title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES ze dne  15. února 2006  o řízení jakosti vod ke koupání a o zrušení směrnice 76/160/EHS

text:
               4.3.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 64/37

      SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2006/7/ES
   ze dne 15. února 2006
   o řízení jakosti vod ke koupání a o zrušení směrnice 76/160/EHS
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise (1),
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (4), s ohledem na společný text schválený dohodovacím výborem dne 8. prosince 2005,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V návaznosti na sdělení Komise o trvale udržitelném rozvoji vybrala Evropská rada cíle jako obecné vodítko pro budoucí vývoj v prioritních oblastech, jako jsou přírodní zdroje a veřejné zdraví.

               (2)

               Voda je vzácným přírodním zdrojem, který by měl být s ohledem na jeho jakost chráněn, střežen, spravován a podle toho by s ním mělo být nakládáno. Zvláště povrchové vody jsou obnovitelnými zdroji s omezenou schopností regenerace po nepříznivých dopadech lidské činnosti.

               (3)

               Politika Společenství pro životní prostředí by měla usilovat o vysokou úroveň ochrany a přispět k prosazování cílů zachování, ochrany a zlepšení kvality životního prostředí a ochrany lidského zdraví.

               (4)

               V prosinci 2000 přijala Komise sdělení Evropskému parlamentu a Radě o rozvoji nové politiky v oblasti vod ke koupání a zahájila rozsáhlé konzultace všech zainteresovaných a dotčených stran. Hlavním výsledkem těchto konzultací byla obecná podpora pro vypracování nové směrnice, která by byla založena na nejnovějších vědeckých poznatcích a věnovala by zvláštní pozornost širší účasti veřejnosti.

               (5)

               Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (5) obsahuje závazek zajistit vysoký stupeň ochrany vod ke koupání, včetně přezkumu směrnice Rady 76/160/EHS ze dne 8. prosince 1975 o jakosti vod ke koupání (6).

               (6)

               Podle Smlouvy musí Společenství při přípravě politiky pro životní prostředí mimo jiné přihlížet k dostupným vědeckým a technickým údajům. Tato směrnice by měla využít vědecké poznatky při zavádění nejspolehlivějších určujících ukazatelů k předvídání mikrobiologicky podmíněného zdravotního rizika a k dosažení vysoké úrovně ochrany. Měly by se provést další epidemiologické studie o zdravotních rizicích spojených s koupáním, zejména ve sladkých vodách.

               (7)

               Ke zvýšení účinnosti a rozumného využívání zdrojů musí být tato směrnice úzce koordinována s ostatními právními předpisy Společenství týkajícími se vody, např. se směrnicemi Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (7) a 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (8) a se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (9).

               (8)

               Dotčené osoby by měly být odpovídajícím způsobem informovány o plánovaných opatřeních a o pokroku při provádění. Veřejnost by měla dostávat odpovídající a včasné informace o výsledcích monitorování jakosti vod ke koupání a opatřeních k řízení rizik, aby se předešlo zdravotním rizikům, zejména v souvislosti s předvídatelnými případy krátkodobého znečištění nebo výjimečných situací. Měly by se použít nové technologie, které umožňují, aby byla veřejnost informována o vodách ke koupání v rámci celého Společenství efektivním a srovnatelným způsobem.

               (9)

               K monitorování je třeba použít harmonizované metody a praktiky rozboru. Jakost je nutné sledovat a posuzovat v delším období, aby bylo možno dosáhnout reálné klasifikace vod ke koupání.

               (10)

               Shoda by měla být záležitostí vhodných opatření řízení a zajištění jakosti, nejen měření a výpočtů. Proto je vhodný systém profilů vod ke koupání, který by umožnil lepší pochopení rizik a poskytl základ pro opatření řízení. Zároveň by se měla zvláštní pozornost věnovat dodržování norem jakosti a hladkému přechodu od směrnice 76/160/EHS.

               (11)

               Dne 17. února 2005 ratifikovalo Společenství Úmluvu EHK OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (Aarhuská úmluva). Proto je vhodné začlenit do této směrnice ustanovení o přístupu veřejnosti k informacím a zajistit účast veřejnosti na jejím provádění, aby se doplnila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí (10) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES ze dne 26. května 2003 o účasti veřejnosti na přípravě některých plánů a programů týkajících se životního prostředí (11).

               (12)

               Jelikož cílů této směrnice, totiž dosažení dobré jakosti vod ke koupání a vysoké úrovně ochrany členskými státy na základě společných norem v rámci celého Společenství, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států a může jich být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

               (13)

               Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (12).

               (14)

               Trvalý význam politiky Společenství v oblasti vod ke koupání je zřejmý každou koupací sezonu, jelikož chrání veřejnost před znečištěním způsobeným nehodou i trvalým znečištěním, ke kterému došlo v oblastech koupání ve Společenství nebo v jejich blízkosti. Celková jakost vod ke koupání se od vstupu směrnice 76/160/EHS v platnost značně zlepšila. Směrnice však odráží stav poznání a zkušeností z počátku sedmdesátých let. Od té doby se změnil způsob využívání vod ke koupání stejně jako stav vědeckého a technického poznání. Uvedená směrnice by proto měla být zrušena,

         PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
   KAPITOLA I
   OBECNÁ USTANOVENÍ
   Článek 1
   Účel a oblast působnosti
   1.   Tato směrnice obsahuje ustanovení pro:

               a)

               monitorování a klasifikaci jakosti vod ke koupání;

               b)

               řízení jakosti vod ke koupání a

               c)

               informování veřejnosti o jakosti vod ke koupání.

         2.   Účelem této směrnice je zachovat a chránit životní prostředí, zlepšit jeho kvalitu a chránit lidské zdraví, a to doplněním směrnice 2000/60/ES.
   3.   Tato směrnice se vztahuje na jakoukoli část povrchových vod, u které příslušný orgán očekává, že se v nich bude koupat velký počet lidí, a pro kterou nevydal trvalý zákaz koupání nebo trvalé varování před koupáním (dále jen „vody ke koupání“). Nevztahuje se na:

               a)

               plavecké a lázeňské bazény;

               b)

               ohraničené vody podléhající úpravě nebo používané k léčebným účelům;

               c)

               uměle vytvořené ohraničené vody oddělené od povrchových a podzemních vod.

         Článek 2
   Definice
   Pro účely této směrnice platí níže uvedené definice.

               1.

               Výrazy „povrchové vody“, „podzemní vody“, „vnitrozemské vody“, „brakické vody“, „pobřežní vody“ a „povodí“ mají stejný význam jako ve směrnici 2000/60/ES.

               2.

               „Příslušným orgánem“ se rozumí orgán nebo orgány, které členské státy určily k zajištění shody s požadavky této směrnice, nebo jiný orgán či subjekt, který byl pověřen tímto úkolem.

               3.

               „Trvalým“ se ve vztahu k zákazu koupání nebo varování před koupáním rozumí trvající nejméně jednu celou koupací sezonu.

               4.

               „Velkým počtem“ se ve vztahu ke koupajícím rozumí počet, který příslušný orgán považuje za velký při zohlednění zejména minulých trendů nebo infrastruktury či zařízení nebo jiných přijatých opatření na podporu koupání.

               5.

               „Znečištěním“ se rozumí výskyt mikrobiologické kontaminace či jiných organismů nebo odpadků, které ovlivňují jakost vod ke koupání a představují riziko pro zdraví koupajících se, jak je uvedeno v článku 8 a 9 a příloze I sloupci A.

               6.

               „Koupací sezonou“ se rozumí období, během něhož lze očekávat velký počet koupajících se.

               7.

               „Opatřeními řízení“ se rozumí tato opatření přijatá s ohledem na vody ke koupání:

                           a)

                           vytvoření a udržování profilu vod ke koupání;

                           b)

                           vytvoření monitorovacího kalendáře;

                           c)

                           monitorování vod ke koupání;

                           d)

                           posuzování jakosti vod ke koupání;

                           e)

                           klasifikace vod ke koupání;

                           f)

                           zjišťování a posuzování příčin znečištění, které může mít vliv na vody ke koupání a poškodit zdraví koupajících se;

                           g)

                           informování veřejnosti;

                           h)

                           přijetí opatření, která mají zabránit, aby byli koupající se vystaveni znečištění;

                           i)

                           přijetí opatření k omezení rizika znečištění.

               8.

               „Krátkodobým znečištěním“ se rozumí mikrobiologická kontaminace uvedená v příloze I sloupci A, která má jasně zjistitelné příčiny, u níž se obvykle neočekává, že zhorší jakost vod ke koupání po dobu delší než přibližně 72 hodin poté, co došlo k prvnímu ovlivnění jakosti vod ke koupání, a pro niž příslušný orgán vytvořil postupy k předvídání a řešení, jak je stanoveno v příloze II.

               9.

               „Výjimečnou situací“ se rozumí událost nebo kombinace událostí ovlivňujících jakost vod ke koupání na dotyčném místě, u nichž se neočekává výskyt častěji než jednou za čtyři roky.

               10.

               „Souborem údajů o jakosti vod ke koupání“ se rozumí údaje získané podle článku 3.

               11.

               „Posuzováním jakosti vod ke koupání“ se rozumí proces vyhodnocování jakosti vod ke koupání pomocí metody posuzování uvedené v příloze II.

               12.

               „Rozmnožením sinic“ se rozumí nahromadění sinic ve formě květu, koberce nebo pěny.

               13.

               Výraz „dotyčná veřejnost“ má stejný význam jako ve směrnici Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (13).

         KAPITOLA II
   JAKOST VOD KE KOUPÁNÍ A JEJÍ ŘÍZENÍ
   Článek 3
   Monitorování
   1.   Každý rok členské státy určí veškeré vody ke koupání a délku koupací sezony. Poprvé tak učiní před zahájením první koupací sezony po 24. březnu 2008.
   2.   Členské státy zajistí, aby se monitorování ukazatelů stanovených v příloze I sloupci A uskutečnilo v souladu s přílohou IV.
   3.   Monitorovacím místem je místo, kde:

               a)

               se očekává většina koupajících se nebo

               b)

               se podle profilu vod ke koupání očekává největší riziko znečištění.

         4.   Před zahájením každé koupací sezony se sestaví monitorovací kalendář, poprvé před zahájením třetí celé koupací sezony po vstupu této směrnice v platnost. Monitorování se uskuteční nejpozději čtyři dny po dni stanoveném v monitorovacím kalendáři.
   5.   Členské státy mohou zavést monitorování ukazatelů stanovených v příloze I sloupci A během první celé koupací sezony po vstupu této směrnice v platnost. V tomto případě se monitorování uskuteční s četností stanovenou v příloze IV. Výsledky monitorování lze použít k vytvoření souborů údajů o jakosti vod ke koupání uvedenému v článku 4. Jakmile členské státy zavedou monitorování podle této směrnice, je možno zastavit monitorování ukazatelů stanovené v příloze směrnice 76/160/EHS.
   6.   Je možné odhlédnout od vzorků odebraných v případě krátkodobého znečištění. Tyto vzorky se nahradí vzorky odebranými v souladu s přílohou IV.
   7.   Během výjimečných situací lze pozastavit monitorovací kalendář uvedený v odstavci 4. Po skončení výjimečné situace se v něm pokud možno co nejdříve pokračuje. Nové vzorky se odeberou pokud možno co nejdříve po skončení výjimečné situace, aby se nahradily vzorky, které v důsledku této situace chybí.
   8.   Členské státy informují o pozastavení monitorovacího kalendáře Komisi a uvedou důvody pozastavení. Tyto informace poskytnou nejpozději při předložení příští výroční zprávy stanovené v článku 13.
   9.   Členské státy zajistí, aby se rozbory jakosti vod ke koupání uskutečnily v souladu s referenčními metodami uvedenými v příloze I a pravidly uvedenými v příloze V. Členské státy však mohou povolit použití jiných metod nebo pravidel, mohou-li prokázat, že získané výsledky jsou rovnocenné výsledkům získaným pomocí metod uvedených v příloze I a pravidel stanovených v příloze V. Členské státy, které povolí používání rovnocenných metod nebo pravidel, poskytnou Komisi veškeré příslušné údaje o použitých metodách nebo pravidlech a o jejich rovnocennosti.
   Článek 4
   Posuzování jakosti vod ke koupání
   1.   Členské státy zajistí, aby na základě monitorování ukazatelů stanovených v příloze I sloupci A byly sestaveny soubory údajů o jakosti vod ke koupání.
   2.   Posuzování jakosti vod ke koupání se provádí:

               a)

               pro veškeré vody ke koupání;

               b)

               po skončení každé koupací sezony;

               c)

               na základě souboru údajů o jakosti vod ke koupání sestaveném pro dotyčnou koupací sezonu a tři předcházející koupací sezony a

               d)

               v souladu s postupem stanoveným v příloze II.

         Členský stát však může rozhodnout, že se posuzování jakosti vod ke koupání bude provádět na základě souboru údajů o jakosti vod ke koupání sestaveného pouze pro tři předcházející koupací sezony. Pokud tak rozhodne, uvědomí o tom předem Komisi. Komisi uvědomí rovněž tehdy, jestliže se následně rozhodne, že posuzování bude provádět opět na základě čtyř koupacích sezon. Členské státy mohou použitelné posuzované období změnit nanejvýš jednou za pět let.
   3.   Soubory údajů o vodách ke koupání používané k posouzení jakosti vod ke koupání zahrnují vždy nejméně 16 vzorků, nebo 12 vzorků v případě zvláštních okolností uvedených v příloze IV bodu 2.
   4.   Pokud však:

               —

               je splněn požadavek odstavce 3 nebo

               —

               soubor údajů o vodách ke koupání používaný k posouzení zahrnuje nejméně 8 vzorků, v případě vod ke koupání s koupací sezonou, jejíž délka nepřekračuje 8 týdnů,

         lze provádět posuzování jakosti vod na základě souboru údajů o jakosti vod ke koupání pro méně než čtyři koupací sezony, jestliže:

               a)

               vody ke koupání jsou nově určeny;

               b)

               došlo ke změnám, které pravděpodobně ovlivní klasifikaci vod ke koupání podle článku 5; v takovém případě se posouzení provede na základě souboru údajů o jakosti vod ke koupání, který se skládá výhradně z výsledků vzorků odebraných poté, co ke změně došlo, nebo

               c)

               vody ke koupání již byly posouzeny podle směrnice 76/160/EHS; v takovém případě se použijí údaje shromážděné podle uvedené směrnice a za tímto účelem se považují ukazatele 2 a 3 přílohy směrnice 76/160/EHS za rovnocenné ukazatelům 2 a 1 přílohy I sloupce A této směrnice.

         5.   Členské státy mohou stávající vody ke koupání dále členit nebo seskupovat na základě posouzení jakosti vod ke koupání. Stávající vody ke koupání mohou seskupovat, pokud tyto vody:

               a)

               spolu sousedí;

               b)

               v předcházejících čtyřech letech získaly podobné hodnocení v souladu s odstavci 2 a 3 a odst. 4 písm. c) a

               c)

               mají profily vod ke koupání, které vykazují společné rizikové faktory či žádné nevykazují.

         Článek 5
   Klasifikace a stav jakosti vod ke koupání
   1.   Na základě posouzení jakosti vod ke koupání provedeného podle článku 4 klasifikují členské státy podle kritérií stanovených v příloze II vody ke koupání jako:

               a)

               „nevyhovující“;

               b)

               „přijatelné“;

               c)

               „dobré“ nebo

               d)

               „výborné“.

         2.   První klasifikace podle požadavků této směrnice bude dokončena nejpozději do konce koupací sezony v roce 2015.
   3.   Členské státy zajistí, aby do konce koupací sezony v roce 2015 byly všechny vody ke koupání přinejmenším „přijatelné“. Přijmou taková reálná a přiměřená opatření, která považují za vhodná ke zvýšení počtu vod ke koupání, jež jsou klasifikovány jako „výborné“ nebo „dobré“.
   4.   Bez ohledu na obecný požadavek odstavce 3 lze vody ke koupání dočasně klasifikovat jako „nevyhovující“, ačkoli nadále vyhovují této směrnici. V těchto případech členské státy zajistí, aby byly splněny tyto podmínky:

               a)

               u vod ke koupání klasifikovaných jako „nevyhovující“ se přijmou tato opatření s účinkem od koupací sezony následující po této klasifikaci:

                           i)

                           přiměřená opatření řízení, včetně zákazu koupání nebo varování před koupáním s cílem předejít tomu, aby byli koupající se vystaveni znečištění,

                           ii)

                           zjištění důvodů, proč nebylo dosaženo „přijatelného“ stavu jakosti vod ke koupání,

                           iii)

                           přiměřená opatření s cílem předejít příčinám znečištění, tyto příčiny omezit či odstranit a

                           iv)

                           v souladu s článkem 12 upozornění veřejnosti jasným a jednoduchým varovným signálem a její informování o příčinách znečištění a přijatých opatřeních, a to na základě profilu vod ke koupání;

               b)

               jsou-li v pěti po sobě následujících letech vody ke koupání klasifikovány jako „nevyhovující“, vydá se trvalý zákaz koupání nebo trvalé varování před koupáním. Členský stát však může vydat zákaz koupání nebo varování před koupáním před skončením pětiletého období, pokud se domnívá, že by dosažení „přijatelné“ jakosti nebylo proveditelné nebo by bylo nepřiměřeně nákladné.

         Článek 6
   Profil vod ke koupání
   1.   Členské státy zajistí, aby v souladu s přílohou III byly vytvořeny profily vod ke koupání. Každý profil vod ke koupání může zahrnovat jednu část vod ke koupání nebo několik spolu sousedících vod ke koupání. Poprvé se profily vod ke koupání vytvoří do 24. března 2011.
   2.   Profily vod ke koupání se přezkoumávají a aktualizují, jak je stanoveno v příloze III.
   3.   Při vytváření, přezkumu a aktualizaci profilů vod ke koupání se přiměřeně použijí údaje získané při monitorování a posuzování podle směrnice 2000/60/ES, které mají pro tuto směrnici význam.
   Článek 7
   Opatření řízení ve výjimečných situacích
   Jakmile se členské státy dozví o neočekávaných situacích, které mají nebo u nichž by se dalo důvodně předpokládat, že budou mít nepříznivý dopad na jakost vod ke koupání nebo na zdraví koupajících se, zajistí, aby byla přijata včasná a přiměřená opatření řízení. Tato opatření zahrnují informování veřejnosti a případně dočasný zákaz koupání.
   Článek 8
   Rizika související se sinicemi
   1.   Naznačuje-li profil vod ke koupání možnost rozmnožení sinic, provede se odpovídající monitorování, aby bylo možno včas určit zdravotní rizika.
   2.   Dojde-li k rozmnožení sinic a byla-li zjištěna nebo předpokládají-li se zdravotní rizika, přijmou se neprodleně přiměřená opatření řízení, aby se zabránilo vystavení tomuto riziku, včetně informování veřejnosti.
   Článek 9
   Jiné ukazatele
   1.   Naznačuje-li profil vod ke koupání možné rozmnožení makroskopických řas nebo mořského fytoplanktonu, provede se šetření, aby se určila jejich přijatelnost a zdravotní rizika, a přijmou se přiměřená opatření řízení, včetně informování veřejnosti.
   2.   Vody ke koupání se kontrolují vizuálně, pokud jde o znečištění např. zbytky dehtu, sklem, plasty, gumou nebo jiným odpadem. Je-li zjištěno takovéto znečištění, přijmou se přiměřená opatření řízení, včetně informování veřejnosti.
   Článek 10
   Spolupráce v oblasti přeshraničních vod
   Dojde-li k přeshraničním dopadům na jakost vod ke koupání v jednom povodí, spolupracují přiměřeně dotčené členské státy při provádění této směrnice, včetně spolupráce prostřednictvím odpovídající výměny informací a společných opatření ke kontrole těchto vlivů.
   KAPITOLA III
   VÝMĚNA INFORMACÍ
   Článek 11
   Účast veřejnosti
   Členské státy podporují účast veřejnosti na provádění této směrnice tím, že dotyčné veřejnosti poskytují příležitost:

               —

               aby zjistila, jakým způsobem se účastnit, a

               —

               předkládala návrhy, připomínky nebo stížnosti.

         To se vztahuje zejména na vytvoření, přezkoumání a aktualizaci seznamů vod ke koupání podle čl. 3 odst. 1. Získané informace příslušné orgány řádně zohlední.
   Článek 12
   Informování veřejnosti
   1.   Členské státy zajistí, aby byly během koupací sezony aktivně šířeny níže uvedené informace a aby byly neprodleně k dispozici na snadno dostupném místě v blízkosti vod ke koupání:

               a)

               aktuální klasifikace vod ke koupání a zákaz koupání nebo varování před koupáním, jasným a jednoduchým znakem nebo symbolem, uvedené v tomto článku;

               b)

               obecný popis vod ke koupání v obecně srozumitelném jazyce, na základě profilu vod ke koupání vytvořeného v souladu s přílohou III;

               c)

               v případě vod ke koupání náchylných ke krátkodobému znečištění:

                           —

                           oznámení, že vody ke koupání jsou náchylné ke krátkodobému znečištění,

                           —

                           údaj o počtu dnů, kdy byl v předcházející koupací sezoně kvůli takovémuto znečištění vydán zákaz koupání nebo varování před koupáním, a

                           —

                           upozornění, pokud se takovéto znečištění předvídá, nebo došlo-li k němu;

               d)

               informace o povaze a očekávané délce trvání výjimečných situací;

               e)

               je-li vydán zákaz koupání nebo varování před koupáním, oznámení pro veřejnost s uvedením důvodů;

               f)

               je-li vydán trvalý zákaz koupání nebo trvalé varování před koupáním, skutečnost, že voda v dotyčné oblasti již není vodou ke koupání, spolu s uvedením důvodů zrušení klasifikace, a

               g)

               údaje, kde je možno získat podrobnější informace podle odstavce 2.

         2.   Členské státy využijí vhodná média a technologie, včetně internetu, k aktivnímu a okamžitému šíření informací, podle potřeby v několika jazycích, o vodách ke koupání uvedených v odstavci 1 a rovněž těchto informací:

               a)

               seznam vod ke koupání;

               b)

               klasifikace jednotlivých vod ke koupání v posledních třech letech a jejich profil, včetně výsledků monitorování, které bylo v souladu s touto směrnicí provedeno od poslední klasifikace;

               c)

               v případě vod ke koupání klasifikovaných jako „nevyhovující“ informace o příčinách znečištění a opatřeních přijatých k tomu, aby se zabránilo vystavení koupajících se znečištění a odstranily se příčiny znečištění podle čl. 5 odst. 4, a

               d)

               v případě vod, které jsou náchylné ke krátkodobému znečištění, obecné informace o:

                           —

                           podmínkách, které mohou vést ke krátkodobému znečištění,

                           —

                           pravděpodobnosti takovéhoto znečištění a pravděpodobné délce trvání,

                           —

                           příčinách znečištění a opatření přijatých k tomu, aby se zabránilo vystavení koupajících se znečištění a odstranily se jeho příčiny.

         Informace uvedené v písmenu a) musí být každý rok k dispozici před zahájením koupací sezony. Výsledky monitorování uvedené v písmenu b) musí být k dispozici na internetu po dokončení rozboru.
   3.   Informace uvedené v odstavcích 1 a 2 je nutno šířit, jakmile jsou k dispozici, a to s účinkem od zahájení páté koupací sezony po 24. březnu 2008.
   4.   Členské státy a Komise informují veřejnost pokud možno pomocí georeferenční technologie a překládají informace jasným a jednoznačným způsobem, zejména prostřednictvím znaků a symbolů.
   Článek 13
   Zprávy
   1.   Členské státy předají Komisi pro každou koupací sezonu výsledky monitorování a posouzení jakosti vod ke koupání a rovněž popis významných opatření řízení, která byla přijata. Členské státy poskytnou tyto informace každý rok do 31. prosince za předcházející sezonu. Tyto informace začnou předávat, jakmile bylo provedeno první posouzení jakosti vod ke koupání podle článku 4.
   2.   Každý rok před zahájením koupací sezony informují členské státy Komisi o všech vodách určených jako vody ke koupání, včetně důvodu změn oproti předchozímu roku. Poprvé tak učiní před zahájením koupací sezony následující po 24. březnu 2008.
   3.   Začalo-li monitorování podle této směrnice, předkládá se Komisi každý rok zpráva v souladu s odstavcem 1 i nadále podle směrnice 76/160/EHS, dokud nelze provést první posouzení podle této směrnice. Během tohoto období se ve výročních zprávách nebere v úvahu ukazatel 1 přílohy směrnice 76/160/EHS a ukazatelé 2 a 3 přílohy směrnice 76/160/EHS se považují za rovnocenné ukazatelům 2 a 1 přílohy I sloupce A této směrnice.
   4.   Komise zveřejní výroční souhrnnou zprávu o jakosti vod ke koupání ve Společenství, včetně klasifikace vod ke koupání, shody s touto směrnicí a významných opatření řízení, která byla přijata. Tuto zprávu Komise zveřejní každý rok do 30. dubna, včetně zveřejnění prostřednictvím internetu. Při vypracování zprávy Komise pokud možno využije systémy sběru, vyhodnocení a prezentace údajů podle příslušných právních předpisů Společenství, zejména směrnice 2000/60/ES.
   KAPITOLA IV
   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
   Článek 14
   Zpráva a přezkum
   1.   Do roku 2008 předloží Komise zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva přihlédne zejména k:

               a)

               výsledkům příslušné evropské epidemiologické studie, kterou provede Komise ve spolupráci s členskými státy;

               b)

               jiným vědeckým, analytickým a epidemiologickým trendům, které mají význam pro ukazatele jakosti vod ke koupání, včetně těch, které se týkají virů, a

               c)

               doporučením Světové zdravotnické organizace.

         2.   Členské státy předloží Komisi do konce roku 2014 písemné připomínky ke zprávě, včetně připomínek k potřebě dalšího nezbytného výzkumu a posouzení, jako pomoc Komisi při přezkumu této směrnice podle odstavce 3.
   3.   Na základě zprávy, písemných připomínek členských států a rozšířeného posouzení vlivů a s ohledem na zkušenosti získané při provádění této směrnice může Komise nejpozději v roce 2020 tuto směrnici přezkoumat se zvláštním ohledem na ukazatele jakosti vod ke koupání, včetně přezkumu, zda by bylo vhodné postupně zrušit klasifikaci vod jako „přijatelné“ nebo změnit normy, které se uplatňují, a v případě potřeby předloží vhodné legislativní návrhy v souladu s článkem 251 Smlouvy.
   Článek 15
   Technická přizpůsobení a prováděcí opatření
   1.   Postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2 se rozhodne o:

               a)

               specifikaci normy EN/ISO týkající se rovnocennosti mikrobiologických metod pro účely čl. 3 odst. 9;

               b)

               stanovení prováděcích pravidel k čl. 8 odst. 1, čl. 12 odst. 1 písm. a) a čl. 12 odst. 4;

               c)

               přizpůsobení metod rozborů pro ukazatele stanovené v příloze I vědeckému a technickému pokroku;

               d)

               přizpůsobení přílohy V vědeckému a technickému pokroku;

               e)

               stanovení pokynů pro společnou metodu posuzování jednotlivých vzorků.

         2.   Komise předloží návrh opatření, která mají být přijata podle odst. 1 písm. b) s ohledem na čl. 12 odst. 1 písm. a) do 24. března 2010. Než tak učiní, konzultuje zástupce členských států, orgány regionální a místní správy, příslušné organizace cestovního ruchu a spotřebitelské organizace, jakož i jiné zúčastněné strany. Po přijetí příslušných pravidel je zveřejní prostřednictvím internetu.
   Článek 16
   Postup projednávání ve výboru
   1.   Komisi je nápomocen výbor.
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
   Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
   3.   Výbor přijme svůj jednací řád.
   Článek 17
   Zrušení
   1.   Směrnice 76/160/EHS se zrušuje s účinkem od 31. prosince 2014. S výhradou odstavce 2 se toto zrušení netýká povinností členských států ohledně lhůt pro provedení a použití stanovených ve zrušené směrnici.
   2.   Jakmile členské státy přijmou nezbytné právní a správní předpisy a učiní praktická opatření k dodržení této směrnice, použije se tato směrnice a nahradí směrnici 76/160/EHS.
   3.   Odkazy na zrušenou směrnici 76/160/EHS se považují za odkazy na tuto směrnici.
   Článek 18
   Provedení
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 24. března 2008. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
   Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 19
   Vstup v platnost
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 20
   Určení
   Tato směrnice je určena členským státům.

      Ve Štrasburku dne 15. února 2006.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            předseda

         H. WINKLER

      (1)  Úř. věst. C 45 E, 25.2.2003, s. 127.

      (2)  Úř. věst. C 220, 16.9.2003, s. 39.

      (3)  Úř. věst. C 244, 10.10.2003, s. 31.

      (4)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 21. října 2003 (Úř. věst. C 82 E, 1.4.2004, s. 115), společný postoj Rady ze dne 20. prosince 2004 (Úř. věst. C 111 E, 11.5.2005, s. 1) a postoj Evropského parlamentu ze dne 10. května 2005 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 18. ledna 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2005.

      (5)  Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 31, 5.2.1976, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

      (7)  Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (8)  Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1. Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003.

      (9)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice ve znění rozhodnutí č. 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1).

      (10)  Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26.

      (11)  Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 17.

      (12)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (13)  Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES (Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 17).

      PŘÍLOHA I
      Pro vnitrozemské vody

                  A

                  B

                  A

                  D

                  E

                  Ukazatel

                  Výborná jakost

                  Dobrá jakost

                  Přijatelná jakost

                  Referenční metody rozboru

                  1

                  Střevní enterokoky (KTJ/100 mL)

                  200 (1)

                  400 (1)

                  330 (2)

                  ISO 7899-1 nebo ISO 7899-2

                  2

                     Escherichia coli (KTJ/100 mL)

                  500 (1)

                  1 000 (1)

                  900 (2)

                  ISO 9308-3 nebo ISO 9308-1

            Pro pobřežní a brakické vody

                  A

                  B

                  C

                  D

                  E

                  Ukazatel

                  Výborná jakost

                  Dobrá jakost

                  Přijatelná jakost

                  Referenční metody rozboru

                  1

                  Střevní enterokoky (KTJ/100 mL)

                  100 (3)

                  200 (3)

                  185 (4)

                  ISO 7899-1 nebo ISO 7899-2

                  2

                     Escherichia coli (KTJ/100 mL)

                  250 (3)

                  500 (3)

                  500 (4)

                  ISO 9308-3 nebo ISO 9308-1

         (1)  Na základě vyhodnocení 95. percentilu. Viz příloha II.

         (2)  Na základě vyhodnocení 90. percentilu. Viz příloha II.

         (3)  Na základě vyhodnocení 95. percentilu. Viz příloha II.

         (4)  Na základě vyhodnocení 90. percentilu. Viz příloha II.

      PŘÍLOHA II
      Posuzování a klasifikace vod ke koupání
      1.   Nevyhovující jakost
      Vody ke koupání se klasifikují jako „nevyhovující“, jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období (1) hodnoty percentilu (2) pro mikrobiologické vyčíslení horší (3) než hodnoty pro „přijatelnou jakost“ stanovené v příloze I sloupci D.
      2.   Přijatelná jakost
      Vody ke koupání se klasifikují jako vody s „přijatelnou jakostí“:

                  1.

                  jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období hodnoty percentilu pro mikrobiologické vyčíslení stejné nebo lepší (4) než hodnoty pro „přijatelnou“ jakost stanovené v příloze I sloupci D a

                  2.

                  jsou-li vody ke koupání náchylné ke krátkodobému znečištění, pod podmínkou, že:

                              i)

                              byla přijata přiměřená opatření řízení, včetně dohledu, systémů včasného varování a monitorování, aby se pomocí upozornění nebo případně zákazu koupání předešlo tomu, že jsou koupající se vystaveni znečištění;

                              ii)

                              jsou přijata přiměřená opatření řízení, aby se předešlo příčinám znečištění či aby se tyto příčiny omezily nebo odstranily, a

                              iii)

                              počet vzorků, od kterých bylo během posledního posuzovaného období odhlédnuto podle čl. 3 odst. 6 z důvodu krátkodobého znečištění, nepředstavuje více než 15 % celkového počtu vzorků, jak je stanoveno v monitorovacích kalendářích pro toto období, nebo nejvýše jeden vzorek v koupací sezoně, podle toho, které číslo je vyšší.

            3.   Dobrá jakost
      Vody ke koupání se klasifikují jako „dobré“:

                  1.

                  jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období hodnoty percentilu pro mikrobiologické vyčíslení stejné nebo lepší (4) než hodnoty pro „dobrou jakost“ stanovené v příloze I sloupci C a

                  2.

                  jsou-li vody ke koupání náchylné ke krátkodobému znečištění, pod podmínkou, že:

                              i)

                              byla přijata přiměřená opatření řízení, včetně dohledu, systémů včasného varování a monitorování, aby se pomocí upozornění nebo případně zákazu koupání předešlo tomu, že jsou koupající se vystaveni znečištění;

                              ii)

                              jsou přijata přiměřená opatření řízení, aby se předešlo příčinám znečištění či aby se tyto příčiny omezily nebo odstranily, a

                              iii)

                              počet vzorků, od kterých bylo během posledního posuzovaného období odhlédnuto podle čl. 3 odst. 6 z důvodu krátkodobého znečištění, nepředstavuje více než 15 % celkového počtu vzorků, jak je stanoveno v monitorovacích kalendářích pro toto období, nebo nejvýše jeden vzorek v koupací sezoně, podle toho, které číslo je vyšší.

            4.   Výborná jakost
      Vody ke koupání se klasifikují jako „výborné“:

                  1.

                  jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období hodnoty percentilu pro mikrobiologické vyčíslení stejné nebo lepší než hodnoty pro „výbornou jakost“ stanovené v příloze I sloupci B a

                  2.

                  jsou-li vody ke koupání náchylné ke krátkodobému znečištění, pod podmínkou, že:

                              i)

                              byla přijata přiměřená opatření řízení, včetně dohledu, systémů včasného varování a monitorování, aby se pomocí upozornění nebo případně zákazu koupání předešlo tomu, že jsou koupající se vystaveni znečištění;

                              ii)

                              jsou přijata přiměřená opatření řízení, aby se předešlo příčinám znečištění či aby se tyto příčiny omezily nebo odstranily, a

                              iii)

                              počet vzorků, od kterých bylo během posledního posuzovaného období odhlédnuto podle čl. 3 odst. 6 z důvodu krátkodobého znečištění, nepředstavuje více než 15 % celkového počtu vzorků, jak je stanoveno v monitorovacích kalendářích pro toto období, nebo nejvýše jeden vzorek v koupací sezoně, podle toho, které číslo je vyšší.

            POZNAMKY

         (1)  „Posledním posuzovaným obdobím“ se rozumí poslední čtyři koupací sezony nebo případně období uvedené v čl. 4 odst. 2 nebo 4.

         (2)  Na základě vyhodnocení percentilu normální funkce hustoty pravděpodobnosti log10 mikrobiologických údajů pro určité vody ke koupání se hodnota percentilu odvodí takto:

                  (i)

                  Výchozí hodnotou je hodnota log10 všech vyčíslení bakterií v posloupnosti údajů, která se mají vyhodnotit. (Je-li zjištěna nulová hodnota, je místo toho základem hodnota log10 minimální hranice zjistitelnosti použité metody rozboru.)

                  (ii)

                  Vypočte se aritmetický průměr hodnot log10 (μ).

                  (iii)

                  Vypočte se standardní odchylka hodnot log10 (σ).

            Hodnota horního 90. percentilu funkce hustoty pravděpodobnosti údajů se odvodí z této rovnice: horní 90. percentil = alog (μ + 1,282 σ).
      Hodnota horního 95. percentilu funkce hustoty pravděpodobnosti údajů se odvodí z této rovnice: horní 95. percentil = alog (μ + 1,65 σ).

         (3)  „Horším“ se rozumí vyšší koncentrace hodnot, vyjádřeno v KTJ/100 ml.

         (4)  „Lepším“ se rozumí nižší koncentrace hodnot, vyjádřeno v KTJ/100 ml.

      PŘÍLOHA III
      Profil vod ke koupání

                  1.

                  Profil vod ke koupání uvedený v článku 6 obsahuje:

                              a)

                              popis fyzikálních, geografických a hydrologických charakteristik vod ke koupání a jiných povrchových vod v povodí dotyčných vod ke koupání, které by mohly být příčinou znečištění, mají význam pro účely této směrnice a jsou předpokládány směrnicí 2000/60/ES;

                              b)

                              určení a posouzení příčin znečištění, které mohou mít nepříznivý vliv na vody ke koupání a poškodit zdraví koupajících se;

                              c)

                              posouzení možného rozmnožení sinic;

                              d)

                              posouzení možného rozmnožení makroskopických řas nebo fytoplanktonu;

                              e)

                              vyplývá-li z posouzení podle písmena b), že existuje riziko krátkodobého znečištění, tyto informace:

                                          —

                                          předpokládaný charakter, četnost a doba trvání očekávaného krátkodobého znečištění,

                                          —

                                          údaje o zbývajících příčinách znečištění, včetně přijatých opatření řízení a časového plánu k jejich odstranění,

                                          —

                                          opatření řízení přijatá v případě krátkodobého znečištění s uvedením orgánů odpovědných za přijetí těchto opatření a údajů o spojení na tyto orgány;

                              f)

                              údaj o tom, kde se nachází monitorovací místo.

                  2.

                  V případě vod ke koupání klasifikovaných jako „dobré“, „přijatelné“ nebo „nevyhovující“ jakosti je nutno profil vod ke koupání pravidelně přezkoumávat, aby se posoudilo, zda došlo ke změně hledisek uvedených v odstavci 1. V případě potřeby se profil aktualizuje. Četnost a rozsah přezkumu se určí na základě povahy a závažnosti znečištění. Přezkumy však musí být v souladu přinejmenším s hledisky uvedenými v tabulce a musí se provádět s četností stanovenou v této tabulce.

                              Klasifikace vod ke koupání

                              „Dobrá“

                              „Přijatelná“

                              „Nevyhovující“

                              Přezkumy se uskuteční nejméně každé

                              4 roky

                              3 roky

                              2 roky

                              Zkoumaná hlediska (písmena odstavce 1)

                              a) až f)

                              a) až f)

                              a) až f)

                        V případě vod ke koupání předtím klasifikovaných jako „výborné“ jakosti je nutno profil vod ke koupání přezkoumat a případně aktualizovat pouze tehdy, dojde-li ke změně klasifikace na „dobrou“, „přijatelnou“ nebo „nevyhovující“. Přezkum musí zahrnovat všechna hlediska uvedená v odstavci 1.

                  3.

                  V případě rozsáhlých stavebních prací nebo významných změn v infrastruktuře ve vodách ke koupání nebo v jejich blízkosti se musí profil vod ke koupání aktualizovat před zahájením následující koupací sezony.

                  4.

                  Informace uvedené v odst. 1 písm. a) a b) se uvedou na podrobné mapě, je-li to proveditelné.

                  5.

                  Považuje-li to příslušný orgán za vhodné, lze případně připojit nebo zahrnout jiné podstatné informace.

      PŘÍLOHA IV
      Monitorování vod ke koupání

                  1.

                  Krátce před zahájením každé koupací sezony se odebere jeden vzorek. Při zohlednění tohoto zvláštního vzorku a s výhradou odstavce 2 se během koupací sezony musí provést odběr a rozbor nejméně čtyř vzorků.

                  2.

                  Pro koupací sezonu je však nutno provést odběr a rozbor pouze tří vzorků, v případě, že vody ke koupání:

                              a)

                              mají koupací sezonu, která nepřekračuje 8 týdnů, nebo

                              b)

                              se nacházejí v regionu se zvláštními geografickými omezeními.

                  3.

                  Odběry vzorků je nutno rozložit na celou koupací sezonu, přičemž doba mezi jednotlivými odběry nikdy nepřesáhne jeden měsíc.

                  4.

                  V případě krátkodobého znečištění je nutno odebrat jeden dodatečný vzorek, aby se potvrdilo, že znečištění skončilo. Tento vzorek není součástí souboru údajů o jakosti vod ke koupání. Je-li nutné nahradit vzorek, od kterého bylo odhlédnuto, musí se odebrat dodatečný vzorek 7 dnů poté, co krátkodobé znečištění skončilo.

      PŘÍLOHA V
      Pravidla pro zacházení se vzorky pro mikrobiologické rozbory
      1.   Místo vzorkování
      Vzorky by se měly pokud možno odebírat z hloubky 30 cm pod hladinou ve vodě, která má hloubku nejméně 1 metr.
      2.   Sterilizace nádob na vzorky
      Nádoby na vzorky musí:

                  —

                  být sterilizovány v autoklávu při 121 oC po dobu nejméně 15 minut nebo

                  —

                  projít suchou sterilizací při 160 oC až 170 oC po dobu nejméně 1 hodiny nebo

                  —

                  být ozářené nádoby na vzorky odebrané přímo od výrobce.

            3.   Vzorkování
      Objem nádoby na vzorky závisí na množství vody potřebné pro každý kontrolovaný ukazatel. Minimální obsah činí zpravidla 250 ml.
      Nádoby na vzorky musí být z průhledného a nezabarveného materiálu (sklo, polyetylen nebo polypropylen).
      Aby se předešlo neúmyslné kontaminaci vzorku, musí osoba odebírající vzorek použít aseptický postup, aby se zachovala sterilita nádob na vzorky. Postupuje-li se řádně, není zapotřebí dalšího sterilního vybavení (například sterilní chirurgické rukavice, použití kleští nebo tyčí).
      Vzorek je nutno zřetelně označit nesmazatelnou barvou na nádobě na vzorek a na formuláři pro vzorkování.
      4.   Uskladnění a doprava vzorků před rozborem
      Vzorky vody je nutno chránit během celé přepravy před vystavením světlu, zejména přímému slunečnímu záření.
      Vzorek je třeba až do příjezdu do laboratoře uchovávat v chladícím boxu nebo chladničce (podle klimatických podmínek) při teplotě okolo 4 oC. Potrvá-li přeprava do laboratoře pravděpodobně déle než 4 hodiny, je nutná přeprava v chladničce.
      Doba mezi odběrem vzorku a provedením rozboru musí být co nejkratší. Doporučuje se provést rozbor vzorku tentýž pracovní den. Není-li to z praktických důvodů možné, vzorky se zpracují nejpozději do 24 hodin. Mezitím se uchovávají v temnu při teplotě 4 oC ± 3 oC.


title: Směrnice Rady 1999/29/ES ze dne 22. dubna 1999 o nežádoucích látkách a produktech ve výživě zvířat

text:
Důležité právní upozornění

|

31999L0029

Úřední věstník L 115 , 04/05/1999 S. 0032 - 0046

		Směrnice Rady 1999/29/ESze dne 22. dubna 1999o nežádoucích látkách a produktech ve výživě zvířatRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],(1) Vzhledem k tomu, že směrnice Rady 74/63/EHS ze dne 17. prosince 1973 o nežádoucích látkách a produktech ve výživě zvířat [3] byla několikrát a podstatným způsobem změněna; že z důvodů srozumitelnosti a přehlednosti by výše uvedená směrnice měla být kodifikována.(2) Vzhledem k tomu, že produkce hospodářských zvířat zaujímá v zemědělství Společenství velmi důležité místo; že uspokojivé výsledky záleží do značné míry na používání vhodných krmiv dobré kvality.(3) Vzhledem k tomu, že důležitým faktorem zvýšení produktivity v zemědělství jsou pravidla týkající se krmiv.(4) Vzhledem k tomu, že krmiva často obsahují nežádoucí látky nebo produkty, které mohou ohrozit zdraví zvířat nebo i zdraví lidí, jsou-li přítomny v živočišných produktech.(5) Vzhledem k tomu, že přítomnost těchto látek a produktů nelze zcela vyloučit; že je důležité přinejmenším omezit jejich obsah v krmivech, aby se předešlo nežádoucím a škodlivých účinkům; že je v současnosti nemožné stanovit tento obsah pod úrovní hladin detekovatelných analytickými metodami definovanými Společenstvím.(6) Vzhledem k tomu, že nežádoucí látky a produkty se mohou vyskytovat v krmivech pouze v souladu s podmínkami stanovenými touto směrnicí a nemohou být použity pro účely výživy zvířat jiným způsobem; že tato směrnice proto musí být uplatňována bez dotčení dalších ustanovení Společenství o krmivech, a zejména ustanovení týkajících se krmných směsí.(7) Vzhledem k tomu, že členské státy však musí mít možnost povolit za určitých podmínek krmiva s vyšším obsahem nežádoucích látek a produktů, než stanoví příloha I.(8) Vzhledem k tomu, že tato směrnice musí být použitelná pro krmné suroviny a krmiva od okamžiku jejich vstupu na území Společenství; že by proto mělo být stanoveno, že maximální obsahy nežádoucích látek nebo produktů se obecně vztahují na krmné suroviny a krmiva od okamžiku jejich uvedení do oběhu včetně všech stadií obchodu, a zejména od okamžiku jejich dovozu.(9) Vzhledem tomu, že by měla být stanovena zásada, že krmné suroviny používané ve výživě zvířat musí být nezávadné a v přiměřené tržní jakosti; že je proto nutné zakázat používání nebo uvádění do oběhu krmných surovin, které vzhledem k příliš vysokému obsahu nežádoucích látek nebo produktů způsobují, že jsou překročeny maximální obsahy stanovené v příloze I pro krmné směsi.(10) Vzhledem k tomu, že by měla být stanovením vhodných maximálních obsahů omezena přítomnost určitých nežádoucích látek nebo produktů v doplňkových krmivech.(11) Vzhledem k tomu, že členským státům musí být ponechána pravomoc dočasně snížit maximální povolené obsahy nebo stanovit maximálně přípustné obsahy pro jiné látky nebo produkty anebo přítomnost takových látek nebo produktů v krmivech zakázat v případě ohrožení zdraví zvířat nebo lidí; že proti zneužití této pravomoci některým členským státem musí být na základě průkazných podkladů v naléhavém řízení Společenství rozhodnuto o možných změnách příloh I a II.(12) Vzhledem k tomu, že krmiva splňující požadavky této směrnice nesmí být při uvádění do oběhu podrobeny, pokud jde o úroveň nežádoucích látek a produktů, jiným omezením než těm, která ukládá tato směrnice.(13) Vzhledem k tomu, že členské státy musí učinit vhodná kontrolní opatření, aby bylo zaručeno, že při uvádění krmiv do oběhu jsou splněny požadavky týkající se nežádoucích látek a produktů.(14) Vzhledem k tomu, že členské státy by v rámci informačního systému zavedeného touto směrnicí na úrovni úředních kontrolních orgánů měly být rovněž informovány hospodářskými subjekty o případech, kdy nebyla dodržena ustanovení této směrnice; že v takových případech jsou členské státy povinny přijmout veškerá opatření, která jsou způsobilá zabránit použití těchto nežádoucích látek a produktů ve výživě zvířat; že členské státy jsou v případě potřeby povinny zajistit, aby zásilky krmných surovin nebo krmiv byly zničeny, jestliže o tom rozhodne jejich majitel.(15) Vzhledem k tomu, že je nutný vhodný postup Společenství, aby technická ustanovení uvedená v přílohách I a II byla přizpůsobena vývoji vědeckých a technických poznatků.(16) Vzhledem k tomu, že k usnadnění provádění navržených opatření by měl být stanoven postup pro úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro krmiva zřízeného rozhodnutím 70/372/EHS [4].(17) Vzhledem k tomu, že touto směrnicí nesmí být dotčeny závazky členských států týkající se lhůt k provedení směrnic uvedených v části B přílohy III,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Tato směrnice se týká nežádoucích látek a produktů ve výživě zvířat.2. Touto směrnicí nejsou dotčena ustanovení:a) o doplňkových látkách v krmivech;b) o uvádění krmiv do oběhu;c) o stanovení maximálních obsahů reziduí pesticidů na a v produktech určených pro krmení zvířat, pokud tato rezidua nejsou uvedena v oddílu B přílohy I;d) o mikroorganismech v krmivech;e) o určitých produktech používaných ve výživě zvířat;f) o krmivech pro zvláštní účely výživy.Článek 2Pro účely této směrnice se rozumí:a) krmivy: produkty rostlinného nebo živočišného původu v původním stavu, čerstvé nebo konzervované, produkty vzniklé jejich průmyslovým zpracováním a organické nebo anorganické látky, používané jednotlivě nebo ve směsích, s obsahem doplňkových látek nebo bez nich, které jsou určeny ke krmení zvířat orální cestou;b) krmnými surovinami: různé produkty rostlinného nebo živočišného původu v původním stavu, čerstvé nebo konzervované, produkty vzniklé jejich průmyslovým zpracováním a organické nebo anorganické látky obsahující doplňkové látky či nikoliv, které jsou určeny ke krmení zvířat orální cestou buď přímo jako takové či po úpravě, při přípravě krmných směsí nebo jako nosiče pro premixy;c) kompletními krmivy: směsi krmiv, které vzhledem ke svému složení pokrývají denní krmnou dávku;d) doplňkovými krmivy: směsi krmiv s vysokým obsahem určitých živin, které vzhledem ke svému složení dostačují pro denní dávku pouze, jsou-li použity v kombinaci s jinými krmivy;e) krmnými směsmi: směsi krmných surovin, s obsahem doplňkových látek nebo bez nich, které jsou určeny ke krmení zvířat orální cestou jako kompletní nebo doplňková krmiva;f) denní krmnou dávkou: celkové množství krmiv přepočtené na obsah vlhkosti 12 %, které denně v průměru potřebuje zvíře určitého druhu, stáří a užitkovosti k uspokojení všech svých potřeb;g) zvířaty: zvířata náležející k druhům, které člověk běžně krmí a chová nebo konzumuje a zvířata volně žijící v případech, že jsou přikrmována krmivy;h) domácími zvířaty: zvířata náležející k druhům, které člověk běžně krmí a chová, avšak nekonzumuje, s výjimkou zvířat chovaných pro kožešiny.Článek 31. Členské státy stanoví, že krmné suroviny smějí být uváděny do oběhu ve Společenství pouze, pokud jsou nezávadné a v přiměřené tržní jakosti.2. S výhradou ustanovení uvedených v části A přílohy II nelze považovat za nezávadné a v přiměřené tržní jakosti zejména takové krmné suroviny, u nichž obsah nežádoucích látek a produktů je tak vysoký, že neumožňuje dodržet maximální obsahy stanovené pro krmné směsi v příloze I.Článek 41. Členské státy stanoví, že látky a produkty uvedené v příloze I smějí být tolerovány v krmivech pouze za podmínek, které jsou stanoveny v této příloze.2. Členské státy mohou povolit, aby maximálně přípustné obsahy stanovené pro krmiva v příloze I byly překročeny v případě krmiva, které je vyrobeno a použito ve stejném státě a ve stejném zemědělském podniku, pokud je to nutné s ohledem na zvláštní místní podmínky. Dotčené členské státy zajistí, aby tím lidé ani zvířata neutrpěli újmu na zdraví.Článek 51. Členské státy stanoví, že krmné suroviny uvedené v části A přílohy II mohou být uváděny do oběhu pouze tehdy, nepřesáhne-li u nich obsah nežádoucích látek nebo produktů uvedených ve sloupci 1 této přílohy maximální obsah uvedený ve sloupci 3 téže přílohy.2. Pokud obsah nežádoucích látek nebo produktů uvedených ve sloupci 1 v části A přílohy II překročí obsah stanovený ve sloupci 3 přílohy I pro krmné suroviny, mohou být krmné suroviny uvedené ve sloupci 2 v části A přílohy II uvedeny do oběhu bez dotčení ustanovení odstavce 1 pouze:a) jsou-li určeny pro použití v provozovnách, které splňují podmínky směrnice Rady 95/69/ES ze dne 22. prosince 1995, kterou se stanoví podmínky a postupy pro schvalování a registraci některých provozoven a dodavatelů působících v krmivářském odvětví [5];ab) jsou-li vybaveny dokumentem, který uvádí:- že krmná surovina je určena pro výrobce krmných směsí, kteří splňují podmínky uvedené pod písm. a),- že krmná surovina nesmí být zkrmována hospodářskými zvířaty bez úpravy,- množství nežádoucí látky nebo produktu obsažené v krmné surovině.3. Členské státy stanoví, že odst. 2 písm. a) a b) se rovněž vztahuje na krmné suroviny a nežádoucí látky nebo produkty uvedené v části B přílohy II, jejichž maximální obsah v části A není stanoven, jestliže obsah nežádoucí látky nebo produktu v krmné surovině přesahuje hodnotu stanovenou ve sloupci 3 přílohy I pro odpovídající krmné suroviny.Článek 6Členské státy mohou omezit použití čl. 5 odst. 2 písm. a) pouze na ty výrobce krmných směsí, kteří používají zmíněné krmné suroviny pro výrobu a uvádění krmných směsí do oběhu.Článek 7Členské státy stanoví, že šarže některé z krmných surovin vyjmenovaných v části A přílohy II s obsahem nežádoucí látky nebo produktu vyšším, než je maximální obsah stanovený ve sloupci 3 uvedené přílohy, nesmí být smíchána s jinými šaržemi krmných surovin nebo s šaržemi krmiv.Článek 8Členské státy stanoví, že obsahy látek a produktů uvedených v příloze I v doplňkových krmivech nesmí být v případě neexistence zvláštních ustanovení pro doplňková krmiva po ředění předepsaném pro jejich užití vyšší než obsahy stanovené pro kompletní krmiva.Článek 91. Pokud členský stát na základě podrobného zdůvodnění v důsledku nových údajů nebo po přezkoumání dosavadních údajů získaných po přijetí dotčených ustanovení konstatuje, že maximální obsah stanovený v příloze I nebo II anebo látka či produkt v těchto přílohách neuvedené představují nebezpečí pro zdraví zvířat nebo lidí nebo pro životní prostředí, může tento členský stát dočasně snížit takový obsah, stanovit maximální obsah nebo zakázat přítomnost takové látky nebo produktu v krmivech nebo v krmných surovinách. Neprodleně o tom informuje ostatní členské státy a Komisi, s uvedením důvodů pro své rozhodnutí.2. Postupem podle článku 14 musí být okamžitě rozhodnuto, zda budou přílohy pozměněny. Dokud Rada nebo Komise neučiní žádné rozhodnutí, může členský stát zachovat opatření, která přijal.Článek 10Postupem podle článku 13 a s přihlédnutím k vývoji vědeckých a technických poznatků:a) se přijmou změny příloh;b) je pravidelně vypracovávána konsolidovaná verze příloh, která zahrnuje pozdější změny podle písm. a);c) mohou být stanovena kritéria pro přípustnost krmných surovin, které byly podrobeny určitým dekontaminačním postupům.Článek 11Členské státy zajistí, aby krmiva a krmné suroviny, které jsou v souladu s touto směrnicí, nepodléhala při jejich uvádění do oběhu dalším omezením, pokud jde o přítomnost nežádoucích látek a produktů.Článek 121. Členské státy přijmou veškerá nutná opatření k zajištění úřední kontroly krmiv a krmných surovin alespoň namátkovým odebíráním vzorků, aby se ověřilo, zda jsou dodržovány podmínky stanovené touto směrnicí.2. Členské státy sdělí ostatním členským státům a Komisi název orgánů pověřených prováděním těchto kontrol.3. Členské státy stanoví, že pokud hospodářský subjekt (dovozce, výrobce atd.) nebo osoba, která z důvodu své profesní činnosti vlastní, vlastnila nebo přišla do přímého styku s šarží krmných surovin nebo krmiv, má informace o tom, že:- šarže krmných surovin je nezpůsobilá k použití jako krmivo, protože je kontaminována nežádoucí látkou nebo produktem uvedenými v přílohách I a II, odporuje tak ustanovení čl. 3 odst. 1 a představuje tudíž vážné riziko pro zdraví zvířat nebo lidí,- že šarže krmiv není v souladu s ustanoveními přílohy I, a proto představuje vážné riziko pro zdraví zvířat nebo lidí,oznámí to neprodleně úředním orgánům, i když má být šarže zničena.Po ověření obdržených informací členské státy zabezpečí, že v případě kontaminované šarže budou přijata nezbytná opatření k zajištění toho, aby taková šarže nebyla použita pro výživu zvířat.Členské státy zajistí, aby konečné rozhodnutí o kontaminované šarži včetně jejího případného zničení nemělo škodlivé účinky na zdraví lidí nebo zvířat anebo na životní prostředí.4. Pokud šarže krmných surovin nebo šarže krmiv má být odeslána do členského státu, ačkoliv v jiném členském státě bylo shledáno, že neodpovídá ustanovením této směrnice vzhledem k nadměrnému obsahu nežádoucích látek nebo produktů, tento jiný stát neprodleně sdělí ostatním členským státům a Komisi veškeré potřebné informace týkající se dotčené šarže.Článek 131. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc Stálému výboru pro krmiva (dále jen "výbor") neprodleně jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost některého členského státu.2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehlasuje.Komise přijme zamýšlená opatření a ihned je provede, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru. Pokud nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada přijme opatření kvalifikovanou většinou.Pokud se Rada neusnese do tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise a ihned je provede, s výjimkou případů, kdy se Rada proti opatřením vysloví prostou většinou.Článek 141. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc výboru neprodleně jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost některého členského státu.2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě dvou dnů. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehlasuje.Komise přijme zamýšlená opatření a ihned je provede, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru. Pokud nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada přijme opatření kvalifikovanou většinou.Pokud se Rada neusnese do 15 dnů ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise a ihned je provede, s výjimkou případů, kdy se Rada proti opatřením vysloví prostou většinou.Článek 151. Na krmiva určená na vývoz do třetích zemí. použijí členské státy alespoň ustanovení této směrnice.2. Ustanovením odstavce 1 není dotčeno právo členských států povolit zpětný vývoz šarží krmiv, která nevyhovují ustanovením této směrnice, do vyvážející třetí země.Článek 161. Směrnice uvedené v části A přílohy III se zrušují, aniž jsou dotčeny závazky členských států týkající se lhůt pro provedení těchto směrnic, které jsou stanoveny v části B přílohy III.2. Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.Článek 17Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 18Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 22. dubna 1999Za RadupředsedaW. Müller[1] Stanovisko ze dne 9. února 1999 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[2] Úř. věst. C 153, 28.5.1996, s. 49.[3] Úř. věst. L 38, 11.2.1974, s. 31. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 98/60/ES (Úř. věst. L 209, 25.7.1998, s. 50).[4] Úř. věst. L 170, 3.8.1970, s. 1.[5] Úř. věst. L 332, 30.12.1995, s. 15. Směrnice pozměněná směrnicí 98/92/ES (Úř. věst. L 346, 22.12.1998, s. 49).--------------------------------------------------PŘÍLOHA I(Čl. 3 odst. 2, článek 4, čl. 5 odst. 2 a 3, článek 8 a čl. 12 odst. 3)Látky, produkty | Krmiva | Maximální obsah v mg/kg (ppm) v krmivu s obsahem vlhkosti 12 % || |1 | 2 | 3 |A.Látky (ionty nebo prvky)1.Arsen | Krmné suroviny, s výjimkou: | 2 |—travní, vojtěškové a jetelové moučky a sušených řízků cukrovkových a cukrovarských | 4 |—fosfátů a krmiv získaných při zpracování ryb nebo jiných mořských živočichů | 10 |Kompletní krmiva, s výjimkou: | 2 |—kompletních krmiv pro ryby | 4 |Doplňková krmiva, s výjimkou | 4 |—minerálních krmiv | 12 |2.Olovo | Krmné suroviny, s výjimkou: | 10 |—zelené píce | 40 |—fosfátů | 30 |—kvasnic | 5 |Kompletní krmiva | 5 |Doplňková krmiva, s výjimkou: | 10 |—minerálních krmiv | 30 |3.Fluor | Krmné suroviny, s výjimkou: | 150 |—krmiv živočišného původu | 500 |—fosfátů | 2000 |Kompletní krmiva, s výjimkou: | 150 |—kompletních krmiv pro skot, ovce a kozy | |—v laktaci | 30 |—ostatní | 50 |—kompletních krmiv pro prasata | 100 |—kompletních krmiv pro drůbež | 350 |—kompletních krmiv pro kuřata | 250 |—Minerální směsi pro skot, ovce a kozy | 2000 [1] |Ostatní doplňková krmiva | 125 [2] |4.Rtuť | Krmné suroviny, s výjimkou: | 0,1 |—krmiv získaných při zpracování ryb nebo jiných mořských živočichů | 0,5 |Kompletní krmiva, s výjimkou: | 0,1 |—kompletních krmiv pro psy a kočky | 0,4 |Doplňková krmiva, s výjimkou: | 0,2 |—doplňkových krmiv pro psy a kočky | |5.Dusitany | Rybí moučka | 60 (vyjádřeno jako dusitan sodný) |Kompletní krmiva, s výjimkou: | 15 |—krmiv určených pro domácí zvířata s výjimkou ptáků a akvarijních ryb | (vyjádřeno jako dusitan sodný) |6.Kadmium | Krmné suroviny rostlinného původu | 1 |Krmné suroviny živočišného původu, s výjimkou | 2 |—krmiv pro domácí zvířata | |Fosfáty | 10 [3] |Kompletní krmiva pro skot, ovce a kozy, s výjimkou: | 1 |—kompletních krmiv pro telata, jehňata a kůzlata | |Ostatní kompletní krmiva, s výjimkou: | 0,5 |—krmiv pro domácí zvířata | |Minerální krmiva | 5 [4] |Ostatní doplňková krmiva pro skot, ovce a kozy | 0,5 |B.Produkty1.Aflatoxin B1 | Krmné suroviny, s výjimkou: | 0,05 |—podzemnice olejné, kopry, palmojádra, bavlníkového semene, babasového semene, kukuřice a produktů vzniklých při jejich zpracování | 0,02 |Kompletní krmiva pro skot, ovce a kozy, s výjimkou: | 0,05 |—krmiv pro dojnice | 0,005 |—krmiv pro telata a jehňata | 0,01 |Kompletní krmiva pro prasata a drůbež (s výjimkou mladých zvířat) | 0,02 |Ostatní kompletní krmiva | 0,01 |Doplňková krmiva pro skot, ovce a kozy (s výjimkou doplňkových krmiv pro dojnice, telata a jehňata) | 0,05 |Doplňková krmiva pro prasata a drůbež (s výjimkou mladých zvířat) | 0,03 |Ostatní doplňková krmiva | 0,005 |2.Kyselina kyanovodíková | Krmné suroviny, s výjimkou: | 50 |—lněného semene | 250 |—pokrutin z lněného semene | 350 |—produktů manioku a mandlových pokrutin | 100 |Kompletní krmiva, s výjimkou: | 50 |—kompletních krmiv pro kuřata | 10 |3.Volný gossypol | Krmné suroviny, s výjimkou: | 20 |—bavlníkových pokrutin | 1200 |Kompletní krmiva, s výjimkou: | 20 |—kompletních krmiv pro skot, ovce a kozy | 500 |—kompletních krmiv pro drůbež (s výjimkou nosnic) a telata | 100 |—kompletních krmiv pro králíky a prasata (s výjimkou selat) | 60 |4.Teobromin | Kompletní krmiva, s výjimkou: | 300 |—kompletních krmiv pro dospělý skot | 700 |5.Těkavý hořčičný olej | Krmné suroviny, s výjimkou: | 100 |—pokrutin ze semen řepky olejné | 4000 (vyjádřeno jako allyl-isothiokyanát) |Kompletní krmiva, s výjimkou: | 150 (vyjádřeno jako allyl-isothiokyanát) |—kompletních krmiv pro skot, ovce a kozy (s výjimkou mladých zvířat) | 1000 (vyjádřeno jako allyl-isothiokyanát) |—kompletních krmiv pro prasata (s výjimkou selat) a drůbež | 500 (vyjádřeno jako allyl-isothiokyanát) |6.Vinylthiooxazolidon (vinyloxyzolidinthion) | Kompletní krmiva pro drůbež, s výjimkou | 1000 |—kompletních krmiv pro nosnice | 500 |7.Námel (Claviceps purpurea) | Všechna krmiva obsahující nemleté obiloviny | 1000 |8.Semena plevelů a nemleté ani nedrcené plody obsahující alkaloidy, glykosidy nebo jiné toxické látky, samotné nebo v kombinaci, včetně: | Všechna krmiva | 3000 |a)Lolium temulentum L. | 1000 |b)Lolium remotumSchrank | 1000 |c)Datura stramonium L. | 1000 |9.Skočec obecný –Ricinus communis L. | Všechna krmiva | 10 (vyjádřeno ve slupkách skočce) |10.Rostliny Crotalaria spp. | Všechna krmiva | 100 |11.Aldrin | jednotlivě nebo dohromady vyjádřeno jako diedrin | Všechna krmiva, s výjimkou: —tuků | 0,01 0,2 |12.Dieldrin |13.Kamfechlor (toxafen) | Všechna krmiva | 0,1 |14.Chlordan (suma cis- a transisomerů a oxychlordanu vyjádřená jako chlordan) | Všechna krmiva, s výjimkou: | 0,02 |—tuků | 0,05 |15.DDT (suma DDT-, TDE- a DDE-isomerů, vyjádřená jako DDT | Všechna krmiva, s výjimkou: | 0,05 |—tuků | 0,5 |16.Endosulfan (suma alfa a beta isomerů a endosulfansulfátů, vyjádřená jako endosulfan | Všechna krmiva, s výjimkou: | 0,1 |—kukuřice | 0,2 |—olejnatých semen | 0,5 |—kompletních krmiv pro ryby | 0,005 |17.Endrin (suma endrinu a delta-ketoendrinu, vyjádřená jako endrin) | Všechna krmiva, s výjimkou: | 0,01 |—tuků | 0,05 |18.Heptachlor (suma heptachloru a heptachlorepoxidu, vyjádřená jako heptachlor) | Všechna krmiva, s výjimkou: | 0,01 |—tuků | 0,2 |19.Hexachlorbenzen (HCB) | Všechna krmiva, s výjimkou: | 0,01 |—tuků | 0,2 |20.Hexachlorcyklohexan (HCH) | | |20.1Alfa isomery | Všechna krmiva, s výjimkou: | 0,02 |—tuků | 0,2 |20.2Beta isomery | Krmné směsi, s výjimkou: | 0,01 |—krmiv pro dojnice | 0,005 |Krmné suroviny, s výjimkou: | 0,01 |—tuků | 0,1 |20.3Gama isomery | Všechna krmiva, s výjimkou: | 0,2 |—tuků | 2,0 |21.Dioxin (suma PCDD a PCDF vyjádřená v mezinárodních toxických ekvivalentech) | Dužina citrusů | 500 pg I-TEQ/kg (horní hranice detekce) [5] |C.Botanické nečistoty1.Meruňky – Prunus armeniaca L. | Všechna krmiva | Semena a plody uvedených rostlinných druhů i z nich získané produkty se mohou vyskytovat v krmivech pouze v kvantitativně nezjistitelném množství |2.Mandloň hořká – Prunus dulcis(Mill.) D.A. var. amara(DC) Focke [= Prunus amygdalus Batschvar. amara(DC.) Focke] |3.Neloupané bukvice – Fagus silvatica L. |4.Lnička setá – Camelina sativa(L.) Crantz |5.Mowrah, Bassia, Madhuka – Madhuca longifolia (L.) Macbr. (= Bassia longifolia(L.) = Illipe malabrorum Engl.) – Madhuca indica Gmelin (= Bassia latifolia Roscb.) = Illipe latifolia (Roscb.) F. Mueller) |6.Dávivec černý - Jatropha curcasL. |7.Kroton - Croton tigliumL. |8.Indická hnědá hořčice - Brassica juncea(L.) Czern. et Coss. ssp. integrifolia (West.) Thell. |9.Sareptská hořčice – Brassica juncea(L.) Czern. et Coss. ssp. juncea |10.Čínská žlutá hořčice – Brassica juncea(L.) Czern. et Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin |11.Černá hořčice –Brassica nigra(L.) Koch |12.Etiopská hořčice - Brassica carinataA. Braun |[1] Členské státy mohou rovněž stanovit maximální obsah fluoru jako 1,25 % obsahu fosfátu.[2] Obsah fluoru na 1 % fosforu.[3] Členské státy mohou rovněž stanovit maximální obsah kadmia jako 0,5 mg na 1 % fosforu.[4] Členské státy mohou rovněž stanovit maximální obsah kadmia jako 0,75 mg na 1 % fosforu.[5] Při výpočtu obsahu se vychází z předpokladu, že všechny hodnoty pod hranicí detekce se rovnají hranici detekce.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIČÁST A (Čl. 3 odst. 2, článek 5 a článek 7)Látky, produkty | Krmné suroviny | Maximální obsah v mg/kg (ppm) v krmné surovině s obsahem vlhkosti 12 % |1 | 2 | 3 |1.Aflatoxin B1 | Podzemnice olejná, kopra, palmojádro, semeno bavlníku, semeno babassu, kukuřice a produkty jejich zpracování | 0,2 |2.Kadmium | Fosfáty | 10 [1] |3.Arsen | Fosfáty | 20 |4.Dioxin (suma PCDD a PCDF vyjádřená v mezinárodních toxických ekvivalentech) | Dužina citrusů | 500 pg I-TEQ/kg (horní hranice detekce) [2] |ČÁST B (Čl. 5 odst. 3)Látky, produkty | Krmné suroviny || |1 | 2 |A.Látky (ionty nebo prvky)1.Arsen | Všechny krmné suroviny, s výjimkou: fosfátů |2.Olovo | Všechny krmné suroviny |3.Fluor | Všechny krmné suroviny |4.Rtuť | Všechny krmné suroviny |5.Dusitany | Rybí moučka |6.Kadmium | Všechny krmné suroviny rostlinného původu Všechny krmné suroviny živočišného původu, s výjimkou: krmných surovin pro domácí zvířata |B.Produkty1.Aflatoxin B1 | Všechny krmné suroviny, s výjimkou: podzemnice olejné, kopry, palmojádra, semen bavlníku, babasového semene, kukuřice a produktů jejich zpracování |2.Kyselina kyanovodíková | Všechny krmné suroviny |3.Volný gossypol | Všechny krmné suroviny |4.Těkavý hořčičný olej | Všechny krmné suroviny |5.Námel (Claviceps purpurea) | Nemleté obiloviny |6.Semena plevelů a nemleté ani nedrcené plody obsahující alkaloidy, glykosidy nebo jiné toxické látky, samotné nebo v kombinaci, včetně:a)Lolium temulentum L.b)Lolium remotum Schrankc)Datura stramonium L. | Všechny krmné suroviny |7.Skočec obecný – Ricinus communis L. | Všechny krmné suroviny |8.Rostliny Crotalaria ssp. | Všechny krmné suroviny |9.Aldrin | jednotlivě nebo společně, vyjádřené jako dieldrin | Všechny krmné suroviny |10.Dieldrin |11.Kamfechlor (toxafen) | Všechny krmné suroviny |12.Chlordan (suma cis- a transisomerů a oxychlordanu, vyjádřená jako chlordan) | Všechny krmné suroviny |13.DDT (suma DDT-, TDE-a DDE- isomerů, vyjádřená jako DDT) | Všechny krmné suroviny |14.Endosulfan (suma alfa- a beta-isomerů a endosulfansulfátů, vyjádřená jako endosulfan) | Všechny krmné suroviny |15.Endrin (suma endrinu a delta-ketoendrinu, vyjádřená jako endrin) | Všechny krmné suroviny |16.Heptachlor (suma heptachloru a heptachlorepoxidu, vyjádřená jako heptachlor) | Všechny krmné suroviny |17.Hexachlorbenzen (HCB) | Všechny krmné suroviny |18.Hexachlorcyklohexan (HCH)18.1.alfa-isomer | Všechny krmné suroviny |18.2.beta-isomer | Všechny krmné suroviny |18.3.gama-isomer | Všechny krmné suroviny |C.Botanické nečistoty1.Meruňky – Prunus armeniaca L. | Všechny krmné suroviny |2.Mandloň hořká – Prunus dulcis(Mill.) D. A. Webb var. amara(DC) Focke (= Prunus amygdalusBatsch var. amara(DC.) Focke) | Všechny krmné suroviny |3.Neloupané bukvice – Fagus silvatica (L.) | Všechny krmné suroviny |4.Lnička setá – Camelina sativa (L.) Crantz | Všechny krmné suroviny |5.Mowrah, Bassia, Madhuka – Madhuca longifolia (L.) Macbr. (= Bassia longifolia L. = Illipe malabrorum Engl.) Madhuca indica Gmelin (= Bassia latifolia (Roscb.) = Illipe latifolia(Roscb.) F. Mueller) | Všechny krmné suroviny |6.Dávivec černý - Jatropha curcas L. | Všechny krmné suroviny |7.Kroton - Croton tiglium L. | Všechny krmné suroviny |8.Indická hnědá hořčice – Brassica juncea (L) Czern. et Coss. ssp. integrifolia(West.) Thell. | Všechny krmné suroviny |9.Sareptská hořčice – Brassica juncea (L) Czern. et Coss. ssp. juncea | Všechny krmné suroviny |10.Čínská žlutá hořčice – Brassica juncea (L) Czern. et Coss. ssp. junceavar. luteaBatalin | Všechny krmné suroviny |11.Černá hořčice – Brassica nigra (L.) Koch | Všechny krmné suroviny |12.Etiopská hořčice -Brassica carinata A. Braun | Všechny krmné suroviny |[1] Členské státy mohou rovněž stanovit maximální obsah kadmia jako 0,5 mg na 1 % fosforu.[2] Při výpočtu obsahu se vychází z předpokladu, že všechny hodnoty pod hranicí detekce se rovnají hranici detekce.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIČÁST AZrušené směrnice(uvedené v článku 16)Směrnice Rady 74/63/EHS a její pozdější změny: | |směrnice Komise 76/14/EHS | |směrnice Komise 76/934/EHS | |směrnice Rady 80/502/EHS | |směrnice Komise 83/381/EHS | |směrnice Komise 86/299/EHS | |směrnice Rady 86/354/EHS | pouze článek 1 |směrnice Komise 87/238/EHS | |směrnice Komise 91/126/EHS | |směrnice Rady 91/132/EHS | |směrnice Rady 92/63/EHS | |směrnice Rady 92/88/EHS | |směrnice Rady 93/74/EHS | |směrnice Komise 94/16/ES | pouze odkazy v článku 1 na ustanovení směrnice 74/63/EHS |směrnice Rady 95/69/ES | pouze článek 18 |směrnice Komise 96/6/ES | |směrnice Rady 96/25/ES | pouze čl. 14 odst. 2 |směrnice Komise 97/8/ES | |směrnice Komise 98/60/ES | |ČÁST BLhůty k provedení do vnitrostátního práva(uvedené v článku 16)Směrnice | Lhůta k provedení |směrnice 74/63/EHS (Úř. věst. L 38, 11.2.1974, s. 31) | 1. leden 1976 |směrnice 76/14/EHS (Úř. věst. L 4, 9.1.1976, s. 24) | 1. duben 1976 |směrnice 76/934/EHS (Úř. věst. L 364, 31.12.1976, s. 20) | 1. březen 1977 |směrnice 80/502/EHS (Úř. věst. L 124, 20.5.1980, s. 17) | 1. červenec 1981 |směrnice 83/381/EHS (Úř. věst. L 222, 13.8.1983, s. 31) | 31. prosinec 1983 |směrnice 86/299/EHS (Úř. věst. L 189, 11.7.1986, s. 40) | 31. prosinec 1987 |směrnice 86/354/EHS (Úř. věst. L 212, 2.8.1986, s. 27) | 3. prosinec 1988 |směrnice 87/238/EHS (Úř. věst. L 110, 25.4.1987, s. 25) | 3. prosinec 1988 |směrnice 91/126/EHS (Úř. věst. L 60, 7.3.1991, s. 16) | 30. listopad 1991 |směrnice 91/132/EHS (Úř. věst. L 66, 13.3.1991, s. 16) | 1. srpen 1991 |směrnice 92/63/EHS (Úř. věst. L 221, 6.8.1992, s. 49) | 31. březen 1993 |směrnice 92/88/EHS (Úř. věst. L 321, 6.11.1992, s. 24) | 31. prosinec 1993 |směrnice 93/74/EHS (Úř. věst. L 237, 22.9.1993, s. 23) | 30. červen 1995 |směrnice 94/16/ES (Úř. věst. L 104, 23.4.1994, s. 32) | 1. březen 1995 |směrnice 95/69/ES (Úř. věst. L 332, 30.12.1995, s. 15) | 1. duben 1998 |směrnice 96/6/ES (Úř. věst. L 49, 28.2.1996, s. 29) | 31. červenec 1996 |směrnice 96/25/ES (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 35) | 30. červen 1998 |směrnice 97/8/ES (Úř. věst. L 48, 19.2.1997, s. 22) | 30. červen 1998 |směrnice 98/60/ES (Úř. věst. L 209, 25.7.1998, s. 50) | 31. červenec 1998 |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVSROVNÁVACÍ TABULKASměrnice 74/63/EHS | Tato směrnice |Článek 1 | Článek 1 |čl. 2 písm. a) | čl. 2 písm. a) |čl. 2 písm. b) | čl. 2 písm. b) |čl. 2 písm. d) | čl. 2 písm. c) |čl. 2 písm. e) | čl. 2 písm. d) |čl. 2 písm. h) | čl. 2 písm. e) |čl. 2 písm. i) | — |čl. 2 písm. c) | čl. 2 písm. f) |čl. 2 písm. f) | čl. 2 písm. g) |čl. 2 písm. g) | čl. 2 písm. h) |Článek 2a | Článek 3 |Článek 3 | Článek 4 |Článek 3a | Článek 5 |Článek 3b | Článek 6 |Článek 3c | Článek 7 |Článek 4 | Článek 8 |Článek 5 | Článek 9 |Článek 6 | Článek 10 |Článek 6a | — |Článek 7 | Článek 11 |čl. 8 odst. 1 | čl. 12 odst. 1 |čl. 8 odst. 2 | čl. 12 odst. 2 |čl. 8 odst. 2a | čl. 12 odst. 3 |čl. 8 odst. 3 | čl. 12 odst. 4 |Článek 9 | Článek 13 |Článek 10 | Článek 14 |Článek 11 | Článek 15 |— | Článek 16 |— | Článek 17 |— | Článek 18 |příloha I | příloha I |příloha II | příloha II |— | příloha III |— | příloha IV |--------------------------------------------------


Důležité právní upozornění

|

31987L0054

Směrnice Rady ze dne 16. prosince 1986 o právní ochraně topografií polovodičových výrobků

Úřední věstník L 024 , 27/01/1987 S. 0036 - 0040 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 16 S. 0095  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 16 S. 0095  CS.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 231  ET.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 231  HU.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 231  LT.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 231  LV.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 231  MT.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 231  PL.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 231  SK.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 231  SL.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 231

		Směrnice Radyze dne 16. prosince 1986o právní ochraně topografií polovodičových výrobků(87/54/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že význam polovodičových výrobků pro řadu průmyslových odvětví se neustále zvyšuje, a tudíž má polovodičová technika základní význam pro průmyslový rozvoj Společenství;vzhledem k tomu, že funkce polovodičových výrobků závisí ve velké míře na topografii těchto výrobků a že vývoj těchto topografií vyžaduje investování značných zdrojů lidských, technických a finančních, avšak topografii takových výrobků lze okopírovat za náklady, které jsou zlomkem nákladů nezbytných pro jejich nezávislý vývoj;vzhledem k tomu, že topografie polovodičových výrobků nejsou v současné době jasně stávajícími právními předpisy chráněny ve všech členských státech, a pokud taková ochrana existuje, má různé vlastnosti;vzhledem k tomu, že určité stávající rozdíly v právní ochraně polovodičových výrobků, které jsou stanoveny právními předpisy členských států, mají, pokud jde o polovodičové výrobky, přímý a záporný vliv na fungování společného trhu, přičemž tyto rozdíly by se mohly zvětšit, pokud členské státy v této oblasti zavedou nové právní předpisy;vzhledem k tomu, že stávající rozdíly v právní ochraně, které mají takový vliv, musí být odstraněny, a že je nezbytné předejít vzniku nových předpisů se záporným vlivem na společný trh;vzhledem k tomu, že jde-li o rozšíření ochrany na osoby mimo Společenství, musí mít členské státy možnost jednat samy, pokud Společenství neučiní v krátké době příslušná rozhodnutí;vzhledem k tomu, že právní rámec Společenství ochrany topografií polovodičových výrobků může být zpočátku omezen na určité základní zásady pomocí předpisů, které stanoví, kdo a co musí být chráněno, výlučná práva, podle kterých chráněné osoby mohou schválit či zakázat určité činnosti, výjimky z těchto práv a trvání ochrany;vzhledem k tomu, že pokud jde o jiné záležitosti, lze podle vnitrostátních právních předpisů dočasně rozhodovat, zejména pokud se vyžaduje zápis a uložení jako podmínka pro ochranu a s výhradou vyloučení licencí z jediného důvodu, že uplynula určitá doba, zda a za jakých podmínek lze nucené licence udělit na chráněné topografie;vzhledem k tomu, že ochranou topografií polovodičových výrobků podle této směrnice by nemělo být dotčeno použití některých jiných forem ochrany;vzhledem k tomu, že později lze uvažovat o dalších opatřeních týkajících se právní ochrany topografií polovodičových výrobků ve Společenství, pokud se to ukáže nezbytné, zatímco použití společných základních zásad všemi členskými státy podle této směrnice je naléhavou nutností,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:KAPITOLA 1DefiniceČlánek 11. Pro účely této směrnice sea) "polovodičovým výrobkem" rozumí konečný výrobek nebo polotovari) sestávající z části materiálu, která zahrnuje vrstvu polovodičového materiálu, aii) mající jednu nebo více vrstev složenou z materiálů vodivých, izolačních či polovodivých, přičemž vrstvy jsou uspořádány do předem stanoveného trojrozměrného vzoru, aiii) jsou určeny k provádění elektronických funkcí buď výhradně, nebo spolu s dalšími funkcemi;b) "topografií polovodičového výrobku" rozumí série jakkoli zaznamenaných nebo zakódovaných vzájemně souvisejících vyobrazeníi) představujících trojrozměrný vzor z vrstev, ze kterých je polovodičový výrobek složen aii) v kterých každý obraz představuje vzor nebo část vzoru povrchu polovodičového výrobku v libovolném stadiu jeho výroby;c) "obchodním využitím" rozumí prodej, pronájem, koupě najaté věci nebo jiné metody obchodní distribuce, nebo nabídka pro tyto účely. Avšak pro účely čl. 3 odst. 4, čl. 4 odst. 1 a čl. 7 odst. 1, 3 a 4 se do "obchodního využití" nezahrnuje využití za podmínek důvěrnosti v takovém rozsahu, že nedojde k distribuci třetí straně, s výjimkou případů, kdy k využití topografie dochází za podmínek důvěrnosti, které vyžadují opatření podle čl. 223 odst. 1 písm. b) Smlouvy.2. Rada může na návrh Komise kvalifikovanou většinou změnit odst. 1 písm. a) body i) a ii), aby tato ustanovení přizpůsobila technickému pokroku.KAPITOLA 2Ochrana topografií polovodičových výrobkůČlánek 21. Členské státy chrání topografie polovodičových výrobků přijetím právních předpisů, kterými se udělují výlučná práva podle ustanovení této směrnice.2. Topografie polovodičových výrobků je chráněna v míře, v jaké jde o duševní úsilí tvůrce a pokud není běžná v polovodičovém průmyslu. Pokud topografie polovodičového výrobku sestává z prvků, které jsou běžné v polovodičovém průmyslu, pak může být chráněna pouze kombinace těchto prvků jako celek, který splňuje výše uvedené podmínky.Článek 31. S výhradou odstavců 2 až 5 se právo ochrany vztahuje na osoby, které jsou tvůrci topografií polovodičových výrobků.2. Členské státy mohou stanovit, žea) pokud topografie vznikla v rámci pracovněprávního vztahu tvůrce, vztahuje se právo ochrany na tvůrcova zaměstnavatele, pokud podmínky zaměstnání nestanoví jinak;b) pokud topografie vznikla na základě jiné smlouvy než pracovní, pak se právo ochrany vztahuje na zadávající smluvní stranu, pokud smlouva nestanoví jinak.3. a) Pokud jde o osoby uvedené v odstavci 1, právo ochrany se vztahuje na fyzické osoby, které jsou státními příslušníky členského státu a které mají obvyklé bydliště na území některého členského státu.b) Pokud členské státy přijmou ustanovení podle odstavce 2, právo ochrany se vztahuje nai) fyzické osoby, které jsou státními příslušníky členského státu nebo které mají obvyklé bydliště na území některého členského státu;ii) společnosti nebo jiné právnické osoby, které mají skutečnou průmyslovou nebo obchodní pobočku na území členského státu.4. Pokud neexistuje právní ochrana podle jiných ustanovení tohoto článku, právo ochrany se vztahuje také na osoby uvedené v odst. 3 písm. b) bodech i) a ii), kteréa) první obchodně využijí v rámci členského státu topografii, která dosud nebyla obchodně využívána nikde na světě, ab) byly oprávněnými osobami výhradně pověřeny k obchodnímu využívání topografie v rámci Společenství.5. Právo na ochranu se rovněž vztahuje na právní nástupce osob uvedených v odstavcích 1 až 4.6. S výhradou odstavce 7 mohou členské státy jednat o dohodách či ujednáních nebo je uzavírat s třetími státy a jednat o mnohostranných smlouvách a uzavírat je, pokud jde o právní ochranu topografií polovodičových výrobků, respektují-li právo Společenství, a zejména ustanovení této směrnice.7. Členské státy mohou vstoupit do jednání s třetími státy s cílem rozšíření práva ochrany na osoby, které nemají prospěch z práva na ochranu podle této směrnice. Členské státy, které vstoupí do takových jednání, o tom uvědomí Komisi.Pokud si členský stát přeje rozšířit ochranu na osoby, které jinak nemají prospěch z práva na ochranu podle této směrnice, nebo uzavřít dohodu či ujednání o rozšíření ochrany s třetím státem, oznámí to Komisi. Komise o tom uvědomí ostatní členské státy.Členský stát odloží toto rozšíření ochrany nebo závěry z dohody či ujednání po dobu jednoho měsíce ode dne oznámení Komisi. Pokud však během této doby Komise oznámí dotčenému členskému státu tento záměr předložit Radě návrh s cílem rozšířit u všech členských států ochranu na osoby nebo příslušné třetí země, musí členský stát odložit rozšíření ochrany nebo závěry z dohod či ujednání po dobu dvou měsíců ode dne oznámení členským státům o rozšíření ochrany.Pokud před koncem tohoto dvouměsíčního období Komise předloží takový návrh Radě, odloží členský stát rozšíření ochrany nebo závěrů z dohod či ujednání po dobu dalších čtyř měsíců od doby předložení návrhu.Pokud nedojde k oznámení Komise nebo návrhu nebo rozhodnutí Rady ve výše uvedené lhůtě, může členský stát rozšířit ochranu nebo uzavřít dohodu či ujednání.Návrh Komise na rozšíření ochrany přijme Rada kvalifikovanou většinou, bez ohledu na to, zda byl návrh podán po oznámení členského státu nebo dříve.Rozhodnutí Rady na základě návrhu Komise nebrání členskému státu rozšířit ochranu na osoby, vedle těch, které mají požívat ochrany ve všech členských státech, které byly zahrnuty do předpokládaného rozšíření, dohody nebo ujednání, ledaže Rada kvalifikovanou většinou rozhodne jinak.8. Návrhy Komise a rozhodnutí Rady podle odstavce 7 se pro informaci zveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 41. Členské státy mohou stanovit, že výlučná práva podle článku 2 nevzniknou nebo nesmí být nadále používána pro topografii polovodičového výrobku, ledaže během dvou let jeho prvního obchodního využívání byla podána řádná přihláška u orgánu veřejné moci. Členské státy mohou navíc k takovému zápisu vyžadovat, aby materiál popisující nebo znázorňující topografii nebo její libovolnou kombinaci byl uložen u příslušného orgánu veřejné moci spolu s prohlášením o dni prvního obchodního využití topografie, pokud předchází dni podání přihlášky k zápisu.2. Členské státy zajistí, aby materiál uložený podle odstavce 1 nebyl dostupný veřejnosti, pokud jde o obchodní tajemství. Tímto ustanovením není dotčeno zpřístupnění uvedených materiálů na příkaz soudu nebo jiného příslušného orgánu osobám, které jsou stranami soudního řízení, o platnosti nebo porušení výlučných práv podle článku 2.3. Členské státy mohou požadovat, aby převod práv na ochranu topografií byl předmětem zápisu.4. Členské státy mohou zápis a uložení podle odstavců 1 a 3 zpoplatnit, přičemž výše poplatku nesmí překročit správní náklady.5. Podmínky předepisující splnění dalších formalit pro získání nebo zachování ochrany se nepřipouští.6. Členské státy, které vyžadují zápis, stanoví ochranné prostředky pro osoby, které mají právo na ochranu podle ustanovení této směrnice a mohou prokázat, že jiná osoba žádala o zápis topografie bez jejího souhlasu.Článek 51. Výlučná práva uvedená v článku 2 zahrnují práva povolit nebo zakázata) reprodukce topografie, pokud je chráněna podle čl. 2 odst. 2;b) obchodní využívání nebo dovoz topografie nebo polovodičového výrobku vyrobeného s použitím této topografie pro tento účel.2. Bez ohledu na odstavec 1 může členský stát povolit soukromou reprodukci topografie pro neobchodní účely.3. Výlučná práva uvedená v odst. 1 písm. a) se nevztahují na reprodukci pro účely analýzy, hodnocení nebo výuky, koncepcí, postupů, systémů nebo technik obsažených v topografii, nebo topografie samotné.4. Výlučná práva uvedená v odst. 1 písm. a) se nevztahují na žádný z takových úkonů vůči topografii, která splňuje požadavky čl. 2 odst. 2 a byla vytvořena na základě analýzy a hodnocení jiné topografie, prováděných podle odstavce 3.5. Výlučné právo povolit nebo zakázat úkony podle odst. 1 písm. b) se nevztahuje na takové úkony prováděné po uvedení topografie polovodičového výrobku na trh v členském státě osobou k tomu oprávněnou nebo s jejím souhlasem.6. Osobě, která při získání polovodičového výrobku neví nebo má rozumné důvody věřit, že výrobek je chráněn výlučnými právy v členském státě podle této směrnice, nesmí být bráněno v obchodním využívání tohoto výrobku.Avšak při úkonech prováděných poté, co se osoba dozvěděla o ochraně, nebo má rozumné důvody věřit, že polovodičový výrobek je takto chráněn, musí členský stát zajistit, aby držitel práv obdržel přiměřenou odměnu podle příslušných vnitrostátních právních předpisů.7. Odstavec 6 se vztahuje na právního nástupce osoby uvedené v první větě uvedeného odstavce.Článek 6Členské státy nestanoví, že výlučná práva uvedená v článku 2 podléhají licencím, které jsou uděleny bez dalšího pouze z důvodu, že uplynula jistá doba na základě zákona.Článek 71. Členské státy stanoví, že výlučná práva uvedená v článku 2 vzniknoua) pokud je zápis podmínkou pro vznik výlučných práv podle článku 4, k dřívějšímu z těchto dní:i) dni, kdy topografie byla poprvé obchodně využita kdekoliv na světě;ii) dni, kdy byla podána přihláška k zápisu v řádné formě, nebob) pokud byla topografie poprvé obchodně využita kdekoliv na světě neboc) pokud byla topografie poprvé zaznamenána nebo zakódována.2. Pokud výlučná práva vznikla podle odst. 1 písm. a) nebo b), členské státy stanoví pro osoby, které mají právo na ochranu podle této směrnice a které mohou prokázat, že jiná osoba topografii podvodně reprodukovala, obchodně využila nebo ji za tímto účelem dovezla, ochranné prostředky na dobu před vznikem těchto práv. Tímto odstavcem nejsou dotčeny ochranné prostředky, jejichž účelem je vynutit výlučná práva podle článku 2.3. Výlučná práva zanikají po deseti letech od konce kalendářního roku, kdy byla topografie poprvé obchodně využita kdekoliv na světě nebo, pokud je podmínkou pro vznik nebo pokračování uplatňování výlučných práv zápis, po deseti letech ode dne uvedeného níže, podle toho, který z nich je první v pořadí:a) konec kalendářního roku, ve kterém byla topografie poprvé obchodně využita kdekoliv na světě;b) konec kalendářního roku, ve kterém byla podána přihláška k zápisu v řádné formě.4. Pokud nebyla topografie obchodně využívána nikde na světě po dobu patnácti let od jejího prvního záznamu nebo zakódování, veškerá výlučná práva podle odstavce 1 zaniknou a žádná nová výlučná práva nevzniknou, ledaže byla podána přihláška k zápisu v řádné formě během této lhůty v těch členských státech, kde je zápis podmínkou pro vznik nebo pokračování uplatňování výlučných práv.Článek 8Ochrana udělená na topografie polovodičových výrobků podle článku 2 se uděluje na vlastní topografii, nerozšiřuje se na žádnou koncepci, postup, systém, techniku nebo informaci obsaženou v topografii.Článek 9Pokud právní předpisy členského státu stanoví, že polovodičové výrobky vyrobené s použitím chráněné topografie mohou nést označení, pak dané označení musí být velké T v některé z variant: T, 'T', [T],+++++ TIFF +++++, T*,+++++ TIFF +++++.KAPITOLA 3Další používání jiných právních předpisůČlánek 101. Touto směrnicí nejsou dotčeny právní předpisy upravující práva k patentům a užitným vzorům.2. Touto směrnicí nejsou dotčeny:a) práva udělená členskými státy při plnění jejich závazků vyplývajících z mezinárodních dohod, včetně předpisů, které rozšiřují taková práva na státní příslušníky nebo rezidenty příslušného členského státu;b) právní předpisy členských států upravující autorské právo, které omezují reprodukci výkresů nebo dalších uměleckých ztvárnění topografií kopírováním ve dvou rozměrech.3. Ochrana topografií polovodičových výrobků zaznamenaných nebo zakódovaných před nabytím účinnosti vnitrostátních předpisů provádějících tuto směrnici podle vnitrostátních právních předpisů, avšak nejpozději ke dni uvedenému v čl. 11 odst. 1, není touto směrnicí dotčena.KAPITOLA 4Závěrečná ustanoveníČlánek 111. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 7. listopadu 1987.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 12Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 16. prosince 1986.Za RadupředsedaG. Howe[1] Úř. věst. C 360, 31.12.1985, s. 14.[2] Úř. věst. C 255, 13.10.1986, s. 249.[3] Úř. věst. C 189, 28.7.1986, s. 5.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2007/26/ES ze dne 7. května 2007 , kterou se mění směrnice 2004/6/ES s cílem prodloužit období jejího použití (Text s významem pro EHP)

text:
               8.5.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 118/5

      SMĚRNICE KOMISE 2007/26/ES
   ze dne 7. května 2007,
   kterou se mění směrnice 2004/6/ES s cílem prodloužit období jejího použití
   (Text s významem pro EHP)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Rady 89/398/EHS ze dne 3. května 1989 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin určených pro zvláštní výživu (1), a zejména na čl. 4 odst. 2 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Komise 2001/15/ES ze dne 15. února 2001 o látkách, které mohou být pro zvláštní výživové účely přidávány do potravin pro zvláštní výživu (2), stanoví určité kategorie látek a pro každou z nich uvádí chemické látky, které mohou být použity při výrobě potravin pro zvláštní výživu.

               (2)

               V době přijetí směrnice 2001/15/ES nemohl být určitý počet látek, které byly přidávány pro zvláštní výživové účely do některých potravin pro zvláštní výživu, které jsou na trhu v některých členských státech, zařazen do přílohy uvedené směrnice, neboť tyto látky dosud nebyly zhodnoceny Vědeckým výborem pro potraviny.

               (3)

               Směrnice Komise 2004/6/ES (3) stanoví, že do ukončení hodnocení těchto látek Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA) mohou členské státy na svém území povolovat obchodování s výrobky obsahujícími tyto látky do 31. prosince 2006, jestliže budou splněny jisté podmínky týkající se jejich bezpečnosti.

               (4)

               Uzavřít hodnocení těchto látek a učinit příslušná opatření před 31. prosincem 2006 nebylo možné. Aby se předešlo zbytečnému narušení obchodu s dotčenými potravinami, měla by být platnost směrnice 2004/6/ES prodloužena.

               (5)

               Aby byla zohledněna doba potřebná k uzavření hodnocení těchto látek Evropským úřadem pro bezpečnost potravin a pro provedení příslušných opatření do vnitrostátních předpisů je vhodné zajistit prodloužení doby použití směrnice 2004/6/ES do 31. prosince 2009.

               (6)

               S ohledem na datum 31. prosince 2006 uvedené v článku 1 směrnice 2004/6/ES je nutné, aby tato směrnice byla provedena co nejdříve. Aby se předešlo obtížím při obchodování s výrobky, které obsahují látky uvedené ve směrnici 2004/6/ES, je vhodné, aby tato směrnice byla použitelná od 1. ledna 2007.

               (7)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   V článku 1 směrnice 2004/6/ES se datum „31. prosince 2006“ nahrazuje datem „31. prosince 2009“.
   Článek 2
   Provedení
   1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 8. července 2007. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
   Budou tyto předpisy používat od 1. ledna 2007.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 7. května 2007.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 27. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 52, 22.2.2001, s. 19. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/34/ES (Úř. věst. L 83, 22.3.2006, s. 14).

      (3)  Úř. věst. L 15, 22.1.2004, s. 31.