenství;(24) vzhledem k tomu, že krmné suroviny, které obsahují více nežádoucích látek nebo produktů, než je přípustné podle přílohy I směrnice 74/63/EHS pro krmné suroviny, smějí být dodávány jen autorizovaným výrobcům krmných směsí podle směrnice Rady 95/69/ES ze dne 22. prosince 1995, kterou se stanoví podmínky a postupy pro schvalování a registraci některých provozoven a dodavatelů působících v krmivářském odvětví [7]; že toto musí být uvedeno ve zvláštním povinném označení uvádějícím určené použití produktu; že tyto nežádoucí látky a produkty musí být uvedeny na seznamu v příloze II části B směrnice 74/63/EHS, s určitými výjimkami týkajícími se aflatoxinu, kadmia, arzenu a krmných surovin obsahujících tyto látky, které jsou již uvedeny v příloze II části A směrnice 74/63/EHS;(25) vzhledem k tomu, že změna seznamu nejdůležitějších krmných surovin má vědecký charakter;(26) vzhledem k tomu, že seznam uvedený v části B přílohy této směrnice by měl být používán pro uvádění krmných surovin do oběhu, bez ohledu na jejich způsob použití, a pro označování krmných surovin používaných k výrobě krmných směsí;(27) vzhledem k tomu, že ve směrnici Komise 92/87/EHS ze dne 26. října 1992, kterou se stanoví neúplný seznam hlavních surovin, které se běžně používají a uvádějí dooběhu pro účely přípravy krmných směsí určených pro jiná zvířata než domácí [8], je pro účely označování uveden seznam surovin pro krmné směsi; že od okamžiku nabytí účinnosti částí A a B přílohy této směrnice by měla být zrušena výše uvedená směrnice;(28) vzhledem k tomu, že k dosažení vysoké míry jednotnosti a srovnatelnosti systémů pro identifikaci krmných surovin a pro výměnu dat o krmných surovinách na mezinárodní úrovni musí být Komise zmocněna v případě potřeby přijmout prováděcí předpisy za účelem zavedení praktického mezinárodního kódovacího systému pro krmné suroviny, vycházejícího z katalogu různých aspektů krmných surovin, jako např. původ, úloha, zpracování, zralost, jakost;(29) vzhledem k tomu, že pro zjednodušení stanovení prováděcích pravidel by se měl zvolit postup, který zaručí spolupráci mezi členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro krmiva;(30) vzhledem k tomu, že je důležité zajistit, aby v celém Společenství na všech stupních uvádění krmných surovin do oběhu bylo jednotně úřední kontrolou ověřeno, zda prohlášené údaje jsou v souladu s touto směrnicí;(31) vzhledem k tomu, že zavedením této směrnice se ruší pojmy "straight feedingstuffs/aliments simples pour animaux", "raw materials (ingredients)/matières premières (ingrédients)", "raw materials/matières premières bruttes" a "ingredients/ingrédients"; že tyto výrazy musejí být ve stávajících právních předpisech Společenství, a zejména ve směrnicích Rady 70/524/EHS, 74/63/EHS, 82/471/EHS [9] a 93/74/EHS [10], nahrazeny pojmem "krmné suroviny", a že definice tohoto pojmu musí být případně nahrazena definicí uvedenou v této směrnici; že se to projeví i na definici pojmu "krmné směsi"; že z téhož důvodu by měly být pozměněny právním aktem Komise směrnice Komise 80/511/EHS [11], 82/475/EHS [12] a 91/357/EHS [13], jakož i rozhodnutí Komise 91/516/EHS [14];(32) vzhledem k tomu, že je nutné zajistit, aby přílohy byly průběžně přizpůsobovány poslednímu vývoji vědecko-technických poznatků; že tyto změny je třeba provádět rychle postupem stanoveným touto směrnicí, který zaručí těsnou spolupráci mezi členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro krmiva;(33) vzhledem k tomu, že z důvodů účinné ochrany zdraví lidí a zvířat a k zajištění řádného fungování vnitřního trhu je třeba, aby akce probíhala na úrovni Společenství,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Tato směrnice upravuje oběh krmných surovin uvnitř Společenství.2. Touto směrnicí nejsou dotčeny ostatní předpisy Společenství v oblasti výživy zvířat.Článek 2Pro účely této směrnice se rozumí:a) "krmnými surovinami": různé rostlinné nebo živočišné produkty v přírodním stavu, čerstvé nebo konzervované, a produkty vzniklé při jejich průmyslovém zpracování, jakož i organické a anorganické látky, obsahující doplňkové látky či nikoliv, které jsou určeny ke krmení zvířat orální cestou, ať již přímo jako takové nebo ve zpracované formě pro výrobu krmných směsí či jako nosiče pro premixy;b) "uváděním do oběhu" ("oběhem"): držení krmných surovin pro účely prodeje včetně jejich nabízení k prodeji nebo jakékoliv jiné formy převodu na třetí osoby, za úplatu nebo bezplatně, a prodej včetně ostatních forem převodu.Článek 3Členské státy stanoví, že krmné suroviny smějí být uváděny do oběhu ve Společenství pouze, pokud jsou řádné a uspokojivé obchodní jakosti. Stanoví, že krmné suroviny nesmějí představovat nebezpečí pro zdraví lidí nebo zvířat a nesmějí být uváděny do oběhu klamavým způsobem.Článek 4Členské státy stanoví, že na uvádění krmných surovin do oběhu se vztahují obecná ustanovení části A přílohy.Článek 51. Členské státy stanoví, že krmné suroviny mohou být uváděny do oběhu pouze, pokud jsou v průvodním dokumentu, popřípadě na obalu, nádobě nebo etiketě na nich připevněné uvedeny následující údaje, které musí být jasně viditelné, snadno čitelné a nesmazatelné a za jejichž správnost je odpovědný producent, balírna, dovozce, prodejce nebo distributor usazený ve Společenství:a) údaj "krmná surovina";b) název krmné suroviny, popřípadě další podrobnosti podle článku 7;c) u krmných surovin uvedených v části B přílohy údaje podle části B sloupce 4 přílohy;d) u krmných surovin neuvedených v části B přílohy údaje podle druhého sloupce tabulky v části C přílohy;e) případně údaje podle části A přílohy;f) u pevných produktů čistá hmotnost v jednotkách hmotnosti a u tekutých produktů v hmotnostních nebo objemových jednotkách;g) název nebo obchodní firma a adresa nebo sídlo osoby odpovědné za údaje podle tohoto odstavce.2. Na obalech, nádobách, etiketách a v průvodních dokumentech mohou být uvedeny i jiné údaje za předpokladu, že se váží k objektivním nebo měřitelným parametrům, které lze odůvodnit a které nemohou spotřebitele uvést v omyl. Tyto údaje musí být odděleny od údajů podle odstavce 1.3. U množství krmných surovin do 10 kg včetně, určených pro konečného spotřebitele, postačí poskytnout informace podle odstavce 1 a 2 kupujícímu vhodnou formou při prodeji.4. Je-li šarže rozdělena během oběhu, musí být údaje podle odstavce 1 spolu s odkazem na původní šarži znovu uvedeny na obalu, nádobě nebo v průvodním dokumentu každé oddělené části partie.5. Změní-li se složení krmné suroviny v průběhu oběhu, musí být údaje stanovené v odstavci 1 podle toho změněny k odpovědnosti osoby, která nové údaje uvádí.Článek 61. Odchylně od článku 5 se nepožadují údaje uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. c) a d) a v části A kapitole V bodu 2 a 3 přílohy:a) pokud kupující před každou transakcí písemně potvrdí, že tyto informaci nepožaduje;b) aniž je dotčena směrnice 90/667/EHS [15], pokud se jedná o uvádění do oběhu krmných surovin živočišného nebo rostlinného původu, čerstvých nebo konzervovaných, případně podrobených jednoduché fyzikální úpravě, v množství do 10 kilogramů, které jsou určeny pro domácí zvířata a jsou dodávány konečnému spotřebiteli prodávajícím usazeným v tomtéž členském státě.2. V případě, že krmné suroviny ze třetích zemí jsou uváděny do oběhu v zemích Společenství poprvé, a nebylo možno poskytnout záruky složení požadované podle čl. 5 odst. 1 písm. c) a d) části A kapitoly V bodů 2 a 3 přílohy z důvodu, že nebylo možno zajistit nezbytné analytické údaje v dotyčné zemi, členské státy mohou povolit, aby osoba odpovědná podle čl. 5 odst. 1 písm. g) poskytla předběžné údaje o složení za podmínky, žea) příslušné úřady zodpovědné za kontrolu budou v předstihu informovány o příchodu krmné suroviny;b) kupujícímu a příslušnému úřadu budou do deseti pracovních dnů od data dodání suroviny do Společenství dodány definitivní údaje o složení;c) údaje v dokumentech, týkající se složení, budou doplněny následující tučně tištěnou informací:"předběžné údaje potvrzené… (jméno a adresa laboratoře pověřené analýzou) vztahující se k… (referenční číslo analyzovaného vzorku), před … (datum)";d) členské státy informují Komisi o bližších okolnostech, za kterých použily odchylnou úpravu uvedenou v tomto odstavci.3. Odchylně od článku 5:a) se údaje uvedené v čl. 5 odst. 1 nevyžadují, aniž je dotčena směrnice 90/667/EHS, v případě, že se jedná o produkty rostlinného nebo živočišného původu v přirozeném stavu, čerstvé nebo konzervované, které byly případně podrobeny jednoduché fyzikální úpravě a neobsahují žádné doplňkové látky, s výjimkou konzervačních látek, které jsou dodávány zemědělcem jako producentem chovateli jako uživateli, přičemž oba jsou usazeni ve stejném členském státě;b) se údaje uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. c), d), e) a f) a v části A přílohy nevyžadují, pokud jsou uváděny do oběhu vedlejší produkty rostlinného nebo živočišného původu vznikající při zemědělsko-průmyslovém zpracování s obsahem vlhkosti vyšším než 50 %.4. Odchylně od čl. 5 odst. 1 písm. a) lze- v německém jazyce pojem "Futtermittel-Ausgangserzeugnis" nahradit pojmem "Einzelfuttermittel",- v italském jazyce pojem "materie prime per alimenti degli animali" nahradit pojmem "mangime semplice",- v řeckém jazyce pojem "πρώτη ύλη ζωοτροφών" nahradit pojmem "απλή ζωοτροφή".Článek 71. Členské státy stanoví, že krmné suroviny uvedené v části B přílohy mohou být uváděny do oběhu pouze s názvy tam uvedenými, a za podmínek, že odpovídají popisům tam uvedeným.2. Členské státy smějí povolit uvádění do oběhu jiných krmných surovin než uvedených v seznamu podle odstavce 1 za podmínky, že takové materiály budou v oběhu pod názvy a/nebo označeními jinými, než těmi, které jsou uvedeny v příloze tak, aby neuvedly v omyl kupujícího ve věci skutečné identity produktu, který je mu nabízen.Článek 8Členské státy stanoví, že:a) krmné suroviny, které obsahují více nežádoucích látek nebo produktů, než je přípustné pro krmné suroviny podle směrnice 74/63/EHS, mohou být uváděny do oběhu pouze, pokud jsou určeny pro schválené provozovny krmných směsí, které jsou uvedeny v seznamu členského státu v souladu se směrnicí 95/69/ES;b) odchylně od čl. 5 odst. 1 písm. a) krmné suroviny ve smyslu písmene a) tohoto článku musejí být označeny jako "krmná surovina určená pro schválené provozovny vyrábějící krmné směsi". Užije se při tom čl. 6 odst. 4.Článek 9Pro oběh uvnitř Společenství musí být údaje vytištěné na průvodním dokumentu, obalu, nádobě nebo na etiketě na nich připevněné napsány nejméně v jednom nebo několika jazycích, které si země určení stanoví ze státních nebo úředních jazyků Společenství.Článek 10Členské státy zajistí, aby oběh krmných surovin nepodléhal z důvodů spojených s ustanoveními této směrnice žádným omezením kromě těch, které jsou touto směrnicí stanoveny.Článek 11Postupem podle článku 14:a) může být přijat numerický kódovací systém pro krmné suroviny uvedené v seznamu, založený na katalogu, v němž je uveden původ, použité části produktu/vedlejšího produktu, zpracování a zralost/jakost krmných surovin vhodných ke krmení, který umožní identifikaci krmných surovin na mezinárodní úrovni, zejména pomocí názvu a popisu;b) může být provedena změna přílohy na základě nových vědecko-technických poznatků.Článek 12Členské státy přijmou veškerá opatření potřebná k zajištění úředního dohledu, zda jsou dodržovány požadavky této směrnice, a to minimálně odběrem vzorků v průběhu oběhu.Článek 131. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro krmiva, zřízený rozhodnutím Rady 70/372/EHS [16], dále jen "výbor".2. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc výboru neprodleně jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce některého členského státu.3. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k tomuto návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehlasuje.4. a) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru.b) Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou.Pokud se Rada neusnese ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise, s výjimkou případů, kdy se Rada proti navrženým opatřením vysloví prostou většinou.Článek 141. Směrnice Rady 70/524/EHS se mění takto:a) ve všech případech se mluvnické tvary výrazu "jednotlivá krmiva" nahrazují odpovídajícími mluvnickými tvary výrazu "krmné suroviny";b) v článku 2 se písmeno f) nahrazuje tímto:"f) "krmnými surovinami"; různé produkty rostlinného nebo živočišného původu v přirozeném stavu, čerstvé nebo konzervované a produkty vzniklé při jejich průmyslovém zpracování, jakož i organické a anorganické látky obsahující doplňkové látky či nikoliv, které jsou určeny ke krmením zvířat orální cestou buď přímo jako takové nebo po úpravě pro výrobu krmných směsí nebo jako nosiče pro premixy";c) v článku 2 se písmeno g) nahrazuje tímto:"g) "krmnými směsmi". směsi krmných surovin, s doplňkovými látkami nebo bez nich, které jsou určeny ke krmení zvířat orální cestou ve formě kompletních nebo doplňkových krmiv".2. Směrnice 74/63/EHS se mění takto:a) ve všech případech se mluvnické tvary výrazu "jednotlivá krmiva" nahrazují odpovídajícími mluvnickými tvary výrazu "krmné suroviny";b) v článku 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:"b) "krmnými surovinami"; různé produkty rostlinného nebo živočišného původu v přirozeném stavu, čerstvé nebo konzervované a produkty vzniklé při jejich průmyslovém zpracování, jakož i organické a anorganické látky, s doplňkovými látkami nebo bez nich, které jsou určeny ke krmení zvířat orální cestou buď přímo jako takové nebo po úpravě pro výrobu krmných směsí anebo jako nosiče pro premixy";c) v článku 2 se písmeno h) nahrazuje tímto:"h) "krmnými směsmi"; směsi krmných surovin, s doplňkovými látkami nebo bez nich, které jsou určeny ke krmení zvířat jako kompletní nebo doplňková krmiva";d) v článku 2 se zrušuje písmeno i);e) ve všech případech se mluvnické tvary výrazu "suroviny" nahrazují odpovídajícími mluvnickými tvary výrazu "krmné suroviny".3. V článku 1 směrnice 82/471/EHS se odstavec 2 mění takto:a) v písmenu d) se zrušují slova "jednotlivých krmiv a";b) doplňuje se nové písmeno, které zní:"g) oběhu krmných surovin".4. Směrnice Rady č. 93/74/EHS se mění takto:a) v čl. 5 bodě 8 se mluvnické tvary slova "komponenty" nahrazují odpovídajícím mluvnickým tvarem slov "krmné suroviny";b) v článku 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:"b) "krmnými směsmi". směsi krmných surovin, s doplňkovými látkami nebo bez nich, které jsou jako určeny ke krmení zvířat jako kompletní nebo doplňková krmiva".Článek 15Směrnice 77/101/EHS se zrušuje od 1. července 1998.Článek 16Na základě informací poskytnutých členskými státy Komise předloží Radě před 1. červencem 2001 zprávu o zkušenostech získaných při uplatňování čl. 6 odst. 1 písm. a), odst. 2 a odst. 3 písm. a) a případně připojí vhodné návrhy.Článek 17Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 30. června 1998. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 18Přijaté právní předpisy se použijí ode dne 1. července 1998. Členské státy však stanoví, že krmné suroviny uvedené do oběhu před 1. červencem 1998, které neodpovídají této směrnici, smějí zůstat v oběhu ještě do 30. června 1999.Článek 19Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 20Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 29. dubna 1996.Za RadupředsedaW. Luchetti[1] Úř. věst. C 236, 24.8.1994, s. 7.[2] Úř. věst. C 305, 31.10.1994, s. 147.[3] Úř. věst. C 102, 24.4.1995, s. 10.[4] Úř. věst. L 32, 3.2.1977, s. 71. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 90/654/EHS (Úř. věst. L 353, 17.12.1990, s. 48).[5] Úř. věst. L 270, 14.12.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise č. 95/55/ES (Úř. věst. L 263, 4.11.1995, s. 18).[6] Úř. věst. L 38, 11.2.1974, s. 31. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí č. 93/74/EHS (Úř. věst. L 237, 22.9.1993, s. 23 ).[7] Úř. věst. L 332, 30.12.1995, s. 15.[8] Úř. věst. L 319, 4.11.1992, s. 19.[9] Úř. věst. L 213, 21.7.1982, s. 8.[10] Úř. věst. L 237, 22.9.1993, s. 23.[11] Úř. věst. L 126, 21.5.1980, s. 14.[12] Úř. věst. L 213, 21.7.1982, s. 27.[13] Úř. věst. L 193, 17.7.1982, s. 34.[14] Úř. věst. L 281, 9.10.1991, s. 23.[15] Úř. věst. L 363, 27.12.1990, s. 51.[16] Úř. věst. L 170, 3.8.1970, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHAČÁST AObecná ustanoveníI. VYSVĚTLIVKY1. Krmné suroviny jsou uvedeny a pojmenovány v části B podle následujících kritérií:- původ produktu/vedlejšího produktu, např. rostlinný, živočišný, minerální,- použitá část produktu/vedlejšího produktu, např. celý produkt, semena, hlízy, kosti,- úprava, které byl podroben produkt/vedlejší produkt, např. loupání, extrakce, tepelná úprava a/nebo hotový produkt/vedlejší produkt, např. vločky, otruby, dřeň, tuk,- stupeň zralosti produktu/vedlejšího produktu a/nebo jakost produktu/vedlejšího produktu, např. "s nízkým obsahem glukosinolátu", "s vysokým obsahem tuku", "s nízkým obsahem cukru".2. Seznam uvedený v části B je členěn na 12 kapitol:1. Zrna obilovin, produkty a vedlejší produkty z nich2. Olejnatá semena, olejnaté plody, produkty a vedlejší produkty z nich3. Semena luskovin, produkty a vedlejší produkty z nich4. Hlízy a kořeny, produkty a vedlejší produkty z nich5. Ostatní semena a plody, produkty a vedlejší produkty z nich6. Pícniny a objemná krmiva7. Ostatní rostliny, produkty a vedlejší produkty z nich8. Mléčné výrobky9. Produkty ze suchozemských zvířat10. Ryby, ostatní mořští živočichové, produkty a vedlejší produkty z nich11. Minerální látky12. RůznéII. USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE BOTANICKÉ ČISTOTY1. Botanická čistota produktů a vedlejších produktů uvedených v části B a C nesmí být nižší než 95 %, pokud v nich není stanovena jiná hodnota.2. Za botanické nečistoty se považují:a) přirozené, ale neškodné nečistoty (např. sláma nebo úlomky slámy, semena jiných pěstovaných druhů nebo plevelů);b) neškodné zbytky jiných olejnatých semen nebo plodů pocházející z předchozích procesů zpracování, jejichž podíl nesmí překračovat 0,5 %.3. Uvedené hodnoty se vztahují na hmotnost produktu a vedlejšího produktu v daném stavu.III. USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE NÁZVŮObsahuje-li název krmné suroviny jedno nebo několik slov v závorce, tato slova lze uvést nebo vynechat. Například: olej ze sojových bobů lze označit buďto jako olej ze sojových bobů nebo jako sojový olej.IV. USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE KATALOGUNásledující katalog obsahuje hlavní technologické postupy výroby krmných surovin uvedených v části B a C této přílohy. V případě, že názvy těchto krmných surovin obsahují obecný název nebo přívlastek z tohoto katalogu, musí použitý technologický postup odpovídat zde uvedené definici.Technologický postup | Definice | Obecný název/přívlastek |Zahušťování | Zvyšování určitých složek odstraňováním vody nebo jiných látek | Koncentrát |Loupání [1] | Odstraňování obalových částí zrn, semen, plodů, ořechů apod. | Loupaný |Sušení | Snižování obsahu vody umělým nebo přirozeným postupem za účelem konzervace produktu | Sušený (na slunci nebo uměle) |Extrakce | Odstraňování tuků nebo olejů z určitých materiálů pomocí organických rozpouštědel nebo odstraňování cukru nebo jiných ve vodě rozpustných složek vodní extrakcí. Při použití organického rozpouštědla musí být výsledný produkt technicky prost zbytků rozpouštědla. | Extrahovaný (u olejnatých materiálů), melasa, pulpa, řízky (u materiálů obsahujících cukr nebo jiné ve vodě rozpustné složky) |Extruze | Lisování, mačkání nebo protlačování materiálů otvory za působení tlaku (srov. též zmazovatění) | Extrudovaný |Vločkování | Válcování vlhkého tepelně ošetřeného materiálu | Vločky |Mletí mouky | Fyzikální proces u zrn za účelem zmenšení velikosti částic a snadnější separace jednotlivých frakcí (především mouky, otruby a krupičné otruby) | Mouka, otruby a krupičné otruby |Tepelná úprava/zahřátí | Obecný termín pro řadu způsobů tepelné úpravy, které se provádějí za specifických podmínek za účelem změny výživové hodnoty nebo struktury materiálu | Toastovaný, vařený, expandovaný, tepelně upravený |Hydrogenace | Úprava olejů a tuků za účelem zvýšení bodu tání | Ztužený |Hydrolýza | Rozklad na jednodušší chemické složky vhodným působením vody a případně enzymů nebo kyselin/zásad | Hydrolyzovaný |Lisování | Odstraňování tuku nebo oleje z olejnatých materiálů nebo šťávy z plodů nebo jiných rostlinných produktů mechanickou extrakcí (šnekovými nebo jinými lisy), případně s mírným zahřátím | Expelery [2](u olejnatých materiálů), pulpa, výlisky (u ovoce atd.) |Granulování/peletování) | Protlačování matricí | Granule (pelety) |Předželatinizace | Přeměna škrobu za účelem podstatného zvýšení bobtnavosti ve studené vodě | Předželatinizovaný |Rafinace | Odstraňování příměsí z cukrů, olejů a jiných přírodních materiálů chemickou nebo fyzikální úpravou | Rafinovaný |Mokré mletí | Mechanické oddělení jednotlivých částic jader/zrn po zvlhčení vodou, případně s přidáním oxidu siřičitého, za účelem získání škrobu | Klíčky, lepek (gluten), škrob |V. USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE UVÁDĚNÝCH OBSAHŮ NEBO OBSAHŮ, KTERÉ MAJÍ BÝT PROHLÁŠENY PODLE ČÁSTI B A C1. Uváděné obsahy nebo obsahy, které mají být prohlášeny, se vztahují k hmotnosti krmné suroviny, není-li stanoveno jinak.2. S výhradou článku 3 a čl. 6 odst. 3 písm. b) této směrnice a pokud není v části B této přílohy stanoven jiný obsah, musí být u krmné suroviny uveden obsah vlhkosti, překračuje-li 14,5 % hmotnosti krmné suroviny. V případě, že vlhkost krmné suroviny výše uvedenou limitní hodnotu nepřekračuje, musí být takový obsah prohlášen jen tehdy, požaduje-li to kupující.3. S výhradou článku 3 směrnice a pokud není v části B této přílohy stanoven jiný obsah, musí být obsah popela nerozpustného v kyselině chlorovodíkové u krmných surovin uváděn vždy, překračuje-li 2,2 % v sušině.VI. USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE DENATURAČNÍCH LÁTEK A POJIVPoužijí-li se produkty uvedené v části B ve sloupci 2 nebo v části C ve sloupci 1 této přílohy jako denaturační látky nebo pojiva pro krmné suroviny, musí být uvedeny následující informace:- denaturační látky: druh a množství použitých produktů,- pojivové látky: druh použitých produktů.U pojivových látek nesmí množství použitého produktu činit více než 3 % celkové hmotnosti.VII. USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE MINIMÁLNÍCH TOLERANCÍ OBSAHŮ STANOVENÝCH NEBO URČENÝCH K PROHLÁŠENÍ PODLE ČÁSTI B A CVyplyne-li z úředního dohledu předepsaného podle článku 12 směrnice, že se složení krmné suroviny liší od prohlášeného složení ve směru snížení jeho hodnoty, jsou přípustné následující minimální přípustné odchylky:a) u dusíkatých látek:- 2 jednotky u prohlášených obsahů 20 % nebo vyšších,- 10 % prohlášeného obsahu u prohlášených obsahů pod 20 % ale ne nižších než 10 %,- 1 jednotka u prohlášených obsahů nižších než 10 %;b) u veškerých cukrů, redukujících cukrů, sacharosy, laktosy a glukosy (dextrosy):- 2 jednotky u prohlášených obsahů 20 % nebo vyšších,- 10 % prohlášeného obsahu u prohlášených obsahů pod 20 %, ale ne nižších než 5 %,- 0,5 jednotky u prohlášených obsahů nižších než 5 %;c) u škrobu a inulinu:- 3 jednotky u prohlášených obsahů 30 % nebo vyšších,- 10 % prohlášeného obsahu u prohlášených obsahů pod 30 %, ale ne nižších než 30 %,- 1 jednotka u prohlášených obsahů nižších než 10 %;d) u hrubých olejů a tuků:- 1,8 jednotky u prohlášených obsahů 15 % nebo vyšších,- 12 % prohlášeného obsahu u prohlášených obsahů pod 15 % ale ne nižších než 5 %,- 0,6 jednotky u prohlášených obsahů nižších než 5 %;e) u hrubé vlákniny:- 2,1 jednotky u prohlášených obsahů 14 % nebo vyšších,- 15 % prohlášeného obsahu u prohlášených obsahů pod 14 % ale ne nižších než 6 %,- 0,9 jednotky u prohlášených obsahů nižších než 6 %;f) u vlhkosti a hrubého popela:- 1 jednotka u prohlášených obsahů 10 % nebo vyšších,- 10 % prohlášeného obsahu u prohlášených obsahů pod 10 % ale ne nižších než 5 %,- 0,5 jednotky u prohlášených obsahů nižších než 5 %;g) u celkového fosforu, sodíku, uhličitanu vápenatého, vápníku, hořčíku, čísla kyselosti a u látek nerozpustných v petroléteru:- 1,5 jednotky u prohlášených obsahů (hodnot) 15 % (15) nebo vyšších,- 10 % prohlášeného obsahu (hodnoty) u prohlášených obsahů (hodnot) pod 15 % (15), ale ne nižších než 2 % (2),- 0,2 jednotky u prohlášených obsahů (hodnot) nižších než 2 % (2);h) u popela nerozpustného v kyselině chlorovodíkové a u chloridů vyjádřených jako NaCl:- 10 % prohlášeného obsahu u prohlášených obsahů 3 % nebo vyšších,- 0,3 jednotky u prohlášených obsahů nižších než 3 %;i) u karotenu, vitaminu A a xantofylu:- 30 % prohlášeného obsahu;j) u methioninu, lysinu a volných dusíkatých bází:- 20 % prohlášeného obsahu.ČÁST BNeúplný seznam hlavních krmných surovin1. ZRNA OBILOVIN, PRODUKTY A VEDLEJŠÍ PRODUKTY Z NICHČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |1.01 | Oves | Zrna druhu Avena sativa L. a jiných kultivarů ovsa | |1.02 | Ovesné vločky | Produkt získaný napařováním a válcováním loupaného ovsa. Může obsahovat malé množství ovesných slupek | Škrob |1.03 | Ovesné otruby | Vedlejší produkt, který vzniká při zpracování čištěného a loupaného ovsa na krupici a mouku. Skládá se převážně z ovesných otrub a částí endospermu | Hrubá vláknina |1.04 | Ovesné slupky a otruby | Vedlejší produkt, který vzniká při zpracování čištěného ovsa na ovesné krupice a skládá se převážně z ovesných slupek a otrub | Hrubá vláknina |1.05 | Ječmen | Zrna Hordeum vulgare L. | |1.06 | Ječné krupičné otruby | Vedlejší produkt, který vzniká při zpracování čištěného a loupaného ječmene na krupky, krupici nebo mouku | Hrubá vláknina |1.07 | Rýže zlomková | Vedlejší produkt z výroby leštěné nebo hlazené rýže Oryza sativa L. Sestává především z malých zrn nebo zlomků zrn | Škrob |1.08 | Rýžové otruby (hnědé) | Vedlejší produkt prvního leštění loupané rýže. Sestává především ze stříbřitých obalových částic aleuronové vrstvy, endospermu a klíčků | Hrubá vláknina |1.09 | Rýžové otruby (bílé) | Vedlejší produkt druhého leštění loupané rýže. Sestává především z částic aleuronové vrstvy, endospermu a klíčků | Hrubá vláknina |1.10 | Rýžové otruby s uhličitanem vápenatým | Vedlejší produkt, který vzniká při leštění loupané rýže. Obsahuje převážně stříbřité obalové části, částice aleuronové vrstvy, endospermu a klíčků a malé množství uhličitanu vápenatého z výrobního procesu (maximálně 3 % CaCO3) | Hrubá vláknina |1.11 | Krmná mouka z předvařené rýže | Vedlejší produkt, který vzniká při leštění loupané předvařené rýže. Obsahuje převážně stříbřité obalové části, částice aleuronové vrstvy, endospermu a klíčků a malé množství uhličitanu vápenatého z výrobního procesu (maximálně 3 % CaCO3) | Hrubá vláknina |1.12 | Expelery z rýžových klíčků | Vedlejší produkt, který vzniká při výrobě oleje lisováním rýžových klíčků, na nichž ještě ulpívají částice endospermu a osemení | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubá vláknina |1.13 | Rýžové klíčky extrahované | Vedlejší produkt, který vzniká při výrobě oleje extrakcí rýžových klíčků, na nichž ještě ulpívají částice endospermu a osemení | Dusíkaté látky |1.14 | Rýžový škrob | Technicky čistý rýžový škrob | Škrob |1.15 | Proso seté | Zrna druhu Panicum miliaceum L. | |1.16 | Žito seté | Zrna druhu Secale cereale L. | |1.17 | Žitné krupičné otruby | Vedlejší produkt z výroby mouky z přečištěného žita. Sestává především z částic endospermu, jemných částí vnějších obalů a malého množství jiných odpadních částí zrna | Hrubá vláknina |1.18 | Žitná krmná mouka | Vedlejší produkt z výroby mouky z přečištěného žita. Sestává převážně z částic vnějších obalů a z částí zrn, která nejsou tak dalekosáhle zbavena endospermu jako u žitných otrub | Hrubá vláknina |1.19 | Žitné otruby | Vedlejší produkt z výroby mouky z přečištěného žita. Sestává převážně z částic vnějších obalů a částí zrn, která jsou zbavena většiny endospermu | Hrubá vláknina |1.20 | Čirok obecný | Zrna druhu Sorghum bicolor (L.) Moench s.l. | |1.21 | Pšenice | Zrna druhu Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. a jiných variet pšenice | |1.22 | Pšeničné krupičné otruby | Vedlejší produkt z výroby mouky z přečištěné pšenice nebo loupané špaldy. Sestává převážně z částic endospermu, jemných vnějších obalů a některých odpadních částí zrna | Hrubá vláknina |1.23 | Pšeničná krmná mouka | Vedlejší produkt z výroby mouky z přečištěné pšenice nebo loupané špaldy. Sestává převážně z částic vnějších obalů a z částí zrn, která nejsou tak dalekosáhle zbavena endospermu jako pšeničné otruby | Hrubá vláknina |1.24 | Pšeničné otruby [3] | Vedlejší produkt z výroby mouky z přečištěné pšenice nebo loupané špaldy. Sestává převážně z částic vnějších obalů a z částí zrn, která jsou zbavena většiny endospermu | Hrubá vláknina |1.25 | Pšeničné klíčky | Vedlejší produkt při mletí mouky, který sestává především z mačkaných nebo nemačkaných pšeničných klíčků, na nichž mohou ulpívat částice endospermu a vnějších obalů | Dusíkaté látky Hrubý tuk |1.26 | Pšeničný lepek | Sušený vedlejší produkt při výrobě pšeničného škrobu. Sestává převážně z lepku získaného při oddělování škrobu | Dusíkaté látky |1.27 | Pšeničné lepek krmný | Vedlejší produkt z výroby pšeničného škrobu. Sestává z otrub a lepku, k nimž mohou být přidány zbytky z namáčecích vod a malé množství klíčků zbavených oleje | Dusíkaté látky Škrob |1.28 | Pšeničný škrob | Technicky čistý pšeničný škrob | Škrob |1.29 | Pšenice špalda | Zrna Triticum spelta L., Triticum dioccum Schrank, Triticum monococcum | |1.30 | Triticale | Zrna křížence Triticum x Secale | |1.31 | Kukuřice | Zrna druhu Zea mays L. | |1.32 | Kukuřičné krupičné otruby | Vedlejší produkt z výroby kukuřičné mouky nebo kukuřičné krupice. Sestává převážně z částic vnějších obalů a z částí zrn, která nejsou tak dalekosáhle zbavena endospermu jako u kukuřičných otrub | Hrubá vláknina |1.33 | Kukuřičné otruby | Vedlejší produkt z výroby kukuřičné mouky nebo kukuřičné krupice. Sestává převážně z vnějších obalů a zlomků kukuřičných obalů a zlomků kukuřičných klíčků s částicemi endospermu | Hrubá vláknina |1.34 | Expelery z kukuřičných klíčků | Vedlejší produkt při výrobě oleje, který se získává lisováním klíčků zpracovaných suchou nebo mokrou cestou z kukuřice, na nichž mohou ještě ulpívat částice endospermu a osemení | Dusíkaté látky Hrubý tuk |1.35 | Kukuřičné klíčky extrahované | Vedlejší produkt, při výrobě oleje, který se získává extrakcí klíčků zpracovaných suchou nebo mokrou cestou z kukuřice, na nichž mohou ještě ulpívat částice endospermu a osemení | Dusíkaté látky |1.36 | Kukuřičný lepek krmný [4] | Vedlejší produkt z výroby kukuřičného škrobu. Sestává z otrub a lepku, k nimž mohou být přidány zbytky z namáčecích vod a malé množství klíčků zbavených oleje | Dusíkaté látky Škrob |1.37 | Kukuřičný lepek | Sušený vedlejší z produkt výroby kukuřičného škrobu. Sestává převážně z lepku získaného během oddělování škrobu | Dusíkaté látky |1.38 | Kukuřičný škrob | Technicky čistý kukuřičný škrob | |1.39 | Kukuřičný škrob předželatinizovaný [5] | Tepelně ošetřený kukuřičný škrob, který při styku se studenou vodou znatelně nabobtná (zmazovatí) | Škrob |1.40 | Sladový květ | Vedlejší produkt ze sladování, který sestává především ze sušených kořínků naklíčeného obilí | Dusíkaté látky |1.41 | Pivovarské mláto sušené | Vedlejší pivovarský produkt, který se získává sušením zbytků sladu a nesladovaného obilí a jiných produktů obsahujících škrob | Dusíkaté látky |1.42 | Lihovarské výpalky sušené | Vedlejší produkt destilace alkoholu, který se získává sušením pevných zbytků fermentovaného obilí | Dusíkaté látky |1.43 | Lihovarské výpalky tmavé [6] | Vedlejší produkt destilace alkoholu, který se získává sušením pevných zbytků fermentovaného obilí a ke kterému byl přidán výpalkový sirup nebo zahuštěný vyčerpaný rmut | Dusíkaté látky |2. OLEJNATÁ SEMENA, OLEJNATÉ PLODY, PRODUKTY A VEDLEJŠÍ PRODUKTY Z NICHČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |2.01 | Podzemnicové částečně loupané expelery | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje lisováním částečně loupaných semen podzemnice olejné rodu Arachis hypogaea L. a dalších variet Arachis (maximální obsah vlákniny: 16 % v sušině) | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubá vláknina |2.02 | Podzemnicový částečně loupaný extrahovaný šrot | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí částečně loupaných semen podzemnice olejné (maximální obsah vlákniny: 16 % v sušině) | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |2.03 | Podzemnicové loupané expelery | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje lisováním loupaných semen podzemnice olejné | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubá vláknina |2.04 | Podzemnicový loupaný extrahovaný šrot | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí loupaných semen podzemnice olejné | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |2.05 | Řepkové semeno [7] | Semena řepky Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinks., indického sarsonu Brassica napus L. var. Glauca (Roxb.) O. E. Schulz a řepáku Brassica campestris L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinks. (botanická čistota minimálně 94 %) | |2.06 | Řepkové expelery [7] | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje lisováním řepkového semene (botanická čistota minimálně 94 %) | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubá vláknina |2.07 | Řepkový extrahovaný šrot [7] | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí řepkového semene (botanická čistota minimálně 94 %) | Dusíkaté látky |2.08 | Řepkové slupky | Vedlejší produkt, který vzniká při loupání řepkových semen | Hrubá vláknina |2.09 | Saflorový částečně loupaný extrahovaný šrot | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí částečně loupaných semen světlice barvířské Carthamus tinctorius L. | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |2.10 | Kokosové expelery | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje lisováním sušených jader (endospermu) a vnější slupky (tegumentu) plodů palmy kokosové Cocos nucifera L. | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubá vláknina |2.11 | Kokosový extrahovaný šrot | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí sušených jader (endospermu) a vnější slupky (tegumentu) plodů kokosové palmy | Dusíkaté látky |2.12 | Palmojádrové expelery | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje lisováním jader palmy Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct.), z nichž byla převážně odstraněna tvrdá skořápka | Dusíkaté látky Hrubá vláknina Hrubý tuk |2.13 | Palmojádrový extrahovaný šrot | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí palmových jader, z nichž byla převážně odstraněna tvrdá skořápka | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |2.14 | Sojové boby toastované | Sojové boby Glycine max L. Merr., které byly podrobeny vhodné tepelné úpravě | |2.15 | Sojový extrahovaný šrot toastovaný | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí ze sojových bobů a byl podroben vhodné tepelné úpravě (maximální obsah hrubé vlákniny: 8 % v sušině) | Dusíkaté látky |2.16 | Sojový, loupaný extrahovaný šrot toastovaný | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí z loupaných sojových bobů a byl podroben vhodné tepelné úpravě | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |2.17 | Sojoproteinový koncentrát | Produkt z loupaných, extrahovaných sojových bobů, následně upravený další extrakcí za účelem snížení obsahu rozpustných bezdusíkatých složek | Dusíkaté látky |2.18 | Sojový olej | Olej ze sojových bobů | |2.19 | Slupky ze sojových bobů | Vedlejší produkt, který vzniká při loupání sojových bobů | Hrubá vláknina |2.20 | Bavlníkové semeno | Semena bavlníku Gossypium ssp., zbavená vláken | Dusíkaté látky Hrubá vláknina Hrubý tuk |2.21 | Bavlníkový částečně loupaný extrahovaný šrot | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí vláken zbavených a částečně loupaných bavlníkových semen (maximální obsah hrubé vlákniny: 22,5 % v sušině) | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |2.22 | Bavlníkové expelery | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje lisováním bavlníkových semen zbavených vláken | Dusíkaté látky Hrubá vláknina Hrubý tuk |2.23 | Nigerové expelery | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje lisováním semen nigeru Guizotia abyssinica (Lf) Cass. (podíl popela nerozpustného v HCl: maximálně 3,4 %) | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubá vláknina |2.24 | Slunečnicové semeno | Semena slunečnice Helianthus annuus L. | |2.25 | Slunečnicový extrahovaný šrot | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí slunečnicových semen | Dusíkaté látky |2.26 | Slunečnicový částečně loupaný extrahovaný šrot | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí částečně loupaných slunečnicových semen (maximální obsah vlákniny: 27,5 % v sušině) | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |2.27 | Lněné semeno | Semena lnu setého Linum usitatissimum L. (botanická čistota minimálně 93 %) | |2.28 | Lněné expelery | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje lisováním lněných semen (botanická čistota minimálně 93 %) | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubá vláknina |2.29 | Lněný extrahovaný šrot | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí lněných semen (botanická čistota minimálně 93 %) | Dusíkaté látky |2.30 | Olivová pulpa | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí oliv Olea europaea L., převážně zbavených částí jader | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |2.31 | Sezamové expelery | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje lisováním semen sezamu indického Sesamum indicum L. (podíl popela nerozpustného v HCl: maximálně 5 %) | Dusíkaté látky Hrubá vláknina Hrubý tuk |2.32 | Kakaový částečně loupaný extrahovaný šrot | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání oleje extrakcí sušených a pražených kakaových bobů Theobroma cacao L., ze kterých byla odstraněna část slupek | Dusíkaté látky |3. SEMENA LUSKOVIN, PRODUKTY A VEDLEJŠÍ PRODUKTY Z NICHČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |3.01 | Cizrna | Semena rostliny Cicer arietinum L. | |3.02 | Extrahovaná guarová mouka | Vedlejší produkt, který vzniká po extrakci rostlinného slizu semen Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. | Dusíkaté látky |3.03 | Ervil | Semena rostliny Ervum ervilia L. | |3.04 | Hrachor setý [8] | Semena rostliny Lathyrus sativus L., která byla vhodným způsobem tepelně upravena | |3.05 | Čočka | Semena rostliny Lens culinaris a.o. Medik. | |3.06 | Lupina sladká | Semena rostliny Lupinus ssp. s nízkým obsahem hořkých semen | |3.07 | Boby toastované | Semena rostliny Phaseolus nebo Vigna ssp., která byla vhodným způsobem tepelně upravena za účelem zničení toxických lektinů | |3.08 | Hrachy | Semena rostliny Pisum ssp. | |3.09 | Hrachové krupičné otruby | Vedlejší produkt z výroby hrachové mouky. Obsahuje zejména částice děloh a v malém množství i slupky | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |3.10 | Hrachové otruby | Vedlejší produkt z výroby hrachové mouky. Sestává hlavně ze slupek odstraněných při loupání a čištění | Hrubá vláknina |3.11 | Bob koňský | Semena rostliny Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. a var. minuta (Alef.) Mansf. | |3.12 | Vikev monantha | Semena rostliny Vicia monanthos Desf. | |3.13 | Vikve | Semena rostliny Vicia sativa L. var. sativa a dalších variet | |4. HLÍZY, KOŘENY, PRODUKTY A VEDLEJŠÍ PRODUKTY Z NICHČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |4.01 | Cukrovkové řízky sušené | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání cukru z cukrové řepy Beta vulgarisL. ssp.vulgarisvar.altissimaDoell. Sestává z vyslazených a sušených řízků (podíl popela nerozpustného v HCl: maximálně 3,5 % v sušině) | Veškeré cukry vyjádřené jako sacharosa |4.02 | Řepná melasa | Vedlejší produkt sestávající ze zbytků sirupů, který vzniká při získávání nebo rafinaci cukru z cukrové řepy (vlhkost: maximálně 25 %) | Veškeré cukry vyjádřené jako sacharosa |4.03 | Cukrovkové řízky melasové | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání cukru, sestávající ze sušených vyslazených cukrovkových řízků, ke kterým byla přidána melasa | Veškeré cukry vyjádřený jako sacharosa |4.04 | Výpalky cukrovkové (vinasa) | Vedlejší produkt, který vzniká po fermentaci řepné melasy při výrobě alkoholu, kvasnic, kyseliny citrónové a jiných organických látek | Dusíkaté látky NPN |4.05 | Řepný cukr [9] | Cukr z cukrové řepy | Sacharosa |4.06 | Batáty | Hlízy Ipomoea batatas (L.) Poir., bez ohledu na způsob úpravy | Škrob |4.07 | Maniok | Kořeny Manihot esculenta Crantz, bez ohledu na způsob úpravy | Škrob |4.08 | Maniokový škrob expandovaný | Škrob z maniokových kořenů, tepelně upravený expandováním tak, aby byl dokonale zmazovatělý | Škrob |4.09 | Bramborové zdrtky (dřeň) | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání škrobu z brambor Solanum tuberosum L. | |4.10 | Bramborový škrob | Technicky čistý bramborový škrob | Škrob |4.11 | Bramborová bílkovina | Sušený vedlejší produkt z výroby škrobu, který sestává hlavně z bílkovinných složek získaných při oddělování škrobu | Dusíkaté látky |5. OSTATNÍ SEMENA A PLODY, PRODUKTY A VEDLEJŠÍ PRODUKTY Z NICHČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |5.01 | Lusky z rohovníku | Produkt, který se získává šrotováním sušených plodů (lusků) stromu rohovníku obecného Ceratonia siliqua L., zbavených semen | Hrubá vláknina |5.02 | Citrusová dřeň | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání šťávy lisováním plodů citrusů rodu Citrus | Hrubá vláknina |5.03 | Jablečná dřeň | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání jablečné šťávy lisováním jablek rodu Malus | Hrubá vláknina |5.04 | Rajčatová dřeň | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání rajčatové šťávy lisováním rajčat Solanum lycopersicum Karst. | Hrubá vláknina |5.05 | Dřeň z hroznů | Vedlejší produkt, který vzniká při získávání šťávy lisováním hroznů Vitis vinifera L. | Hrubá vláknina |5.06 | Dřeň z hroznů, extrahovaná | Vedlejší produkt, který vzniká při zpracování hroznů a sestává prakticky jen z extrahovaných jadérek | Hrubá vláknina |6. PÍCNINY A OBJEMNÁ KRMIVAČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |6.01 | Vojtěšková moučka [10] | Produkt získaný sušením a mletím mladé vojtěšky Medicago sativa L. a Medicago var. Martyn (botanická čistota minimálně 80 %) (podíl popela nerozpustného v HCl: maximálně 3,4 %) | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |6.02 | Vojtěškové výlisky | Sušený vedlejší produkt, který vzniká při lisování šťávy z vojtěšky | Dusíkaté látky |6.03 | Vojtěškový proteinový koncentrát | Produkt, který vzniká při umělém sušení frakcí šťávy vylisované z vojtěšky, která byla za účelem vysrážení proteinů odstředěna a tepelně upravena | Karoten Dusíkaté látky |6.04 | Jetelová moučka [10] | Produkt získaný sušením a mletím mladého jetele rodu Trifolium (botanická čistota minimálně 80 %) (podíl popela nerozpustného v HCl: maximálně 3,4 %) | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |6.05 | Travní moučka [10] | Produkt získaný sušením a mletím mladých pícnin | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |6.06 | Obilní sláma | Sláma z obilovin | |6.07 | Obilní sláma ošetřená [11] | Produkt získaný vhodným ošetřením obilní slámy | Dusíkaté látky NPN při ošetření amoniakem sodík při ošetření NaOH |7. OSTATNÍ ROSTLINY, PRODUKTY A VEDLEJŠÍ PRODUKTY Z NICHČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |7.01 | Třtinová melasa | Vedlejší produkt sestávající ze zbytků sirupů, který vzniká při výrobě nebo rafinaci cukru z cukrové třtiny Saccharum officinarum L. (vlhkost: maximálně 25 %) | Veškeré cukry vyjádřené jako sacharosa |7.02 | Výpalky třtinové (vinasa) | Vedlejší produkt, který vzniká po fermentaci třtinové melasy při výrobě alkoholu, kvasnic, kyseliny citrónové a jiných organických látek | Dusíkaté látky |7.03 | Třtinový cukr [12] | Cukr z cukrové třtiny | Sacharosa |7.04 | Moučka z mořských řas | Produkt, který vzniká sušením a drcením mořských řas, zejména řas hnědých. Produkt lze za účelem snížení obsahu jódu upravit promytím | Hrubý popel |8. MLÉČNÉ VÝROBKYČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |8.01 | Sušené odstředěné mléko | Produkt, který se získává sušením mléka, z něhož byla odstraněna většina tuku | Dusíkaté látky |8.02 | Sušené podmáslí | Produkt, který se získává sušením tekutiny zbývající po výrobě másla | Dusíkaté látky Hrubý tuk Laktosa |8.03 | Sušená syrovátka | Produkt, který se získává sušením tekutiny, která zbývá po výrobě sýrů, tvarohu, kaseinu nebo při podobných výrobních postupech | Dusíkaté látky Laktosa |8.04 | Sušená syrovátka, částečně delaktozovaná | Produkt, který se získává sušením syrovátky, která byla zbavena části laktosy | Dusíkaté látky Laktosa |8.05 | Syrovátková bílkovina sušená [13] | Produkt, který vzniká sušením bílkovinných složek, které se získávají ze syrovátky nebo mléka chemickou nebo fyzikální úpravou | Dusíkaté látky |8.06 | Kasein práškový | Produkt, který se získává sušením kaseinu vysráženého z odstředěného mléka nebo podmáslí okyselením nebo syřidlem | Dusíkaté látky |8.07 | Laktosa sušená | Cukr izolovaný z mléka nebo syrovátky čištěním a sušením | Laktosa |9. PRODUKTY ZE SUCHOZEMSKÝCH ZVÍŘATČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |9.01 | Masová moučka [14] | Produkt získaný zahříváním, sušením a mletím těl nebo částí těl teplokrevných suchozemských živočichů, z něhož může být extrakcí nebo fyzikálně odstraněna část tuku. Musí být v podstatě prostý kopyt, rohů, štětin, chlupů a peří, jakož i obsahu zažívacího traktu (minimální obsah dusíkatých látek: 50 % v sušině) (podíl popela nerozpustného v HCl: maximálně 2,2 %) | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubý popel |9.02 | Masokostní moučka [14] | Produkt získaný zahříváním, sušením a mletím těl nebo částí těl teplokrevných suchozemských živočichů, z něhož může být extrakcí nebo fyzikálně odstraněna část tuku. Musí být v podstatě prostý kopyt, rohů, štětin, chlupů a peří, jakož i obsahu zažívacího traktu | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubý popel |9.03 | Kostní moučka | Produkt získaný zahříváním, sušením a jemným drcením kostí teplokrevných suchozemských živočichů, ze kterého byla extrahována nebo fyzikálně odstraněna většina tuku. Musí být v podstatě prostý kopyt, rohů, štětin, chlupů a peří, jakož i obsahu zažívacího traktu | Dusíkaté látky Hrubý popel |9.04 | Škvarky | Zbytkový produkt získaný při zpracování loje nebo jiných živočišných tuků, extrakcí nebo fyzikálním způsobem | Dusíkaté látky Hrubý tuk |9.05 | Drůbeží moučka [14] | Produkt získaný sušením a mletím odpadů z jatečné drůbeže. Musí být v podstatě prostý peří (podíl popela nerozpustného v HCl: maximálně 3,3 %) | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubý popel |9.06 | Péřová moučka hydrolyzovaná | Produkt získaný hydrolýzou, sušením a mletím drůbežího peří (podíl popela nerozpustného v HCl: maximálně 3,4 %) | Dusíkaté látky |9.07 | Krevní moučka | Produkt získaný sušením krve jatečných teplokrevných zvířat. Musí být v podstatě prostý cizorodých příměsí. | Dusíkaté látky |9.08 | Živočišný tuk | Produkt složený z tuku teplokrevných suchozemských živočichů | |10. RYBY, OSTATNÍ MOŘŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ, PRODUKTY A VEDLEJŠÍ PRODUKTY Z NICHČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |10.01 | Rybí moučka [15] | Produkt získaný zpracováním celých ryb nebo částí ryb, který je částečně zbaven tuku a ke kterému může být znovu přidán rybí vývar (podíl popela nerozpustného v HCl: maximálně 2,2 %) | Dusíkaté látky Hrubý tuk Hrubý popel |10.02 | Rybí vývar zahuštěný | Stabilizovaný produkt obsahující vylisovanou šťávu z ryb, která vzniká při výrobě rybí moučky a z níž je odstraněna většina rybího tuku a část vody | Dusíkaté látky |10.03 | Rybí tuk | Tuk získaný z ryb | |10.04 | Rybí tuk rafinovaný, ztužený | Tuk získaný z ryb, který se rafinuje a hydrogenuje | Jodové číslo |11. MINERÁLNÍ LÁTKYČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |11.01 | Uhličitan vápenatý [16] | Produkt, který se získává mletím zdrojů obsahujících uhličitan vápenatý, jako např. vápence, skořápek škeblí nebo ústřic, nebo vysrážením z kyselých roztoků (popel nerozpustný v HCl: maximálně 5 %) | Vápník popel nerozpustný v HCl |11.02 | Uhličitan hořečnato-vápenatý | Přirozená směs uhličitanu vápenatého a uhličitanu hořečnatého | Vápník Hořčík |11.03 | Mořské řasy zvápenatělé (Maerl) | Produkt přírodního původu získaný mletím nebo granulováním zvápenatělých řas (popel nerozpustný v HCl: maximálně 5 %) | Vápník popel nerozpustný v HCl |11.04 | Oxid hořečnatý | Technicky čistý oxid hořečnatý (MgO) | Hořčík |11.05 | Síran hořečnatý | Přírodní síran hořečnatý (MgSO4. H2O) | Hořčík |11.06 | Dikalciumfosfát [17] | Hydrogenfosforečnan vápenatý (monohydrát) (CaHPO4. xH2O) získaný z kostí nebo anorganických zdrojů srážením | Vápník Celkový fosfor |11.07 | Monodikalciumfosfát | Produkt získaný chemicky, který obsahuje stejný díl primárního a sekundárního fosforečnanu vápenatého | Celkový fosfor Vápník |11.08 | Přírodní fosfát defluorizovaný | Produkt získaný mletím čištěných a vhodným způsobem defluorizovaných přírodních fosfátů | Celkový fosfor Vápník |11.09 | Kostní moučka vyklížená | Kosti mleté, odtučněné, zbavené klihu a sterilizované | Celkový fosfor Vápník |11.10 | Monokalciumfosfát | Technicky čistý dihydrogenfosforečnan vápenatý [Ca(H2PO4)2. xH2O] | Celkový fosfor Vápník |11.11 | Fosforečnan hořečnato-vápenatý | Technicky čistý fosforečnan hořečnato-vápenatý | Hořčík Celkový fosfor |11.12 | Monoamoniumfosfát | Technicky čistý dihydrogenfosforečnan amonný (NH4H2PO4) | Celkový dusík Celkový fosfor |11.13 | Chlorid sodný [16] | Technicky čistý chlorid sodný nebo produkt, který se získává mletím přírodních zdrojů obsahujících chlorid sodný, jako např. kamenná nebo mořská sůl | Sodík |11.14 | Propionát hořečnatý | Technicky čistý propionát hořečnatý | Hořčík |12. RŮZNÉČíslo | Název | Popis | Povinné prohlášení |1 | 2 | 3 | 4 |12.01 | Pekárenské a těstovinové odpady | Vedlejší produkt získaný při výrobě sušenek, koláčů, chleba nebo těstovin | Škrob Veškeré cukry vyjádřené jako sacharosa |12.02 | Cukrářské odpady | Vedlejší produkt získaný při výrobě čokolády, cukrovinek a jiných podobných produktů | Škrob Veškeré cukry vyjádřené jako sacharosa |12.03 | Mastné kyseliny | Vedlejší produkt získaný při odkyselení olejů a tuků neurčitého rostlinného nebo živočišného původu louhem nebo destilací | Hrubý tuk |12.04 | Soli mastných kyselin [18] | Vedlejší produkt získaný při zmýdelňování mastných kyselin pomocí hydroxidu vápenatého, sodného nebo draselného | Hrubý tuk Ca (resp. Na nebo K) |ČÁST CUstanovení týkající se prohlášení určitých složek krmných surovin neuvedených v seznamuU krmných surovin uváděných do oběhu, které nejsou neuvedeny v části B této přílohy, se podle čl. 5 odst. 1 písm. d) této směrnice musí povinně prohlašovat složky uvedené ve sloupci 2 níže uvedené tabulky:Krmná surovina patřící ke skupině | Povinné prohlášení |1 | 2 |Obiloviny | |Produkty a vedlejší produkty z obilovin | Škrob, pokud > 20 % Dusíkaté látky, pokud > 10 % Hrubý tuk, pokud > 5 % Hrubá vláknina |Olejnatá semena, olejnaté plody | |Produkty a vedlejší produkty z olejnatých semen a olejnatých plodů | Dusíkaté látky Hrubý tuk, pokud > 5 % Hrubá vláknina |Semena luskovin | |Produkty a vedlejší produkty ze semen luskovin | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |Hlízy, kořeny | |Produkty a vedlejší produkty z hlíz a kořenů | Škrob Hrubá vláknina |Produkty a vedlejší produkty průmyslu zpracovávajícího cukrovou řepu | Hrubá vláknina Veškerý cukr Vyjádřený jako sacharosa |Jiná semena a plody, produkty a vedlejší produkty z nich | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |Pícniny a objemná krmiva | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |Jiné rostliny, produkty a vedlejší produkty z nich | Dusíkaté látky Hrubá vláknina |Produkty a vedlejší produkty průmyslu zpracovávajícího cukrovou třtinu | Dusíkaté látky Hrubá vláknina Veškerý cukr vyjádřený jako sacharosa |Mléčné výrobky | Dusíkaté látky |Produkty s vysokým obsahem laktosy | Dusíkaté látky Laktosa |Produkty ze suchozemských zvířat | Dusíkaté látky, pokud > 10 % Hrubý tuk, pokud > 5 % |Ryby, ostatní mořští živočichové, produkty a vedlejší produkty z nich | Dusíkaté látky, pokud > 10 % Hrubý tuk, pokud > 5 % |Minerální látky | Příslušné minerální látky |Různé | Dusíkaté látky, pokud > 10 % Hrubá vláknina Hrubý tuk, pokud > 10 % Škrob, pokud > 30 % Veškerý cukr vyjádřený jako sacharosa, pokud > 10 % |[1] "Loupání" lze v případě potřeby nahradit výrazem "odslupkování" nebo "vylušťování". V takovém případě musí být použit přívlastek "odslupkovaný" nebo "vyluštěný".[2] V případě potřeby lze pojem "expeler" nahradit pojmem "pokrutina".[3] Pokud byla tato surovina jemně umleta, může být k názvu připojen přívlastek "jemné" nebo může být název doplněn odpovídajícím označením.[4] Tento název lze případně nahradit názvem "kukuřičné glutenové krmivo".[5] Tento název lze případně nahradit názvem "extrudovaný kukuřičný škrob".[6] Tento název lze případně nahradit názvem "lihovarská sušená zrna a rozpustné látky".[7] K názvu lze připojit poznámku "s nízkým obsahem glukosinolátů". Tento obsah je definován v právních předpisech Společenství.[8] Název musí být doplněn označením způsobu provedené tepelné úpravy.[9] Tento název lze nahradit názvem "sacharosa".[10] Slovo "mouka" lze nahradit slovem "granule". K názvu lze připojit způsob sušení.[11] Název musí být upřesněn označením druhu chemického ošetření.[12] Tento název lze nahradit názvem "sacharosa".[13] Tento název lze nahradit názvem "albumin mléčný práškový".[14] Produkty, které obsahují více než 13 % tuku v sušině, musí být označeny slovy "s vysokým obsahem tuku".[15] Produkty, které obsahují více než 75 % dusíkatých látek v sušině, mohou být označeny slovy "s vysokým obsahem bílkovin".[16] Původ zdroje může nahradit název nebo být uveden přidáním k názvu.[17] Proces zpracování může být uveden v názvu.[18] Název může být doplněn uvedením získané soli.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2009/122/ES ze dne 14. září 2009 , kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken (Text s významem pro EHP)

text:
               15.9.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 242/14

      SMĚRNICE KOMISE 2009/122/ES
   ze dne 14. září 2009,
   kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken
   (Text s významem pro EHP)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES ze dne 16. prosince 1996 o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken (1), a zejména na článek 5 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES ze dne 14. ledna 2009 o názvech textilií (2) vyžaduje označování etiketami k určení složení vlákenných směsí textilních výrobků spolu s prováděním kontrol shody těchto výrobků s údaji na etiketě prostřednictvím analýzy.

               (2)

               Směrnice 96/73/ES stanoví jednotné metody kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken.

               (3)

               Na základě nejnovějších poznatků technické pracovní skupiny došlo k přizpůsobení směrnice 2008/121/ES technickému pokroku tím, že do seznamu vláken stanoveného v přílohách I a V uvedené směrnice bylo doplněno vlákno melamin.

               (4)

               Je proto třeba definovat jednotné metody zkoušek pro melamin.

               (5)

               Směrnice 96/73/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (6)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro směrnice o názvech a označování textilií etiketami,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Příloha II směrnice 96/73/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.
   Článek 2
   Provedení
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 15. září 2010. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 14. září 2009.

            Za Komisi

         Günter VERHEUGEN

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 32, 3.2.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 19, 23.1.2009, s. 29.

      PŘÍLOHA
      Kapitola 2 přílohy II směrnice 96/73/ES se mění takto:

                  a)

                  Jednotlivé metody – souhrnná tabulka se nahrazuje tímto:
                  „SOUHRNNÁ TABULKA

                              Metoda

                              Oblast použití

                              Činidlo

                              Rozpustná složka

                              Nerozpustná složka

                              1.

                              Acetát

                              Další stanovená vlákna

                              Aceton

                              2.

                              Stanovená proteinová vlákna

                              Další stanovená vlákna

                              Chlornan

                              3.

                              Viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalových vláken

                              Bavlna, elastolefin nebo melamin

                              Kyselina mravenčí a chlorid zinečnatý

                              4.

                              Polyamid nebo nylon

                              Další stanovená vlákna

                              Kyselina mravenčí, 80 % hmot.

                              5.

                              Acetát

                              Triacetát, elastolefin nebo melamin

                              Benzylalkohol

                              6.

                              Triacetát nebo polyaktid

                              Další stanovená vlákna

                              Dichlormethan

                              7.

                              Stanovená celulózová vlákna

                              Polyester, elastomultiester nebo elastolefin

                              Kyselina sírová, 75 % hmot.

                              8.

                              Akrylová vlákna, stanovená modakrylová vlákna nebo stanovená chlorovlákna

                              Další stanovená vlákna

                              Dimethylformamid

                              9.

                              Stanovená chlorovlákna

                              Další stanovená vlákna

                              Sirouhlík/aceton, 55,5/44,5 % obj.

                              10.

                              Acetát

                              Stanovená chlorovlákna, elastolefin nebo melamin

                              Bezvodá (ledová) kyselina octová

                              11.

                              Hedvábí

                              Vlna, chlupy, elastolefin nebo melamin

                              Kyselina sírová, 75 % hmot.

                              12.

                              Juta

                              Stanovená živočišná vlákna

                              Metoda určující obsah dusíku

                              13.

                              Polypropylen

                              Další stanovená vlákna

                              Xylen

                              14.

                              Další stanovená vlákna

                              Chlorovlákna (homopolymery vinylchloridu), elastolefin nebo melamin

                              Metoda s koncentrovanou kyselinou sírovou

                              15.

                              Chlorovlákna, stanovená modakrylová, stanovená elastanová, acetátová, triacetátová vlákna

                              Další stanovená vlákna

                              Cyklohexanon

                              16.

                              Melamin

                              Bavlna nebo aramid

                              Horká kyselina mravenčí, 90 % hmot.“

                  b)

                  Metoda č. 1 se mění takto:

                              i)

                              bod 1.2 se nahrazuje tímto:

                                          „2.

                                          vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), lnem (7), konopím (8), jutou (9), manilským konopím (10), alfou (11), kokosovým vláknem (12), broomem (13), ramií (14), sisalem (15), měďnatými vlákny (21), modalovými vlákny (22), proteinem (23), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).

                                    Tuto metodu nelze za žádných okolností použít pro ta acetátová vlákna, která byla na povrchu deacetylována.“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

                  c)

                  Metoda č. 2 se mění takto:

                              i)

                              bod 1.2 se nahrazuje tímto:

                                          „2.

                                          bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), viskózou (25), akrylem (26), chlorovlákny (27), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), elastanem (43), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).

                                    Jsou-li přítomna rozdílná proteinová vlákna, udává metoda jejich celkové množství, nikoli však jejich jednotlivá množství.“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou bavlny, viskózy, modalových vláken a melaminu, pro které hodnota „d“ = 1,01, a nebělené bavlny, pro kterou hodnota „d“ = 1,03.“

                  d)

                  Metoda č. 3 se mění takto:

                              i)

                              bod 1.2 se nahrazuje tímto:

                                          „2.

                                          bavlnou (5), elastolefinem (47) a melaminem (48).

                                    Je-li zjištěna přítomnost modalových vláken, provede se předběžná zkouška, aby se zjistilo, zda jsou v činidle rozpustná.
                              Tuto metodu nelze použít pro směsi, v nichž by byla bavlna silně chemicky degradována nebo v nichž jsou viskózová nebo měďnatá vlákna nedokonale rozpustná vzhledem k přítomnosti určitých barviv nebo úprav, které nemohou být zcela odstraněny.“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,02 pro bavlnu, 1,01 pro melamin a 1,00 pro elastolefin.“

                  e)

                  Metoda č. 4 se mění takto:

                              i)

                              bod 1.2 se nahrazuje tímto:

                                          „2.

                                          vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalovými vlákny (22), viskózou (25), akrylem (26), chlorovlákny (27), polyesterem (35), polypropylenem (37), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).

                                    Jak bylo uvedeno výše, tuto metodu lze rovněž použít pro směsi obsahující vlnu, avšak pokud obsah vlny přesahuje 25 %, použije se metoda č. 2 (rozpouštění vlny v roztoku alkalického chlornanu sodného).“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

                  f)

                  Metoda č. 5 se mění takto:

                              i)

                              bod 1 se nahrazuje tímto:
                              „1.   OBLAST POUŽITÍ
                              Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:

                                          1.

                                          acetátu (19)
                                          s

                                          2.

                                          triacetátem (24), elastolefinem (47) a melaminem (48).“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

                  g)

                  Metoda č. 6 se mění takto:

                              i)

                              bod 1.2 se nahrazuje tímto:

                                          „2.

                                          vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).

                                    Poznámka: Triacetátová vlákna, která byla získána úpravou vedoucí k částečné hydrolýze, přestala být úplně rozpustná v daném činidle. V takovém případě není metoda použitelná.“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou polyesteru, elastomultiesteru, elastolefinu a melaminu, pro které hodnota „d“ = 1,01.“

                  h)

                  Metoda č. 8 se mění takto:

                              i)

                              bod 1.2 se nahrazuje tímto:

                                          „2.

                                          vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).

                                    Tato metoda je rovněž použitelná pro akrylová a stanovená modakrylová vlákna obarvená kovokomplexními barvivy, avšak není použitelná pro vlákna barvená s dodatečným chromováním.“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou vlny, bavlny, měďnatých vláken, modalu, polyesteru, elastomultiesteru a melaminu, pro které hodnota „d“ =1,01.“

                  i)

                  Metoda č. 9 se mění takto:

                              i)

                              bod 1.2 se nahrazuje tímto:

                                          „2.

                                          vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46) a melaminem (48).

                                    Přesahuje-li obsah vlny nebo hedvábí ve směsi 25 %, použije se metoda č. 2.
                              Přesahuje-li obsah polyamidu nebo nylonu ve směsi 25 %, použije se metoda č. 4.“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

                  j)

                  V metodě č. 10 se bod 1.2 nahrazuje tímto:

                              „2.

                              stanovenými chlorovlákny (27), zejména polyvinylchloridovými vlákny, též dodatečně chlorovanými, elastolefinem (47) a melaminem (48).“

                  k)

                  Metoda č. 11 se mění takto:

                              i)

                              bod 1.2 se nahrazuje tímto:

                                          „2.

                                          vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), elastolefinem (47) a melaminem (48).“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 0,985 pro vlnu, 1,00 pro elastolefin a 1,01 pro melamin.“

                  l)

                  Metoda č. 13 se mění takto:

                              i)

                              bod 1.2 se nahrazuje tímto:

                                          „2.

                                          vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), acetátem (19), měďnatými vlákny (21), modalem (22), triacetátem (24), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44) a elastomultiesterem (46) a melaminem (48).“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

                  m)

                  Metoda č. 14 se mění takto:

                              i)

                              bod 1 se nahrazuje tímto:
                              „1.   OBLAST POUŽITÍ
                              Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:

                                          1.

                                          bavlny (5), acetátu (19), měďnatých vláken (21), modalu (22), triacetátu (24), viskózy (25), stanovených akrylových vláken (26), stanovených modakrylových vláken (29), polyamidu nebo nylonu (30), polyesteru (35) a elastomultiesteru (46)
                                          s

                                          2.

                                          chlorovlákny (27) založenými na homopolymerech vinylchloridu, též dodatečně chlorovanými, elastolefinem (47) a melaminem (48).
                                          Uvedená modakrylová vlákna jsou ta, která dávají čirý roztok po ponoření do koncentrované kyseliny sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84).
                                          Tuto metodu lze použít místo metod č. 8 a 9.“,

                              ii)

                              bod 2 se nahrazuje tímto:
                              „2.   PODSTATA METODY
                              Složky jiné než chlorovlákna, elastolefin nebo melamin (tj. vlákna uvedená v odstavci 1.1) se odstraní ze suché navážky vzorku rozpouštěním v koncentrované kyselině sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84). Zbytek po rozpouštění skládající se z chlorovláken, elastolefinu nebo melaminu se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby upravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché navážky vzorku. Procentuální podíl druhé složky se vypočte z rozdílu hmotnosti.“,

                              iii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

                  n)

                  Metoda č. 15 se mění takto:

                              i)

                              bod 1 se nahrazuje tímto:
                              „1.   OBLAST POUŽITÍ
                              Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:

                                          1.

                                          acetátových vláken (19), triacetátových vláken (24), chlorovláken (27), stanovených modakrylových vláken (29), stanovených elastanových vláken (43)
                                          s

                                          2.

                                          vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), polyamidem nebo nylonem (30), akrylem (26), skleněnými vlákny (44) a melaminem (48).

                                    Pokud jsou přítomna modakrylová nebo elastanová vlákna, je třeba nejdříve provést předběžnou zkoušku, aby se zjistilo, zda je vlákno v činidle zcela rozpustné.
                              Směsi obsahující chlorovlákna lze analyzovat rovněž s použitím metody č. 9 nebo 14.“,

                              ii)

                              bod 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                              Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s těmito výjimkami:

                                          hedvábí a melamin

                                          1,01;

                                          akryl

                                          0,98.“

                  o)

                  Po metodě č. 15 se zařazuje metoda č. 16:
                  „METODA č. 16

                     MELAMIN A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA

                     (Metoda s použitím horké kyseliny mravenčí)

                  1.   OBLAST POUŽITÍ
                  Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:

                              1.

                              melaminu (48)
                              s

                              2.

                              bavlnou (5) a aramidem (31).

                        2.   PODSTATA METODY
                  Melaminová vlákna se odstraní ze suché navážky vzorku rozpouštěním v horké kyselině mravenčí (90 % hmot.).
                  Zbytek po rozpouštění se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl druhých složek se vypočte z rozdílu hmotnosti.

                     Poznámka: Dodržujte přesně doporučovaný rozsah teplot, jelikož rozpustnost melaminu je značně závislá na teplotě.
                  3.   PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)
                  3.1   Přístroje a pomůcky

                              i)

                              Erlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml,

                              ii)

                              třepací vodní lázeň nebo jiný přístroj umožňující protřepávání a udržení baňky při teplotě 90 ± 2 °C.

                        3.2   Činidla

                              i)

                              kyselina mravenčí (90 % hmot., relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,204 g/ml). 890 ml kyseliny mravenčí 98–100 % hmot. (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,220 g/ml) se doplní na 1 litr vodou.
                              Horká kyselina mravenčí je velmi žíravá a je třeba s ní manipulovat opatrně,

                              ii)

                              zředěný roztok čpavku: 80 ml koncentrovaného roztoku čpavku (relativní hustota při teplotě 20 °C: 0,880) se doplní na 1 litr vodou.

                        4.   POSTUP ZKOUŠKY
                  Při zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:
                  ke vzorku v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml se přidá 100 ml kyseliny mravenčí na 1 gram vzorku. Baňka se zazátkuje a protřepe, aby se vzorek smočil. Baňka se ponechá v třepací vodní lázni při teplotě 90 ± 2 °C po dobu jedné hodiny a důkladně se protřepává. Poté se nechá vychladnout na laboratorní teplotu. Kapalina se odlije přes zvážený filtrační kelímek. Do baňky obsahující zbytek se přidá 50 ml kyseliny mravenčí, ručně se protřepe a obsah baňky se opět filtruje filtračním kelímkem. Zbytková vlákna se přenesou do kelímku vymytím baňky malým množstvím kyseliny mravenčí. Filtrace se urychlí připojením vakua a zbytek se promyje kyselinou mravenčí, horkou vodou, zředěným roztokem čpavku a nakonec studenou vodou, přičemž se po každém přidání kelímek vyprázdní odsáváním. Neodsává se, dokud každá promývací kapalina samovolně neodteče. Po odsátí poslední promývací kapaliny se kelímek a zbytek usuší, ochladí a zváží.
                  Poznámka: Teplota má velmi výrazný vliv na rozpustnost melaminu a měla by být pečlivě kontrolována.
                  5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
                  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ pro bavlnu a aramid je 1,02.
                  6.   SHODNOST
                  U homogenní směsi textilních materiálů je povolený kritický rozdíl mezi výsledky dosaženými touto metodou max. ± 2 při pravděpodobnosti 95 %.“


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/100/ES ze dne 17. února 1997, kterou se mění příloha směrnice 93/7/EHS o navracení kulturních statků neoprávněně vyvezených z území členského státu

text:
Důležité právní upozornění

|

31996L0100

Úřední věstník L 060 , 01/03/1997 S. 0059 - 0060

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/100/ESze dne 17. února 1997,kterou se mění příloha směrnice 93/7/EHS o navracení kulturních statků neoprávněně vyvezených z území členského státuEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],v souladu s postupem stanoveným v článku 189b Smlouvy [3],vzhledem k tomu, že podle různých uměleckých tradic v rámci Společenství se akvarely, kvaše a pastely různě posuzují jako malby nebo kresby; že kategorie 4 přílohy směrnice č. 93/7/EHS [4] zahrnuje kresby zcela provedené ručně jakýmkoliv materiálem na jakémkoliv podkladu a kategorie 3 zahrnuje obrazy a malby zcela provedené ručně jakýmkoliv materiálem na jakémkoliv podkladu; že se liší finanční limity vztahující se k těmto dvěma kategoriím; že na vnitřním trhu by tato skutečnost mohla vést k závažným rozdílům mezi zacházením s akvarely, kvaši a pastely v závislosti na členském státu, v němž se nachází; že pro účely používání směrnice je nezbytné přijmout rozhodnutí, do jaké kategorie akvarely, kvaše a pastely spadají, aby bylo zajištěno používání stejných finančních limitů v rámci celého Společenství;vzhledem k tomu, že zkušenost ukazuje, že ceny za akvarely, kvaše a pastely jsou často vyšší než ceny za kresby a mnohem nižší než ceny za malby olejem nebo temperou; že je proto vhodné zařadit akvarely, kvaše a pastely do nové samostatné kategorie s finančním limitem 30000 ECU, čímž by se zajistilo, že zvláště významná díla neoprávněně vyvezená z území členského státu mohou být navrácena,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1Příloha směrnice č. 93/7/EHS se mění takto:1. V oddíle A:a) bod 3 se nahrazuje tímto:"3. Obrazy a malby jiné než ty, které jsou zahrnuté v kategorii 3A nebo 4, zcela provedené ručně jakýmkoliv materiálem na jakémkoliv podkladu [5].";b) vkládá se následující bod:"3A. Akvarely, kvaše a pastely zcela provedené ručně na jakémkoliv podkladu [6].";c) bod 4 se nahrazuje tímto:"4. Mozaiky v jakémkoliv materiálu zcela provedené ručně, jiné než ty, které spadají do kategorií 1 nebo 2 a kresby zcela provedené ručně jakýmkoliv materiálem na jakémkoliv podkladu [7].".2. V oddíle B se vkládá následující kategorie:"30000- 3A. (Akvarely, kvaše a pastely)".Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 6 měsíců ode dne jejího vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Přijímají-li členské státy tato opatření, musí v nich být učiněn odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 17. února 1997.Za Evropský parlamentpředsedaJ. M. Gil-roblesZa radupředsedaG. Zalm[1] Úř. věst. C 6, 11.1.1996, s. 15[2] Úř. věst. C 97, 1.4.1996, s. 28.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 21. května 1996 (Úř. věst. C 166, 10.6.1996, s. 38), společný postoj Rady ze dne 8. července 1996 (Úř. věst. C 264, 11.9.1996, s. 66) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 13. listopadu 1996 (Úř. věst. C 362, 2.12.1996). Rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 1996.[4] Úř. věst. L 74, 27.3.1993, s. 74.[5] Úř. věst. C 6, 11.1.1996, s. 15[6] Úř. věst. C 6, 11.1.1996, s. 15[7] Úř. věst. C 6, 11.1.1996, s. 15--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 12. června 1978 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se krytů kol motorových vozidel

text:
Důležité právní upozornění

|

31978L0549

Úřední věstník L 168 , 26/06/1978 S. 0045 - 0050 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 8 S. 0145  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 7 S. 0130  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 8 S. 0145  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 8 S. 0195  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 8 S. 0195

		Směrnice Radyze dne 12. června 1978o sbližování právních předpisů členských států týkajících se krytů kol motorových vozidel(78/549/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],vzhledem k tomu, že technické požadavky, které musí motorová vozidla podle vnitrostátních právních předpisů splňovat, se mimo jiné vztahují na kryty kol motorových vozidel,vzhledem k tomu, že se tyto požadavky v jednotlivých členských státech liší; že je proto nutné, aby všechny členské státy zavedly stejné požadavky vedle nebo namísto svých stávajících právních předpisů, zejména aby bylo možné použít u všech typů vozidel postup EHS schvalování typu, který je předmětem směrnice Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel [3], naposledy pozměněné směrnicí 78/547/EHS [4];vzhledem k tomu, že sbližování vnitrostátních právních předpisů týkajících se motorových vozidel předpokládá, že členské státy budou vzájemně uznávat kontroly provedené kterýmkoli z nich podle společných požadavků,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Pro účely této směrnice se „vozidlem“ rozumí každé motorové vozidlo kategorie M1 (podle definice v příloze I směrnice 70/156/EHS) určené k provozu na pozemních komunikacích, které má nejméně čtyři kola a maximální konstrukční rychlost vyšší než 25 km/h.Článek 2Členské státy nesmějí odmítnout udělit EHS schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu pro určitý typ vozidla z důvodů týkajících se krytů kol, pokud tryto kryty splňují požadavky stanovené v příloze I.Článek 3Členské státy nesmějí odmítnout nebo zakázat prodej, registraci, uvedení do provozu nebo užívání vozidla z důvodů týkajících se krytů kol, pokud tyto kryty splňují požadavky stanovené v příloze I.Článek 4Změny nezbytné pro přizpůsobení požadavků příloh technickému pokroku se přijímají postupem stanoveným v článku 13 směrnice 70/156/EHS.Článek 51. Členské státy uvedou v účinnost předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 18 měsíců od jejího oznámení a neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy zajistí, aby bylo Komisi sděleno znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 6Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 12. června 1978.Za RadupředsedaK. Olesen[1] Úř. věst. C 118, 16.5.1977, s. 29.[2] Úř. věst. C 114, 11.5.1977, s. 6.[3] Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1.[4] Úř. věst. L 168, 26.6.1978, s. 39.--------------------------------------------------PŘÍLOHA I1. OBECNÉ POŽADAVKY1.1 Motorové vozidlo musí být opatřeno kryty kol (částmi karoserie, blatníky, atd.).1.2 Kryty kol musí být konstruovány tak, aby pokud možno chránily ostatní uživatele silnice proti odhazování kamení, bláta, ledu, sněhu a vody a snižovaly nebezpečí, kterým jsou tito uživatelé vystaveni při styku s pohybujícími se koly.2. ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY2.1 U vozidla v provozním stavu (podle bodu 2.6 přílohy I směrnice 70/156/EHS) s koly v klidové poloze pro jízdu vpřed musí kryty kol splňovat tyto požadavky:2.1.1 V oblasti vymezené radiálními rovinami skloněnými o 30° dopředu a o 50° dozadu od středu kol (viz obrázek 1) musí celková šířka krytů kol q postačovat přinejmenším ke krytí celkové šířky pneumatiky b, a to i při krajních kombinacích pneumatiky a kola uvedených výrobcem vozidla a uvedených v certifikátu podle přílohy II. V případě dvojitých kol se bere v úvahu celková šířka t obou pneumatik.2.1.1.1 Při stanovování šířek podle bodu 2.1.1 se neberou v úvahu označení, ozdoby, ochranné pruhy nebo žebra na bocích pneumatiky.2.1.2 Zadní část krytů kol nesmí končit nad vodorovnou rovinou procházející 150 mm nad středem otáčení kol (měřeno od středů kol) a průsečík krytu kola s touto rovinou (bod A na obrázku 1) musí ležet vně střední podélné roviny pneumatiky nebo v případě dvojitých kol vně střední podélné roviny vnější pneumatiky.2.1.3 Obrys a poloha krytů kol musí být takové, aby kryty co nejtěsněji přiléhaly k pneumatice. Zejména v oblasti vymezené radiálními rovinami podle bodu 2.1.1 musí být splněny tyto požadavky:2.1.3.1 průmět hloubky p vnějšího okraje krytů kol do svislé roviny osy pneumatiky, měřený ve svislé podélné rovině procházející středem pneumatiky, musí být nejméně 30 mm. V radiálních rovinách podle bodu 2.1.1 se může hloubka p postupně snižovat k nule;2.1.3.2 vzdálenost c mezi dolními okraji krytů kol a osou středů kol nesmí být větší než 2r, kde r je statický poloměr pneumatiky.2.1.4 U vozidel se seřiditelnou výškou zavěšení musí být výše uvedený požadavek splněn, je-li vozidlo v obvyklé jízdní poloze určené výrobcem vozidla.2.2 Kryty kol se mohou skládat z více dílů za předpokladu, že po jejich montáži nejsou mezi jednotlivými díly nebo uvnitř těchto dílů mezery.2.3 Kryty kol musí být spolehlivě připevněny. Mohou však být snímatelné buď vcelku, nebo zčásti.3. POUŽITÍ ŘETĚZŮ3.1 Výrobce je povinen osvědčit, že vozidlo je konstruováno tak, aby alespoň u jednoho typu pneumatiky schváleného pro hnací kola vozidla tohoto typu mohl být použit nejméně jeden typ sněhového řetězu. Výrobce je povinen určit jednu kombinaci řetěz/pneumatika vhodnou pro vozidlo a tato kombinace musí být uvedena v bodě 5.1 certifikátu podle přílohy II.4. ŽÁDOST O EHS SCHVÁLENÍ TYPU4.1 Žádost o EHS schválení typu pro typ vozidla z hlediska krytů kol podává výrobce vozidla nebo jeho pověřený zástupce.4.2 K žádosti je nutno přiložit ve trojím vyhotovení tyto dokumenty a údaje:4.2.1 — podrobný popis typu vozidla z hlediska krytů kol a4.2.2 — podrobné výkresy krytů kol znázorňující jejich polohu na vozidle.4.3 Technické zkušebně provádějící zkoušky pro schválení typu se předloží vozidlo, které je představitelem typu vozidla, který má být schválen.+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIVZOR+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------