title: Směrnice Komise 94/46/ES ze dne 13. října 1994, kterou se mění směrnice 88/301/EHS a směrnice 90/388/EHS zejména s ohledem na družicovou komunikaci

text:
Důležité právní upozornění

|

31994L0046

Úřední věstník L 268 , 19/10/1994 S. 0015 - 0021 Finské zvláštní vydání: Kapitola 8 Svazek 2 S. 0063  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 8 Svazek 2 S. 0063

		Směrnice Komise 94/46/ESze dne 13. října 1994,kterou se mění směrnice 88/301/EHS a směrnice 90/388/EHS zejména s ohledem na družicovou komunikaciKOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 90 odst. 3 této smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) V Zelené knize o společném postupu v oblasti družicové komunikace v Evropském společenství stanovila Komise v listopadu 1990 hlavní změny v právním rámci, které je nezbytné učinit pro využívání možností těchto komunikačních prostředků; že uvedená zelená kniha vyžaduje mimo jiné úplnou liberalizaci družicových služeb a zařízení, včetně zrušení všech výlučných a zvláštních práv v této oblasti s výhradou udělování licencí, a rovněž volný (neomezený) přístup do vesmíru.(2) Usnesením Rady ze dne 19. prosince 1991 o rozvoji společného trhu družicových služeb a zařízení [1] podpořila Rada stanoviska vymezená v zelené knize vydané Komisí a jako hlavní cíle určila: harmonizaci a liberalizaci trhu s příslušnými družicovými pozemskými stanicemi, včetně případného zrušení výlučných nebo zvláštních práv v této oblasti, zejména s výhradou podmínek nezbytných pro splnění podstatných požadavků.(3) Evropský parlament ve svém usnesení o rozvoji společného trhu družicových služeb a zařízení [2] vyzývá Komisi, aby vytvořila právní rámec nezbytný pro vytvoření prostředí umožňujícího odstranit stávající omezení a rozvíjet nové činnosti v oblasti družicové komunikace a zároveň zdůraznil potřebu harmonizace a liberalizace trhů družicových zařízení a služeb.(4) Některé členské státy již otevřely určité služby družicové komunikace hospodářské soutěži a zavedly systémy udělování licencí; že licence v některých členských státech nicméně nejsou udělovány na základě objektivních, přiměřených a nediskriminačních kritérií nebo jsou konkurentům telekomunikačních subjektů ukládána technická omezení, jako je zákaz připojení jejich zařízení ke komutované síti provozované telekomunikačním subjektem; že v některých členských státech zůstala veřejným podnikům zachována výlučná práva.(5) Směrnice Komise 88/301/EHS ze dne 16. května 1988 o hospodářské soutěži na trhu s telekomunikačními koncovými zařízeními [3], ve znění Dohody o Evropském hospodářském prostoru, se zabývá zrušením zvláštních nebo výlučných práv na dovoz, uvádění na trh, připojení, uvádění do provozu a údržbu telekomunikačního koncového zařízení; že se nevztahuje na všechny typy zařízení družicových pozemských stanic.(6) Soudní dvůr Evropských společenství ve svém rozsudku ve věci C-202/88, Francie v. Komise [4], potvrdil směrnici Komise 88/301/EHS; že pokud se však jedná o zvláštní práva, byla směrnice prohlášena Soudním dvorem za neplatnou na základě toho, že ustanovení směrnice ani její preambule nespecifikují typy práv, které jsou skutečně zahrnuty, a v jakém ohledu je existence těchto práv v rozporu se Smlouvou; že v oblasti dovozu, uvádění na trh, připojení, uvádění do provozu a údržby telekomunikačního zařízení jsou zvláštními právy ve skutečnosti práva, která členský stát uděluje omezenému počtu podniků některým právním a správním postupem, který v dané zeměpisné oblasti:- omezuje na základě neobjektivních, nepřiměřených a diskriminačních kritérií počet těchto podniků na dva či více,- určuje na základě takových kritérií několik soutěžících podniků, nebo- na základě neobjektivních, nepřiměřených a diskriminačních kritérií uděluje některému podniku nebo podnikům výhody zajištěné právními nebo správními předpisy, které podstatně ovlivňují schopnost jiných podniků zapojit se do některé z výše uvedených činností v téže zeměpisné oblasti za v zásadě stejných podmínek.Touto definicí není dotčeno používání článku 92 Smlouvy o ES.(7) Výlučná práva omezují volný pohyb zboží pro toto zařízení jak při dovozu a uvádění telekomunikačního zařízení (včetně družicového zařízení) na trh, protože s určitými výrobky se potom neobchoduje, tak při připojení, uvádění do provozu a údržbě, protože v důsledku situace na trhu, zejména různosti a technické povahy výrobků není monopolní podnik nijak motivován k tomu, aby poskytoval uvedené služby pro výrobky, které neuvádí na trh ani je nedováží, ani aby vyrovnával ceny s náklady, protože není ohrožen hospodářskou soutěží ze strany subjektů nově vstupujících na trh; že při zvážení typicky širokého rozsahu nabídky telekomunikačních zařízení na většině trhů a při zvážení výhledového rozvoje trhů, na nichž je dosud jen omezený počet výrobců, pak jakékoli zvláštní právo, které přímo nebo nepřímo – např. tím, že neuplatňuje otevřený a nediskriminační postup při udělování licencí – omezuje počet podniků oprávněných dovážet, uvádět na trh, připojovat, uvádět do provozu a udržovat takové zařízení, a působí podobně jako práva výlučná.Taková výlučná nebo zvláštní práva mají stejný účinek jako množstevní omezení, a porušují tedy článek 30 Smlouvy o ES; že žádná ze zvláštních vlastností družicových pozemských stanic ani trhu, kde se prodávají nebo kde se provádí jejich údržba, neopravňuje k tomu, aby se s nimi po právní stránce zacházelo jinak než s jiným telekomunikačním koncovým zařízením; že je tedy nezbytné zrušit všechna stávající výlučná práva na dovoz, uvádění na trh, připojení, uvádění do provozu a údržbu družicových pozemských stanic, jakož i práva s rovnocenným účinkem, tzn. všechna zvláštní práva kromě práv, která spočívají ve výhodách zajištěných jednomu či více podnikům právními nebo správními předpisy a ovlivňují schopnost jiných podniků zapojit se do některé z výše uvedených činností ve stejné zeměpisné oblasti za v zásadě stejných podmínek.(8) Zařízení družicové pozemské stanice musí vyhovovat podstatným požadavkům harmonizovaným směrnicí Rady 93/97/EHS [5] se zvláštním důrazem na účinné využití kmitočtů; že musí být možné uplatňování těchto podstatných požadavků sledovat částečně prostřednictvím licencí udělených pro poskytování příslušných služeb; že souladu s podstatnými požadavky musí být dosaženo hlavně na základě přijetí společných technických pravidel a harmonizací podmínek připojených k licencím; že členské státy však musí přizpůsobit svá pravidla, i když tyto podmínky nejsou harmonizovány; že členské státy musí v každém případě mezitím zajistit, aby používání těchto pravidel nevytvářelo překážky obchodu.(9) Zrušení zvláštních nebo výlučných práv v oblasti připojení zařízení družicových pozemských stanic vyvolává nutnost uznat právo na připojení tohoto zařízení ke komutovaným sítím obsluhovaným telekomunikačními subjekty, aby provozovatelé s licencí mohli nabízet služby veřejnosti.(10) Směrnice Komise 90/388/EHS ze dne 28. června 1990 o hospodářské soutěži na trhu telekomunikačních služeb [6], ve znění Dohody o EHP, stanoví zrušení zvláštních nebo výlučných práv udělených členskými státy v oblasti poskytování telekomunikačních služeb; že je však z oblasti působnosti směrnice vyloučena družicová komunikace.(11) Dne 17. listopadu 1992 ve spojených věcech C-271/90, C-281/90 a C-289/90, Španělsko v. Komise [7], Soudní dvůr Evropských společenství tuto směrnici Komise potvrdil; že v oblasti zvláštních práv však byla směrnice prohlášena Soudním dvorem za neplatnou na základě toho, že ustanovení směrnice ani její preambule nespecifikují typy práv, které jsou skutečně zahrnuty, a v jakém ohledu je existence těchto práv v rozporu se Smlouvou; že v důsledku toho musí být tato práva vymezena v této směrnici; že v oblasti telekomunikačních služeb jsou zvláštní práva ve skutečnosti práva, jež členské státy udělují omezenému počtu podniků prostřednictvím právního nebo správního nástroje, který v dané zeměpisné oblasti:- omezuje na základě neobjektivních, nepřiměřených a diskriminačních kritérií počet těchto podniků na dva či více,- opravňuje na základě takových kritérií několik soutěžících podniků k poskytování některé z těchto služeb nebo- na základě neobjektivních, nepřiměřených a diskriminačních kritérií uděluje některému podniku nebo podnikům výhody právními nebo správními předpisy, které podstatně ovlivňují schopnost jiných podniků zapojit se do některé z výše uvedených činností v téže zeměpisné oblasti za v zásadě stejných podmínek.Touto definicí není dotčeno používání článku 92 Smlouvy o ES. V oblasti telekomunikačních služeb mohou tyto zvláštní výhody zajištěné právními nebo správními předpisy spočívat mimo jiné v právu provádět, odchylně od práva o územním plánování, vyvlastnění v obecném zájmu nebo v možnosti získání oprávnění bez absolvování obvyklého postupu.(12) Pokud je počet podniků oprávněných k poskytování družicové telekomunikační služby omezen členským státem prostřednictvím zvláštních nebo dokonce výlučných práv, mohlo by vzniknout omezení neslučitelné s článkem 59 Smlouvy, jestliže toto omezení není odůvodněno podstatnými požadavky, protože tato práva brání jiným podnikům dodávat příslušné služby do jiných členských států nebo je z nich přijímat; že v případě služeb družicové sítě by těmito podstatnými požadavky mělo být účinné využití kmitočtového spektra a vyloučení škodlivé interference mezi družicovými telekomunikačními systémy a jinými technickými systémy umístěnými ve vesmíru nebo na povrchu Země; že pokud tedy zařízení použité k nabídce služeb vyhovuje podstatnému požadavku vztahujícímu se na družicovou komunikaci, není důvod k samostatné právní úpravě tohoto zařízení; že na druhé straně zvláštní práva spočívající pouze ve zvláštních výhodách zajištěných právními nebo správními předpisy v zásadě nevylučují vstup jiných podniků na trh; že slučitelnost těchto práv se Smlouvou o ES musí být proto posuzována vždy pro jednotlivý případ s ohledem na jejich vliv na účinnou svobodu jiných subjektů poskytovat stejné telekomunikační služby a jejich případné zdůvodnění.(13) Stávající výlučná práva v oblasti družicové komunikace byla obecně udělena subjektům, které již zaujímaly dominantní postavení ve vytváření pozemských sítí, nebo některé z jejich dceřiných společností; že tato práva způsobují rozšíření dominantního postavení těchto subjektů, a tím i posílení tohoto postavení; že výlučná práva udělená v oblasti družicové komunikace jsou v důsledku toho neslučitelná s článkem 90 Smlouvy o ES ve spojení s článkem 86.(14) Tato výlučná práva, omezující přístup na trh, působí také tak, že na úkor uživatelů omezují nebo brání využívání družicové komunikace, jež by mohly být nabízeny, což zpomaluje technický pokrok v této oblasti; že protože investiční rozhodnutí pravděpodobně vycházejí z výlučných práv, jsou zúčastněné podniky často v situaci, kdy se rozhodnou upřednostnit pozemské technologie, zatímco nové subjekty by mohly využívat družicovou technologii; že telekomunikační subjekty daly obecně přednost rozvoji pozemských spojů z optického vlákna a družicové komunikace se používají hlavně jako poslední technická možnost v případech, kde jsou náklady na pozemské stanice neúměrně vysoké, nebo při vysílání dat, případně televizního vysílání, a nevyužívají se tedy samostatně jako plně doplňková technologie přenosu; že výlučná práva tak kladou omezení na rozvoj družicové komunikace, což je neslučitelné s článkem 90 Smlouvy ve spojení s článkem 86.(15) V případě poskytování služeb družicové komunikace jsou však postupy pro udělování licencí nebo oznamovací postupy oprávněny pro zajištění souladu s podstatnými požadavky, na které se vztahuje zásada proporcionality; že udělení licence není oprávněno, jestliže by k dosažení příslušného cíle postačoval pouze oznamovací postup; že např. v případě zajišťování služby družicové komunikace, která spočívá pouze v použití závislé pozemské stanice VSAT v členském státě, by měl postačovat postup pro oznamování.(16) Podle čl. 90 odst. 2 Smlouvy jsou výjimky z článku 86 přípustné, jestliže by jeho používání překáželo z právního nebo praktického hlediska výkonu konkrétních úkolů zadaných telekomunikačním subjektům; že na tomto právním základě umožňuje směrnice 90/388/EHS zachovat po přechodné období výlučná práva v oblasti telefonní služby."Telefonní služba" je v článku 1 směrnice 90/388/EHS definována jako komerční poskytování služby pro veřejnost, která spočívá v zajišťování přímé přepravy a komutace mluvené řeči v reálném čase mezi koncovými body veřejné telekomunikační sítě, přičemž každý uživatel může používat koncové zařízení připojené k určitému koncovému bodu sítě za účelem komunikace s jiným koncovým bodem; že v případě přímé přepravy a komutace mluvené řeči přes sítě družicových pozemských stanic se tato komerční služba pro veřejnost může obecně poskytovat, jen když je síť družicových pozemských stanic spojena s veřejnou telekomunikační sítí.U všech ostatních služeb kromě telefonní služby není podle čl. 90 odst. 2 oprávněné žádné zvláštní zacházení, zejména pro nepodstatný podíl těchto služeb na obratu telekomunikačních subjektů.(17) Poskytování služeb družicové sítě při přenosu rozhlasových a televizních programů se pro účely této směrnice považuje za telekomunikační službu, a podléhá tedy jejím ustanovením; že bez ohledu na zrušení určitých zvláštních a výlučných práv v oblasti příjmových družicových pozemských stanic nepřipojených k veřejné síti členského státu a zrušení zvláštních a výlučných práv v oblasti služeb družicové komunikace poskytovaných veřejnosti a soukromým provozovatelům vysílání podléhá obsah družicových rozhlasových služeb pro veřejnost nebo soukromé provozovatele služeb, obsah družicových rozhlasových služeb pro veřejnost poskytovaných přes kmitočtová pásma definovaná v Radiokomunikačním řádu pro družicovou rozhlasovou službu a družicovou pevnou službu, dále zvláštním pravidlům přijatým členskými státy v souladu s právními předpisy Společenství, a nepodléhá proto ustanovením této směrnice.(18) Tato směrnice nevylučuje opatření v souladu s právními předpisy Společenství a stávajícími mezinárodními závazky, jejichž cílem je zajistit rovné zacházení státním příslušníkům členských států v třetích zemích.(19) Nabídka kapacity vesmírného segmentu vnitrostátních, soukromých nebo mezinárodních družicových systémů předložená provozovateli družic provozovatelům sítě družicových pozemských stanic, jimž byla udělena licence, podléhá stále v některých členských státech právním omezením, která nejsou slučitelná s koordinací kmitočtů a stanovišť požadovanou na základě stávajících mezinárodních závazků členských států; že tato další omezení jsou v rozporu se článkem 59, z něhož vyplývá, že při udělení licence v jednom členském státu by provozovatelům družic měl být plně umožněn volný pohyb služeb v celém Společenství.(20) Zkoušky ke stanovení, zda družicové pozemské stanice provozovatele s licencí, který není státním provozovatelem, vyhovují specifikacím platným pro technický a provozní přístup k mezivládním družicovým systémům, vykonává ve většině členských států signatář úmluvy za zemi, na jejímž území stanice pracuje; že tedy toto posuzování shody provádějí konkurenční provozovatelé služeb na daném trhu.Toto není slučitelné se Smlouvou, zejména s čl. 3 písm. g) a s článkem 90 ve spojení s článkem 86; že členské státy proto musí zajistit, aby toto posuzování shody probíhalo přímo pod dohledem regulativních úřadů mezi příslušným provozovatelem sítě družicové pozemské stanice a mezivládní organizací.(21) Většinu z dostupné kapacity vesmírného segmentu nabízejí mezinárodní družicové organizace; že poplatky za využívání této kapacity jsou v mnoha členských státech stále vysoké, protože kapacitu pro dotyčný členský stát lze získat jen od signatáře; že taková výlučnost udělená některými členskými státy vede k rozdělení společného trhu na úkor spotřebitelů požadujících kapacitu; že ve svém usnesení ze dne 19. prosince 1991 Rada v důsledku toho po členských státech požaduje, aby zlepšily přístup do vesmírného segmentu mezivládních organizací; že v oblasti zavedení a využití oddělených systémů by omezující opatření přijatá na základě mezinárodních úmluv podepsanými členskými státy také mohla působit v rozporu s právními předpisy Společenství omezením dodávky na úkor spotřebitele ve smyslu čl. 86 písm. b); že v mezinárodních družicových organizacích probíhá v této době přezkoumání základních nástrojů mimo jiné s cílem zlepšení přístupu a vytvoření a použití oddělených systémů; že aby Komise mohla vykonávat dohled, jak jí ukládá Smlouva o ES, měly by být vytvořeny nástroje, které členským státům pomohou splnit povinnost vzájemné pomoci uvedenou v čl. 5 odst. 1 ve spojení s čl. 234 odst. 2 Smlouvy.(22) Při posuzování opatření této směrnice v souvislosti s dosažením základních cílů Smlouvy uvedených v jejím článku 2, včetně cíle posílení hospodářské a sociální soudržnosti Společenství, jak je uvedeno v čl. 130 písm. a), musí být také zvážena situace těch členských států, kde není pozemní síť dosud dostatečně rozvinuta a která by pro tyto členské státy v oblasti služeb družicové komunikace oprávnila prodloužení termínu plné použitelnosti ustanovení této směrnice v nezbytném rozsahu nejpozději do 1. ledna 1996,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 88/301/EHS se mění takto:1. Článek 1 se mění takto:a) poslední věta první odrážky se nahrazuje tímto:"Za koncové zařízení se rovněž považují družicové pozemské stanice,".b) za druhou odrážku se vkládají nové odrážky, které znějí:- ""zvláštními právy" rozumějí práva, která členský stát přiznává omezenému počtu podniků prostřednictvím právního nebo správního nástroje, který v dané zeměpisné oblasti:- omezuje na základě neobjektivních, nepřiměřených a diskriminačních kritérií počet těchto podniků na dva či více,- určuje na základě takových kritérií několik soutěžících podniků nebo- na základě neobjektivních, nepřiměřených a diskriminačních kritérií uděluje některému podniku nebo podnikům výhody zajištěné právními nebo správními předpisy, které podstatně ovlivňují schopnost jiných podniků zapojit se do některé z výše uvedených činností v téže zeměpisné oblasti za v zásadě stejných podmínek,- "družicovou pozemskou stanicí" rozumí zařízení, které lze použít k přenosu nebo k přenosu a příjmu ("přenos/příjem") nebo pouze k příjmu ("pouze příjem") radiokomunikačního signálu prostřednictvím družic nebo jiných kosmických systémů."2. V článku 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:"Členské státy, které udělily zvláštní nebo výlučná práva podnikům, zajistí, aby byla odebrána všechna zvláštní nebo výlučná práva, stejně jako práva, kteráa) omezují na základě neobjektivních, nepřiměřených a diskriminačních kritérií počet těchto podniků ve smyslu článku 1 na dva či více,b) určují na základě takových kritérií několik soutěžících podniků ve smyslu článku 1."3. V článku 3 se první odrážka nahrazuje tímto:- "v případě zařízení družicové pozemské stanice odmítnout schválení připojení takového zařízení k veřejné telekomunikační síti a jeho uvádění do provozu, pokud nesplňuje příslušné společné technické předpisy přijaté podle směrnice Rady 93/97/EHS [8] nebo, jestliže tyto předpisy neexistují, podstatné požadavky stanovené v článku 4 výše uvedené směrnice. Chybí-li společné technické předpisy nebo harmonizované právní podmínky, musí těmto podstatným požadavkům odpovídat vnitrostátní pravidla, která se oznamují Komisi podle směrnice 83/189/EHS, pokud to tato směrnice vyžaduje,- v případě jiného koncového zařízení odmítnout schválení připojení takového zařízení k veřejné telekomunikační síti, pokud zařízení nesplňuje příslušné společné technické předpisy přijaté podle směrnice Rady 91/263/EHS [9] nebo, jestliže tyto předpisy neexistují, podstatné požadavky stanovené v článku 4 výše uvedené směrnice."Článek 2Směrnice 90/388/EHS se mění takto:1. Článek 1 se mění takto:a) Odstavec 1 se mění takto:i) druhá odrážka se nahrazuje tímto:- ""výlučnými právy"; rozumějí práva, která členský stát uděluje jednomu podniku prostřednictvím některého právního nebo správního nástroje, jímž je mu vyhrazeno právo na poskytování telekomunikační služby nebo provozování určité činnosti v dané zeměpisné oblasti,";ii) jako třetí odrážka se vkládá:- ""zvláštními právy"; rozumějí práva, která členský stát uděluje omezenému počtu podniků prostřednictvím některého právního nebo správního nástroje, který v dané zeměpisné oblasti:- omezuje na základě neobjektivních, nepřiměřených a diskriminačních kritérií počet těchto podniků na dva či více, nebo- opravňuje na základě takových kritérií několik soutěžících podniků k poskytování služby nebo výkonu činnosti, nebo- uděluje na základě neobjektivních, nepřiměřených a diskriminačních kritérií uděluje některému podniku nebo podnikům výhody zajištěné právními nebo správními předpisy, které podstatně ovlivňují schopnost jiných podniků zapojit se do některé z výše uvedených činností v téže zeměpisné oblasti za v zásadě stejných podmínek,";iii) čtvrtá odrážka se nahrazuje tímto:- ""telekomunikačními službami"; rozumějí služby, jejichž poskytování spočívá zcela nebo zčásti v přenosu a směrování signálů po veřejné telekomunikační síti pomocí telekomunikačních zařízení, s výjimkou rozhlasového a televizního vysílání pro veřejnost a služeb družicové komunikace,";iv) po čtvrté odrážce se vkládají nové odrážky, které znějí:- ""sítí družicových pozemských stanic"; rozumí sestava dvou nebo více pozemských stanic, které spolupracují prostřednictvím družice,- "službami družicové sítě"; rozumí vytvoření a provoz sítě družicových pozemských stanic, přičemž tyto služby spočívají minimálně ve vytvoření radiokomunikací do vesmírného segmentu ("směrem vzhůru";) a ve vytvoření radiokomunikací mezi kosmickým segmentem a družicovými pozemskými stanicemi ("směrem dolů";) prostřednictvím družicových pozemských stanic,- "službami družicové komunikace"; rozumějí služby, při jejichž poskytování se využívá plně nebo částečně služeb družicové sítě,";v) druhá věta šesté odrážky se nahrazuje tímto:"Těmito důvody jsou bezpečnost provozu sítě, zachování integrity sítě a v odůvodněných případech interoperabilita, ochrana dat a v případě služeb družicové sítě účinné využití kmitočtového spektra a vyloučení škodlivé interference mezi družicovými telekomunikačními systémy a jinými vesmírnými nebo pozemskými technickými systémy."b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto:"2. Tato směrnice se nevztahuje na dálnopis a na pozemskou mobilní radiokomunikaci."2. Článek 2 se mění takto:a) první pododstavec se nahrazuje tímto:"Aniž je dotčen čl. 1 odst. 2, odebere členský stát všechna:a) výlučná práva na poskytování telekomunikačních služeb s výjimkou telefonní služby ab) zvláštní práva, která na základě neobjektivních, nepřiměřených a diskriminačních kritérií omezují počet podniků oprávněných poskytovat takové telekomunikační služby,c) zvláštní práva, která na základě takových kritérií určují několik soutěžících podniků pro poskytování těchto telekomunikačních služeb.Přijme taková opatření, aby každý provozovatel byl oprávněn poskytovat tyto telekomunikační služby s výjimkou telefonní služby.";b) doplňují se nové pododstavce, které znějí:"Členské státy sdělí kritéria, podle kterých se udělují oprávnění, spolu s podmínkami připojenými k těmto oprávněním a oznamovacím postupům pro provoz vysílacích pozemských stanic.Členské státy dále uvědomí Komisi o všech návrzích na zavedení nových postupů pro udělení licence nebo návrzích na změnu stávajících postupů."3. Článek 6 se mění takto:a) za druhý pododstavec se doplňují nové pododstavce, které znějí:"Členské státy zajistí, aby se veškeré poplatky uložené provozovatelům služeb jako součást postupů pro udělení licence zakládaly na objektivních, průhledných a nediskriminačních kritériích.Poplatky, kritéria, na nichž jsou založeny, a jakékoli jejich změny musí být zveřejněny vhodným a dostatečně podrobným způsobem, aby byl umožněn snadný přístup k výše uvedeným informacím.Nejpozději do devíti měsíců po vyhlášení této směrnice a poté vždy po provedené změně uvědomí členské státy Komisi o způsobu, jímž jsou informace zpřístupňovány. Komise pravidelně zveřejňuje odkazy na tato upozornění.";b) doplňuje se nový pododstavec, který zní:"Členské státy zajistí, aby byly zrušeny veškeré právní zákazy nebo omezení týkající se nabídky kapacity vesmírného prostoru některému z provozovatelů družicové pozemské stanice, a povolí ve své oblasti jakémukoli poskytovateli vesmírného segmentu ověřit, zda síť družicových pozemských stanic pro použití ve spojení s vesmírným segmentem tohoto poskytovatele je v souladu se zveřejněnými podmínkami pro přístup do jeho kapacity vesmírného segmentu."Článek 3Členské státy, které jsou smluvní stranou mezinárodních úmluv zakládajících mezinárodní organizace Intelsat, Inmarsat, Eutelsat a Intersputnik pro účely provozovatelů družic, sdělí Komisi na její žádost informace o všech opatřeních, která by se mohla dotknout dodržení pravidel hospodářské soutěže podle Smlouvy o ES nebo ovlivnit cíle této směrnice nebo směrnic Rady o telekomunikacích.Článek 4Členské státy předloží Komisi nejpozději devět měsíců vstupu této směrnice v platnost takové informace, které umožní Komisi potvrdit dosažení souladu s články 1 a 2.Článek 5Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 6Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 13. října 1994.Za KomisiKarel Van Miertčlen Komise[1] Úř. věst. C 8, 14.1.1992, s. 1.[2] Úř. věst. C 42, 15.2.1993, s. 30.[3] Úř. věst. L 131, 27.5.1988, s. 73.[4] (1991) ECR I-1223.[5] Úř. věst. L 290, 24.11.1993, s. 1.[6] Úř. věst. L 192, 24.7.1990, s. 10.[7] (1992) ECR I-5833.[8] Úř. věst. L 290, 24.11.1993, s. 1.[9] Úř. věst. L 128, 23.5.1991, s. 1.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 20. července 1981, kterou se mění směrnice Rady 76/115/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kotevních úchytů bezpečnostních pásů motorových vozidel

text:
Důležité právní upozornění

|

31981L0575

Úřední věstník L 209 , 29/07/1981 S. 0030 - 0031 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 11 S. 0147  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 11 S. 0213  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 11 S. 0147  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 11 S. 0213

		Směrnice Radyze dne 20. července 1981,kterou se mění směrnice Rady 76/115/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kotevních úchytů bezpečnostních pásů motorových vozidel(81/575/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na její článek 100,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že směrnice Rady 76/115/EHS ze dne 18. prosince 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kotevních úchytů bezpečnostních pásů motorových vozidel [4] stanoví mimo jiné v příloze I požadavky týkající se minimálního počtu kotevních úchytů bezpečnostních pásů pro vozidla kategorie M1 definovaná v příloze I směrnice Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel [5], naposledy pozměněné směrnicí 80/1267/EHS [6];vzhledem k tomu, že v zájmu bezpečnosti silničního provozu by mělo být vybavování bezpečnostními pásy a zádržnými systémy splňujícími směrnici Rady 77/541/EHS ze dne 28. června 1977 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnostních pásů a zádržných systémů motorových vozidel [7] nadále vyžadováno u vozidel některých kategorií M a N a dovoleno a podporováno u ostatních kategorií M a N; že je proto nutné v rámci EHS schvalování typu motorových vozidel přijmout předpisy pro kotevní úchyty různých kategorií vozidel; že za tímto účelem musí být rozšířena oblast působnosti směrnice 76/115/EHS, aby výrobci mohli vybavovat taková vozidla kotevními úchyty, které splňují požadavky uvedené směrnice; že takové rozšíření se stalo možným v důsledku technického pokroku v konstrukci motorových vozidel;vzhledem k tomu, že je proto třeba změnit směrnici 76/115/EHS,vzhledem k tomu, že změna uvedené směrnice znamená přizpůsobení některých požadavků příloh směrnice 76/115/EHS technickému pokroku; že vstup v platnost této směrnice by se měl shodovat se vstupem v platnost předpisů, které budou po přijetí této směrnice přijaty za účelem přizpůsobení požadavků příloh směrnice 76/115/EHS technickému pokroku,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 76/115/EHS se mění takto:1. Článek 2 se nahrazuje tímto:"Článek 2Pro účely této směrnice se "vozidlem" rozumí každé motorové vozidlo kategorií M a N podle definice v příloze I směrnice 70/156/EHS určené k provozu na pozemních komunikacích, které má nejméně čtyři kola a maximální konstrukční rychlost vyšší než 25 km/h."2. V příloze I:a) Bod 4.3.1 se nahrazuje tímto:"4.3.1 Pro přední sedadla vozidel kategorie M1, kategorie M2 (kromě vozidel s maximální přípustnou hmotností vyšší než 3500 kg a vozidel s místy speciálně určenými pro stojící osoby) a kategorií N1, N2 a N3 musí být provedeny dva dolní kotevní úchyty bezpečnostního pásu a jeden horní kotevní úchyt bezpečnostního pásu. Pro přední střední sedadla se však považují za dostačující dva dolní kotevní úchyty, když čelní sklo je umístěno vně vztažné zóny definované v příloze II směrnice 74/60/EHS. Ve vztahu ke kotevním úchytům pásů se považuje čelní sklo za část vztažné plochy, pokud může přijít do statického kontaktu s kulovou hlavicí měřidla podle metody popsané v příloze II."b) Body 4.3.1.1 a 4.3.1.2 se zrušují.c) Bod 4.3.2 se nahrazuje tímto:"4.3.2 Pro ostatní vnější sedadla ve vozidlech kategorie M1 musí být provedeny dva dolní kotevní úchyty bezpečnostního pásu a jeden horní kotevní úchyt bezpečnostního pásu."d) Bod 4.3.3 se nahrazuje tímto:"4.3.3 Pro všechna ostatní sedadla ve vozidlech kategorie M1 a pro všechna ostatní nechráněná sedadla u kategorií jiných než M1, jak je uvedeno v bodu 4.3.1, musí být provedeny nejméně dva dolní kotevní úchyty bezpečnostního pásu.Pro účel definování "chráněného sedadla" se "chráněnou oblastí" rozumí oblast před sedadlem obsažená:- mezi dvěma vodorovnými rovinami, z nichž jedna prochází H-bodem a druhá 400 mm nad ním;- mezi dvěma svislými podélnými rovinami ležícími souměrně k H-bodu a vzdálenými od sebe 400 mm;- za příčnou svislou rovinou vzdálenou 1,3 m od H-bodu.V kterékoliv příčné svislé rovině se "ochrannou oblastí" rozumí souvislá plocha taková, že je-li promítnuta koule o průměru 165 mm v podélném vodorovném směru, jenž prochází kterýmkoliv bodem ochranné oblasti a středem koule, není nikde v chráněné oblasti žádný otvor, kterým může koule projít.Sedadlo se považuje za chráněné, jestliže ochranné oblasti uvnitř chráněného prostoru mají celkem plochu alespoň 800 cm2."e) Bod 4.3.4 se nahrazuje tímto:"4.3.4 Pro všechna sklopná sedadla a dále pro všechna sedadla každého vozidla, na která se nevztahují body 4.3.1, 4.3.2 nebo 4.3.3, se nevyžadují kotevní úchyty bezpečnostních pásů. Je-li však vozidlo vybaveno kotevními úchyty pro taková sedadla, musí tyto kotevní úchyty splňovat požadavky této směrnice."Článek 2Členské státy uvedou v účinnost předpisy nezbytné k dosažení souladu s touto směrnicí ke dni, který bude stanoven pro uvedení v účinnost předpisů nezbytných k dosažení souladu se směrnicí, která bude přijata po přijetí této směrnice podle článku 6 směrnice 76/115/EHS, aby byly požadavky příloh uvedené směrnice přizpůsobeny technickému pokroku. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Článek 3Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 20. července 1981.Za RadupředsedaP. Walker[1] Úř. věst. C 87, 9.4.1980, s. 5.[2] Úř. věst. C 265, 13.10.1980, s. 77.[3] Úř. věst. C 230, 8.9.1980, s. 6.[4] Úř. věst. L 24, 30.1.1976, s. 6.[5] Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1.[6] Úř. věst. L 375, 31.12.1980, s. 34.[7] Úř. věst. L 220, 29.8.1977, s. 95.--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/10/ES ze dne 22. května 2001, kterou se mění směrnice Rady 91/68/EHS, pokud jde o klusavku

text:
Důležité právní upozornění

|

32001L0010

Úřední věstník L 147 , 31/05/2001 S. 0041 - 0041

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/10/ESze dne 22. května 2001,kterou se mění směrnice Rady 91/68/EHS, pokud jde o klusavkuEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 152 odst. 4 písmeno b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],po konzultaci s Výborem regionů,postupem podle článku 251 Smlouvy [3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Veterinární podmínky pro uvedení zvířat na trh jsou, pokud jde o klusavku, stanoveny ve směrnici Rady 91/68/EHS ze dne 28. ledna 1991 o veterinárních podmínkách obchodu s ovcemi a kozami uvnitř Společenství [4].(2) Komise obdržela vědecká stanoviska, zejména od Vědeckého řídícího výboru, k některým aspektům přenosných spongiformních encefalopatií (TSE). S ohledem na tato stanoviska by se měla přezkoumat pravidla stanovená ve směrnici 91/68/EHS.(3) Pro veškeré otázky týkající se TSE by se měla stanovit opatření, použitelná zejména na produkci a uvádění na trh živých zvířat a produktů živočišného původu uvedených v čl. 1 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií [5].(4) Tato směrnice se přímo týká veřejného zdraví a souvisí s fungováním vnitřního trhu. Proto je vhodné brát čl. 152 odst. 4 písmeno b) Smlouvy jako právní východisko k přijetí pravidel pro prevenci a tlumení některých přenosných spongiformních encefalopatií.(5) Směrnice 91/68/EHS by se proto měla pozměnit,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 91/68/EHS se mění takto:1. v článku 2 se v odstavci 7 slova "uvedená v části I a II přílohy B" nahrazují slovy "uvedená v části I přílohy B";2. v článku 6 se zrušuje písmeno b);3. v článku 7 se v odstavci 1 slova "uvedených v příloze B části II a III" nahrazují slovy "uvedených v příloze B části III";4. v článku 8 se v odstavci 1 slova "uvedených v příloze B části II a III" nahrazují slovy "uvedených v příloze B části III";5. v příloze B se zrušuje část II.Článek 21. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 30. června 2001. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Budou tyto předpisy používat od 1. července 2001.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Komise o tom uvědomí ostatní členské státy.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 22. května 2001.Za Evropský parlamentpředsedkyněN. FontaineZa RadupředsedaM. Winberg[1] Úř. věst. C 45, 19.2.1999, s. 33.[2] Úř. věst. C 258, 10.9.1999, s. 19.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 16. února 2000 (Úř. věst. C 339, 29.11.2000, s. 128) a rozhodnutí Rady ze dne 12. února 2001.[4] Úř. věst. L 46, 19.2.1991, s. 19. Směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Komise 94/953/ES (Úř. věst. L 371, 31.12.1994, s. 14).[5] Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 13. července 1970, kterou se počtvrté mění směrnice Rady ze dne 23. října 1962 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se barviv povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě

text:
Důležité právní upozornění

|

31970L0358

Úřední věstník L 157 , 18/07/1970 S. 0036 - 0037 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 1 S. 0148  Dánské zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1970(II) S. 0377  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 1 S. 0148  Anglické zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1970(II) S. 0434  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 5 S. 0135  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 1 S. 0230  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 1 S. 0230

		Směrnice Radyze dne 13. července 1970,kterou se počtvrté mění směrnice Rady ze dne 23. října 1962 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se barviv povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě(70/358/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že podle čl. 11 odst. 2 směrnice Rady ze dne 23. října 1962 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se barviv povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě [1], naposledy pozměněné směrnicí Rady ze dne 20. prosince 1968 [2], byla Komise pověřena, aby po konzultaci s členskými státy stanovila metody analýzy nezbytné pro kontrolu dodržování kritérií pro čistotu, která musí barviva splňovat;vzhledem k tomu, že by měl být Komisi svěřen úkol stanovit postupy odběru vzorků a metody kvalitativní a kvantitativní analýzy barviv v potravinách a na jejich povrchu;vzhledem k tomu, že pro všechny případy, kdy Rada zmocňuje Komisi k zavedení pravidel týkajících se potravin, by měl být stanoven postup zajišťující úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potraviny zřízeného rozhodnutím Rady ze dne 13. listopadu 1969 [3],PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice Rady ze dne 23. října 1962 se mění v souladu s články 2 a 3.Článek 2"2. Postup stanovený v článku 11a se použije pro stanovení- metod analýzy nezbytných pro kontrolu dodržování kritérií pro čistotu uvedených v příloze III této směrnice,- postupu odběru vzorků a metod kvalitativní a kvantitativní analýzy barviv v potravinách a na jejich povrchu."Článek 3"Článek 11a1. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc Stálému výboru pro potraviny (dále jen "výbor") zřízenému rozhodnutím Rady ze dne 13. listopadu 1969 jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce členského státu.2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou dvanácti hlasů, přičemž hlasům členských států je přidělena váha stanovená v čl. 148 odst. 2 Smlouvy. Předseda nehlasuje.3. a) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru.b) Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou.c) Pokud se Rada neusnese do tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise.Článek 11bČlánek 11a se použije po dobu osmnácti měsíců ode dne, kdy byla záležitost poprvé předložena výboru buď na základě čl. 11a odst. 1, nebo na základě jiného obdobného ustanovení."Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 13. července 1970.Za RadupředsedaJ. Ertl[1] Úř. věst. 115, 11.11.1962, s. 2645/62.[2] Úř. věst. L 309, 24.12.1968, s.24.[3] Úř. věst. L 291, 19.11.1969, s. 9.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2001/30/ES ze dne 2. května 2001, kterou se mění směrnice 96/77/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu potravinářských přídatných látek jiných než barviva a náhradní sladidlaText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

32001L0030

Úřední věstník L 146 , 31/05/2001 S. 0001 - 0023

		Směrnice Komise 2001/30/ESze dne 2. května 2001,kterou se mění směrnice 96/77/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu potravinářských přídatných látek jiných než barviva a náhradní sladidla(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 89/107/EHS ze dne 21. prosince 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravinářských přídatných látek povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě [1], ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/34/ES [2], a zejména na čl. 3 odst. 3 písm. a) uvedené směrnice,po konzultaci s Vědeckým výborem pro potraviny,vzhledem k těmto důvodům:(1) Je nezbytné stanovit kritéria pro čistotu pro všechny přídatné látky jiné než barviva a náhradní sladidla, které jsou uvedeny ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/2/ES ze dne 20. února 1995 o potravinářských přídatných látkách jiných než barviva a náhradní sladidla [3], naposledy pozměněné směrnicí 2001/5/ES [4].(2) Směrnice Komise 96/77/ES ze dne 2. prosince 1996, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu potravinářských přídatných látek jiných než barviva a náhradní sladidla [5], naposledy pozměněná směrnicí 2000/63/ES [6], byla stanovena kritéria pro čistotu řady potravinářských přídatných látek. Tato směrnice by měla být nyní doplněna o kritéria pro čistotu dalších potravinářských přídatných látek uvedených ve směrnici 95/2/ES.(3) Je nezbytné vzít v úvahu specifikace a analytické techniky pro přídatné látky stanovené v Codex Alimentarius společným výborem odborníků FAO/WHO pro potravinářské přídatné látky (JECFA).(4) Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potraviny,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 96/77/ES se mění takto:V příloze se doplňuje znění přílohy této směrnice.Článek 21. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. června 2002. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.3. Výrobky uvedené na trh nebo označené před 1. červnem 2002, které nejsou v souladu s touto směrnicí, mohou být prodávány až do vyčerpání zásob.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 2. května 2001.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 40, 11.2.1989, s. 27.[2] Úř. věst. L 237, 10.9.1994, s. 1.[3] Úř. věst. L 61, 18.3.1995, s. 1.[4] Úř. věst. L 55, 24.2.2001, s. 59.[5] Úř. věst. L 339, 30.12.1996, s. 1.[6] Úř. věst. L 227, 30.10.2000, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHAE 170 (i) UHLIČITAN VÁPENATÝKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/45/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu týkající se barviv pro použití v potravinách [1]E 353 KYSELINA METAVINNÁSynonyma | |DefiniceChemický název | Kyselina metavinná |Chemický vzorec | C4H6O6 |Obsah | Ne méně než 99,5 % |Popis | Bílá nebo žlutobílá krystalická látka nebo prášek. Velmi rozplývavá, slabě vonící po karamelu |IdentifikaceA. | Velmi snadno rozpustná ve vodě a v ethanolu |B. | 1 až 10 mg této látky se převede do zkumavky s 2 ml koncentrované kyseliny sírové a 2 kapkami sulfo-resorcinolového činidla. Po zahřátí na 150 °C se objeví intenzivní fialové zbarvení |ČistotaArzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 5 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |E 354 VINAN VÁPENATÝSynonyma | Kalcium-tartarát, vápenatá sůl kyseliny vinné, kalcium-2,3-dihydroxybutandioát |DefiniceChemický název | Kalcium-2,3-dihydroxybutandioát, dihydrát |Chemický vzorec | C4H4CaO6. 2H2O |Molekulová hmotnost | 224,18 |Obsah | Ne méně než 98,0 % |Popis | Jemný krystalický prášek bílé nebo krémově bílé barvy |IdentifikaceA.Málo rozpustný ve vodě. Rozpustnost přibližně 0,01 g/100 ml vody (20 °C). Mírně rozpustný v ethanolu. Mírně rozpustný v etheru. Rozpustný v kyselinách | |B.Optická otáčivost [α]D20 | + 7,0o až + 7,4o (0,1 % v HCl o koncentraci 1 mol/l) |C.pH pětiprocentní suspenze | Mezi 6,0 a 9,0 |ČistotaSírany (jako H2SO4) | Ne více než 1 g/kg |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 5 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |E 356 ADIPÁT SODNÝDefiniceChemický název | Natrium-adipát, natrium-hexandioát |EINECS | 231–293–5 |Chemický vzorec | C6H8Na2O4 |Molekulová hmotnost | 190,11 |Obsah | Obsah ne méně než 99,0 % (vztaženo na bezvodou bázi) |Popis | Bílé krystaly bez zápachu nebo bílý krystalický prášek |IdentifikaceA.Rozmezí bodu tání | Mezi 151 °C a 152 °C (pro kyselinu adipovou) |B.Rozpustnost | Přibližně 50 g/100 ml vody (20 °C) |C.Pozitivní zkouška na sodík | |ČistotaObsah vody | Ne více než 3 % (Karl-Fischerova metoda) |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 5 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |E 357 ADIPÁT DRASELNÝDefiniceChemický název | Kalium-adipát, kalium-hexandioát |EINECS | 242–838–1 |Chemický vzorec | C6H8K2O4 |Molekulová hmotnost | 222,32 |Obsah | Obsah ne méně než 99,0 % (vztaženo na bezvodou bázi) |Popis | Bílé krystaly bez zápachu nebo bílý krystalický prášek |IdentifikaceA.Rozmezí bodu tání | Mezi 151 °C a 152 °C (pro kyselinu adipovou) |B.Rozpustnost | Přibližně 60 g/100 ml vody (20 °C) |C.Pozitivní zkouška na draslík | |ČistotaObsah vody | Ne více než 3 % (Karl-Fischerova metoda) |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 5 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |E 420 (i) SORBITOLKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách [2].E 420 (ii) SORBITOL SIRUPKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.E 421 MANNITOLKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.E 425 (i) KONJAKOVÁ GUMADefinice | Konjaková guma je hydrokoloid rozpustný ve vodě, získávaný z konjakové moučky vodnou extrakcí. Konjacová moučka je nepřečištěná surovina z kořene trvalky Amorphophallus konjac.Hlavní složkou konjacové gumy je ve vodě rozpustný polysacharid glukomannan o vysoké molekulové hmotnosti, který obsahuje D-mannosové a D-glukosové jednotky v molárním poměru 1,6:1,0, spojené β(1-4)-glykosidickými vazbami. Kratší boční větve jsou spojeny β(1-3)-glykosidickými vazbami a náhodně se vyskytují acetylové skupiny v poměru asi 1 skupina na 9 až 19 jednotek cukru |Molekulová hmotnost | Hlavní složka glukomannan má průměrnou molekulovou hmotnost 200000 až 2000000 |Obsah | Ne méně než 75 % sacharidů |Popis | Bílý až krémový či světle hnědý prášek |IdentifikaceA.Rozpustnost | Dispergovatelný v horké nebo studené vodě, tvoří vysoce viskózní roztok o pH mezi 4,0 a 7,0 |B.Tvorba gelu | Ve zkumavce se 5 ml čtyřprocentního roztoku boritanu sodného přidá k jednoprocentnímu roztoku vzorku a intenzivně se protřepe. Vytvoří se gel. |C.Tvorba tepelně stabilního gelu | 30minutovým zahřátím ve vroucí vodní lázni se za neustálého míchání připraví dvouprocentní roztok vzorku a poté se ochladí na laboratorní teplotu. Ke zcela hydratovanému vzorku se za laboratorní teploty přidá 1 ml desetiprocentního uhličitanu draselného na každý gram vzorku použitého k přípravě 30 g dvouprocentního roztoku. Směs se ve vodní lázni zahřeje na 85 °C a ponechá se 2 h v klidu. Za těchto podmínek se vytvoří tepelně stabilní gel |D.Viskozita (jednoprocentní roztok) | Ne méně než 3 kg.m-1.s-1při 25 °C |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 12 % (105 °C, 5 h) |Škrob | Ne více než 3 % |Bílkoviny | Ne více než 3 % (N × 5,7) Kjeldahlovou metodou se stanoví dusík. Vynásobením procentuálního množství dusíku číslem 5,7 se vypočte procentuální množství bílkovin ve vzorku |Látky rozpustné v etheru | Ne více než 0,1 % |Celkový popel | Ne více než 5,0 % (800 °C, 3 až 4 h) |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |Salmonella spp. | Nesmí být přítomny v 12,5 g |E.coli | Nesmí být přítomny v 5 g |E 425 (ii) KONJAKOVÝ GLUKOMANNANDefinice | Konjakový glukomannan je ve vodě rozpustný hydrokoloid získávaný z konjacové moučky vypíráním vodou obsahující ethanol. Konjacová moučka je nepřečištěná surovina z kořene trvalky Amorphophallus konjac. Hlavní složkou je ve vodě rozpustný polysacharid glukomannan o vysoké molekulové hmotnosti, který obsahuje D-mannosové a D-glukosové jednotky v molárním poměru 1,6:1,0, spojené β(1-4)-glykosidickými vazbami s větví po každých 50 až 60 jednotkách. Každý asi 19. sacharidový zbytek je acetylovaný |Molekulová hmotnost | Mezi 500000 a 2000000 |Obsah | Celková vláknina potravy: ne méně než 95 %, vztaženo na vysušenou bázi |Popis | Bílé až slabě nahnědlé jemné částice, polétavý prášek bez zápachu |IdentifikaceA.Rozpustnost | Dispergovatelný v horké nebo studené vodě, tvoří vysoce viskózní roztok o pH mezi 5,0 a 7,0. Rozpustnost se zvyšuje zahřátím a mechanickým mícháním |B.Tvorba tepelně stabilního gelu | 30minutovým zahřátím ve vroucí vodní lázni se za neustálého míchání připraví dvouprocentní roztok vzorku a poté se ochladí na laboratorní teplotu. Ke zcela hydratovanému vzorku se za laboratorní teploty přidá 1 ml desetiprocentního uhličitanu draselného na každý gram vzorku použitého k přípravě 30 g dvouprocentního roztoku. Směs se ve vodní lázni zahřeje na 85 °C a ponechá se 2 h v klidu. Za těchto podmínek se vytvoří tepelně stabilní gel |C.Viskozita (jednoprocentní roztok) | Ne méně než 20 kg.m-1.s-1při 25 °C |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 8 % (105 °C, 3 h) |Škrob | Ne více než 1 % |Bílkoviny | Ne více než 1,5 % (N × 5,7) Kjeldahlovou metodou se stanoví dusík. Vynásobením procentuálního množství dusíku číslem 5,7 se vypočte procentuální množství bílkovin ve vzorku |Látky rozpustné v etheru | Ne více než 0,5 % |Siřičitany (jako SO2) | Ne více než 4 mg/kg |Chloridy | Ne více než 0,02 % |Látky rozpustné v padesátiprocentním alkoholu | Ne více než 2,0 % |Celkový popel | Ne více než 2,0 % (800 °C, 3 až 4 h) |Olovo | Ne více než 1 mg/kg |Salmonella spp. | Nesmí být přítomny v 12,5 g |E.coli | Nesmí být přítomny v 5 g |E 504 (ii) UHLIČITAN-DIHYDROXID HOŘEČNATÝSynonyma | Hydratovaný zásaditý uhličitan hořečnatý, uhličitan-hydroxid hořečnatý |DefiniceChemický název | Uhličitan-dihydroxid hořečnatý, hydratovaný |EINECS | 235–192–7 |Chemický vzorec | 4MgCO3Mg(OH)25H2O |Molekulová hmotnost | 485 |Obsah | Obsah Mg ne méně než 40,0 % a ne více než 45,0 % jako MgO |Popis | Lehká bílá drobivá hmota nebo objemný bílý prášek |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na hořčík a uhličitany | |B.Rozpustnost | Prakticky nerozpustný ve vodě. Nerozpustný v ethanolu |ČistotaLátky nerozpustné v kyselině | Ne více než 0,05 % |Látky rozpustné ve vodě | Ne více než 1,0 % |Vápník | Ne více než 1,0 % |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 10 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |E 553b TALEKSynonyma | Mastek |Definice | Přírodní forma hydratovaného křemičitanu hořečnatého obsahujícího různé podíly současně se vyskytujících minerálů, jakými jsou alfa-křemen, kalcit, chlorit, dolomit, magnesit a flogopit |Chemický název | Di(hydrogenmetakřemičitan) hořečnatý |EINECS | 238–877–9 |Chemický vzorec | Mg3(Si4O10)(OH)2 |Molekulová hmotnost | 379,22 |Popis | Lehký, homogenní, bílý nebo téměř bílý prášek, na dotek mastný |IdentifikaceA.Absorpce v infračerveném spektru | Charakteristické píky při 3677, 1018 a 669 cm-1 |B.Rentgenová difrakce | Píky při 9,34/4,66/3,12 Å |C.Rozpustnost | Nerozpustný ve vodě a v ethanolu |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 0,5 % (105 °C, 1 h) |Látky rozpustné v kyselině | Ne více než 6 % |Látky rozpustné ve vodě | Ne více než 0,2 % |Železo rozpustné v kyselině | Neprokazatelné |Arzen | Ne více než 10 mg/kg |Olovo | Ne více než 5 mg/kg |E 554 KŘEMIČITAN SODNO-HLINITÝSynonyma | Hlinitokřemičitan sodný |DefiniceChemický název | Hlinitokřemičitan sodný |Obsah | Obsah, vztaženo na bezvodou bázi: jako SiO2 ne méně než 66,0 % a ne více než 88,0 %jako Al2O3 ne méně než 5,0 % a ne více než 15,0 % |Popis | Jemný bílý amorfní prášek nebo kuličky |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na sodík, na hliník a na křemičitany | |B.pH pětiprocentní suspenze | Mezi 6,5 a 11,5 |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 8,0 % (105 °C, 2 h) |Úbytek hmotnosti žíháním | Ne méně než 5,0 % a ne více než 11,0 %, vztaženo na bezvodou bázi (1000 °C, do konstantní hmotnosti) |Sodík | Ne méně než 5 % a ne více než 8,5 % (jako Na2O), vztaženo na bezvodou bázi |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 5 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |E 555 KŘEMIČITAN DRASELNO-HLINITÝSynonyma | Slída |Definice | Přírodní slída obsahuje hlavně křemičitan draselno-hlinitý (muskovit) |EINECS | 310–127–6 |Chemický název | Hlinitokřemičitan draselný |Chemický vzorec | KAl2[AlSi3O10](OH)2 |Molekulová hmotnost | 398 |Obsah | Obsah ne méně než 98 % |Popis | Světle šedé až bílé krystalické lupínky nebo prášek |IdentifikaceA.Rozpustnost | Nerozpustný ve vodě, ve zředěných kyselinách a v zásadách a v organických rozpouštědlech |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 0,5 % (105 °C, 2 h) |Antimon | Ne více než 20 mg/kg |Zinek | Ne více než 25 mg/kg |Baryum | Ne více než 25 mg/kg |Chrom | Ne více než 100 mg/kg |Měď | Ne více než 25 mg/kg |Nikl | Ne více než 50 mg/kg |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |Kadmium | Ne více než 2 mg/kg |Olovo | Ne více než 10 mg/kg |E 556 KŘEMIČITAN VÁPENATO-HLINITÝSynonyma | Hlinitokřemičitan vápenatý |DefiniceChemický název | Hlinitokřemičitan vápenatý |Obsah | Obsah, vztaženo na bezvodou bázi: jako SiO2 ne méně než 44,0 % a ne více než 50,0 %jako Al2O3 ne méně než 3,0 % a ne více než 5,0 %jako CaO ne méně než 32,0 % a ne více než 38,0 % |Popis | Jemný bílý polétavý prášek |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na vápník, na hliník a na křemičitany | |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 10,0 % (105 °C, 2 h) |Úbytek hmotnosti žíháním | Ne méně než 14,0 % a ne více než 18,0, vztaženo na bezvodou bázi (1000 °C, do konstantní hmotnosti) |Fluoridy | Ne více než 50 mg/kg |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 10 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |E 558 BENTONITDefinice | Bentonit je přírodní jíl s vysokým podílem montmorillonitu, přírodního hydratovaného hlinitokřemičitanu, v němž jsou některé atomy hliníku a křemíku přirozeně nahrazeny atomy jiných prvků, například atomy hořčíku nebo železa. Atomy vápníku a sodíku jsou zachyceny mezi minerálními vrstvami. Čtyřmi nejrozšířenějšími typy bentonitu jsou: přírodní sodný bentonit, přírodní vápenatý bentonit, sodíkem aktivovaný bentonit a kyselinou aktivovaný bentonit |EINECS | 215–108–5 |Chemický vzorec | (Al, Mg)8(Si4O10)4(OH)8. 12H2O |Molekulová hmotnost | 819 |Obsah | Obsah montmorillonitu ne méně než 80 % |Popis | Velmi jemný nažloutlý nebo našedlý bílý prášek nebo granule. Díky své struktuře může bentonit absorbovat do své struktury nebo na svůj povrch vodu (bobtná) |IdentifikaceA.Zkouška s methylenovou modří | |B.Rentgenová difrakce | Charakteristické píky při 12,5/15 Å |C.Absorpce v infračerveném spektru | Píky při 428/470/530/1110 – 1020/3750 – 3400 cm-1 |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 15,0 % (105 °C, 2 h) |Arzen | Ne více než 2 mg/kg |Olovo | Ne více než 20 mg/kg |E 559 HYDRATOVANÝ KŘEMIČITAN HLINITÝ (KAOLIN)Synonyma | Kaolin, lehký nebo těžký |Definice | Hydratovaný křemičitan hliníku (kaolin) je přečištěná bílá plastická hlína složená z kaolinitu, hlinitokřemičitanu draselného, živce a křemene. Zpracování nesmí zahrnovat kalcinaci |EINECS | 215–286–4 (kaolinit) |Chemický vzorec | Al2Si2O5(OH)4 (kaolinit) |Molekulová hmotnost | 264 |Obsah | Obsah ne méně než 90 % (suma oxidu křemičitého a oxidu hlinitého po vyžíhání) Oxid křemičitý (SiO2)mezi 45 % a 55 %Oxid hlinitý (Al2O3)mezi 30 % a 39 % |Popis | Jemný bílý až našedle bílý mastný prášek. Kaolin je volným seskupením různě orientovaných shluků vloček kaolinitu nebo jednotlivých hexagonálních vloček |IdentifikaceA.Pozitivní zkouška na hliník a na křemičitany | |B.Rentgenová difrakce: | Charakteristické píky při 7,18/3,58/2,38/1,78 Å |C.Absorpce v infračerveném spektru: | Píky při 3700 a 3620 cm-1 |ČistotaÚbytek hmotnosti žíháním | Mezi 10 a 14 % (1000 °C, do konstantní hmotnosti) |Látky rozpustné ve vodě | Ne více než 0,3 % |Látky rozpustné v kyselině | Ne více než 2,0 % |Železo | Ne více než 5 % |Oxid draselný (K2O) | Ne více než 5 % |Uhlík | Ne více než 0,5 % |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 5 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |E 620 KYSELINA GLUTAMOVÁSynonyma | Kyselina L-glutamová, kyselina 2-aminoglutarová, kyselina 2-aminopentandiová |DefiniceChemický název | Kyselina 2-aminopentandiová |EINECS | 200–293–7 |Chemický vzorec | C5H9NO4 |Molekulová hmotnost | 147,13 |Obsah | Obsah ne méně než 99,0 % a ne více než 101,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bílé krystaly nebo krystalický prášek |IdentifikaceA.Pozitivní zkouška na kyselinu glutamovou chromatografií na tenké vrstvě | |B.Optická otáčivost [α]D20 | + 31,5o a + 32,2o (desetiprocentní roztok (bezvodá báze) v HCl o koncentraci 2 mol/l, ve 200 mm kyvetě) |C.pH nasyceného roztoku | Mezi 3,0 a 3,5 |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 0,2 % (80 °C, 3 h) |Síranový popel | Ne více než 0,2 % |Chloridy | Ne více než 0,2 % |Kyselina pyrrolidonkarboxylová | Ne více než 0,2 % |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 621 GLUTAMÁT SODNÝSynonyma | Monohydrát monosodné soli kyseliny L-glutamové, glutaman sodný, MSG |DefiniceChemický název | Natrium-2-aminopentandioát, monohydrát |EINECS | 205–538–1 |Chemický vzorec | C5H8NaNO4. H2O |Molekulová hmotnost | 187,13 |Obsah | Obsah ne méně než 99,0 % a ne více než 101,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bílé krystaly nebo krystalický prášek, prakticky bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkouška na sodík | |B.Pozitivní zkouška na kyselinu glutamovou chromatografií na tenké vrstvě | |C.Optická otáčivost [α]D20 | + 24,8o až + 25,3o (desetiprocentní roztok (bezvodá báze) v HCl o koncentraci 2 mol/l, ve 200 mm kyvetě) |D.pH pětiprocentního roztoku | Mezi 6,7 a 7,2 |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 0,5 % (98 °C, 5 h) |Chloridy | Ne více než 0,2 % |Kyselina pyrrolidonkarboxylová | Ne více než 0,2 % |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 622 GLUTAMAN DRASELNÝSynonyma | Glutamát draselný, MPG |DefiniceChemický název | Kalium-2-aminopentandioát, monohydrát |EINECS | 243–094–0 |Chemický vzorec | C5H8KNO4. H2O |Molekulová hmotnost | 203,24 |Obsah | Obsah ne méně než 99,0 % a ne více než 101,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bílé krystaly nebo krystalický prášek, prakticky bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkouška na draslík | |B.Pozitivní zkouška na kyselinu glutamovou chromatografií na tenké vrstvě | |C.Optická otáčivost [α]D20 | + 22,5o až + 24,0o (desetiprocentní roztok (bezvodá báze) v HCl o koncentraci 2 mol/l, ve 200 mm kyvetě) |D.pH dvouprocentního roztoku | Mezi 6,7 a 7,3 |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 0,2 % (80 °C, 5 h) |Chloridy | Ne více než 0,2 % |Kyselina pyrrolidonkarboxylová | Ne více než 0,2 % |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 623 GLUTAMAN VÁPENATÝSynonyma | Glutamát vápenatý |DefiniceChemický název | Kalcium-bis(2-aminopentandioát) |EINECS | 242–905–5 |Chemický vzorec | C10H16CaN2O8. xH2O (x = 0, 1, 2 nebo 4) |Molekulová hmotnost | 332,32 (bezvodý) |Obsah | Obsah ne méně než 98,0 % a ne více než 102,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bílé krystaly nebo krystalický prášek, prakticky bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkouška na vápník | |B.Pozitivní zkouška na kyselinu glutamovou chromatografií na tenké vrstvě | |C.Optická otáčivost [α]D20 | + 27,4 až + 29,2 (pro glutaman vápenatý s x = 4) (desetiprocentní roztok (bezvodá báze) v HCl o koncentraci 2 mol/l, ve 200 mm kyvetě) |ČistotaObsah vody | Ne více než 19,0 % (pro glutaman vápenatý s x = 4) (Karl-Fischerova metoda) |Chloridy | Ne více než 0,2 % |Kyselina pyrrolidonkarboxylová | Ne více než 0,2 % |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 624 GLUTAMAN AMONNÝSynonyma | Glutamát amonný |DefiniceChemický název | Amonium-2-aminopentandioát, monohydrát |EINECS | 231–447–1 |Chemický vzorec | C5H12N2O4. H2O |Molekulová hmotnost | 182,18 |Obsah | Obsah ne méně než 99,0 % a ne více než 101,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bílé krystaly nebo krystalický prášek, prakticky bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkouška na amonné ionty | |B.Pozitivní zkouška na kyselinu glutamovou chromatografií na tenké vrstvě | |C.Optická otáčivost [α]D20 | + 25,4o až + 26,4o (desetiprocentní roztok (bezvodá báze) v HCl o koncentraci 2 mol/l, ve 200 mm kyvetě) |D.pH pětiprocentního roztoku | Mezi 6,0 a 7,0 |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 0,5 % (50 °C, 4 h) |Síranový popel | Ne více než 0,1 % |Kyselina pyrrolidonkarboxylová | Ne více než 0,2 % |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 625 GLUTAMAN HOŘEČNATÝSynonyma | Glutamát hořečnatý |DefiniceChemický název | Magnesium-bis(2-aminopentandioát), tetrahydrát |EINECS | 242–413–0 |Chemický vzorec | C10H16MgN2O8. 4H2O |Molekulová hmotnost | 388,62 |Obsah | Obsah ne méně než 95,0 % a ne více než 105,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bílé nebo krémově bílé krystaly nebo krystalický prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkouška na hořčík | |B.Pozitivní zkouška na kyselinu glutamovou chromatografií na tenké vrstvě | |C.Optická otáčivost [α]D20 | + 23,8o až + 24,4o (desetiprocentní roztok (bezvodá báze) v HCl o koncentraci 2 mol/l, ve 200 mm kyvetě) |D.pH desetiprocentního roztoku | Mezi 6,4 a 7,5 |ČistotaObsah vody | Ne více než 24 % (Karl-Fischerova metoda) |Chloridy | Ne více než 0,2 % |Kyselina pyrrolidonkarboxylová | Ne více než 0,2 % |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 626 KYSELINA GUANYLOVÁSynonyma | |DefiniceChemický název | Kyselina guanosin-5'-monofosforečná |EINECS | 201–598–8 |Chemický vzorec | C10H14N5O8P |Molekulová hmotnost | 363,22 |Obsah | Obsah ne méně než 97,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bezbarvé nebo bílé krystaly nebo bílý krystalický prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na ribosu a na organické fosfáty | |B.pH 0,25 % roztoku | Mezi 1,5 a 2,5 |C.Spektrometrie: | Maximum absorpce roztoku o koncentraci 20 mg/l v HCl o koncentraci 0,01 mol/l je při 256 nm |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 1,5 % (120 °C, 4 h) |Jiné nukleotidy | Neprokazatelné chromatografií na tenké vrstvě |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 627 GUANYLAN SODNÝSynonyma | Guanylát sodný Natrium-5'-guanylát |DefiniceChemický název | Dinatrium-guanosin-5'-monofosfosfát |EINECS | 221–849–5 |Chemický vzorec | C10H12N5Na2O8P. xH2O (x = asi 7) |Molekulová hmotnost | 407,19 (bezvodý) |Obsah | Obsah ne méně než 97,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bezbarvé nebo bílé krystaly nebo bílý krystalický prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na ribosu, na organické fosfáty a na sodík | |B.pH pětiprocentního roztoku | Mezi 7,0 a 8,5 |C.Spektrometrie: | Maximum absorpce roztoku o koncentraci 20 mg/l v HCl o koncentraci 0,01 mol/l je při 256 nm |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 25 % (120 °C, 4 h) |Jiné nukleotidy | Neprokazatelné chromatografií na tenké vrstvě |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 628 GUANYLAN DIDRASELNÝSynonyma | Guanylát draselný kalium-5'-guanylát |DefiniceChemický název | Dikalium-guanosin-5'-monofosfát |EINECS | 226–914–1 |Chemický vzorec | C10H12K2N5O8P |Molekulová hmotnost | 439,40 |Obsah | Obsah ne méně než 97,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bezbarvé nebo bílé krystaly nebo bílý krystalický prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na ribosu, na organické fosfáty a na draslík | |B.pH pětiprocentního roztoku | Mezi 7,0 a 8,5 |C.Spektrometrie: | Maximum absorpce roztoku o koncentraci 20 mg/l v HCl o koncentraci 0,01 mol/l je při 256 nm |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 5 % (120 °C, 4 h) |Jiné nukleotidy | Neprokazatelné chromatografií na tenké vrstvě |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 629 GUANYLAN VÁPENATÝSynonyma | Guanylát vápenatý kalcium-5'-guanylát |DefiniceChemický název | Kalcium-guanosin-5'-monofosfát |Chemický vzorec | C10H12CaN5O8P. nH2O |Molekulová hmotnost | 401,20 (bezvodý) |Obsah | Obsah ne méně než 97,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bílé nebo krémově bílé krystaly nebo prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na ribosu, na organické fosfáty a na vápník | |B.pH 0,05 % roztoku | Mezi 7,0 a 8,0 |C.Spektrometrie: | Maximum absorpce roztoku o koncentraci 20 mg/l v HCl o koncentraci 0,01 mol/l je při 256 nm |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 23,0 % (120 °C, 4 h) |Jiné nukleotidy | Neprokazatelné chromatografií na tenké vrstvě |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 630 KYSELINA INOSINOVÁSynonyma | Kyselina 5'-inosinová |DefiniceChemický název | Kyselina inosin-5'-monofosforečná |EINECS | 205–045–1 |Chemický vzorec | C10H13N4O8P |Molekulová hmotnost | 348,21 |Obsah | Obsah ne méně než 97,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bezbarvé bílé krystaly nebo prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na ribosu a na organické fosfáty | |B.pH pětiprocentního roztoku | Mezi 1,0 a 2,0 |C.Spektrometrie: | Maximum absorpce roztoku o koncentraci 20 mg/l v HCl o koncentraci 0,01 mol/l je při 250 nm |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 3,0 % (120 °C, 4 h) |Jiné nukleotidy | Neprokazatelné chromatografií na tenké vrstvě |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 631 INOSINAN DISODNÝSynonyma | Inosinát disodný natrium-5'-inosinát |DefiniceChemický název | Dinatrium-inosin-5'-monofosfát |EINECS | 225–146–4 |Chemický vzorec | C10H11N4Na2O8P. H2O |Molekulová hmotnost | 392,17 (bezvodý) |Obsah | Obsah ne méně než 97,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bezbarvé bílé krystaly nebo prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na ribosu, na organické fosfáty a na sodík | |B.pH pětiprocentního roztoku | Mezi 7,0 a 8,5 |C.Spektrometrie: | Maximum absorpce roztoku o koncentraci 20 mg/l v HCl o koncentraci 0,01 mol/l je při 250 nm |ČistotaObsah vody | Ne více než 28,5 % (Karl-Fischerova metoda) |Jiné nukleotidy | Neprokazatelné chromatografií na tenké vrstvě |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 632 INOSINAN DRASELNÝSynonyma | Inosinát didraselný kalium-5'-inosinát |DefiniceChemický název | Dikalium-inosin-5'-monofosfát |EINECS | 243–652–3 |Chemický vzorec | C10H11K2N4O8P |Molekulová hmotnost | 424,39 |Obsah | Obsah ne méně než 97,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bezbarvé bílé krystaly nebo prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na ribosu, na organické fosfáty a na draslík | |B.pH pětiprocentního roztoku | Mezi 7,0 a 8,5 |C.Spektrometrie: | Maximum absorpce roztoku o koncentraci 20 mg/l v HCl o koncentraci 0,01 mol/l je při 250 nm |ČistotaObsah vody | Ne více než 10,0 % (Karl-Fischerova metoda) |Jiné nukleotidy | Neprokazatelné chromatografií na tenké vrstvě |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 633 INOSINAN VÁPENATÝSynonyma | Kalcium-5'-inosinát |DefiniceChemický název | Kalcium-inosin-5'-monofosfát |Chemický vzorec | C10H11CaN4O8P. nH2O |Molekulová hmotnost | 386,19 (bezvodý) |Obsah | Obsah ne méně než 97,0 %, vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bezbarvé bílé krystaly nebo prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na ribosu, na organické fosfáty a na vápník | |B.pH 0,05 % roztoku | Mezi 7,0 a 8,0 |C.Spektrometrie: | Maximum absorpce roztoku o koncentraci 20 mg/l v HCl o koncentraci 0,01 mol/l je při 250 nm |ČistotaObsah vody | Ne více než 23,0 % (Karl-Fischerova metoda) |Jiné nukleotidy | Neprokazatelné chromatografií na tenké vrstvě |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 634 5'-RIBONUKLEOTID VÁPENATÝDefiniceChemický název | Kalcium-5'-ribonukleotid je v podstatě směs kalcium-inosin-5-monofosfátu a kalcium-guanosin-5'-monofosfátu |Chemický vzorec | C10H11N4CaO8P. nH2O a C10H12N5CaO8P. nH2O |Obsah | Obsah obou hlavních složek ne méně než 97,0 %, a každé složky ne méně než 47,0 % a ne více než 53 %, v obou případech vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bílé nebo téměř bílé krystaly nebo prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na ribosu, na organické fosfáty a na vápník | |B.pH 0,05 % roztoku | Mezi 7,0 a 8,0 |ČistotaObsah vody | Ne více než 23,0 % (Karl-Fischerova metoda) |Jiné nukleotidy | Neprokazatelné chromatografií na tenké vrstvě |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 635 5'-RIBONUKLEOTID SODNÝSynonyma | Natrium-5'-ribonukleotid |DefiniceChemický název | Dinatrium-5'-ribonukleotid je v podstatě směs dinatrium-inosin-5-monofosfátu a dinatrium-guanosin-5'-monofosfátu |Chemický vzorec | C10H11N4O8P. nH2O a C10H12N5Na2O8P. nH2O |Obsah | Obsah obou hlavních složek ne méně než 97,0 %, a každé složky ne méně než 47,0 % a ne více než 53 %, v obou případech vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bílé nebo téměř bílé krystaly nebo prášek, bez zápachu |IdentifikaceA.Pozitivní zkoušky na ribosu, na organické fosfáty a na sodík | |B.pH pětiprocentního roztoku | Mezi 7,0 a 8,5 |ČistotaObsah vody | Ne více než 26,0 % (Karl-Fischerova metoda) |Jiné nukleotidy | Neprokazatelné chromatografií na tenké vrstvě |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 905 MIKROKRYSTALICKÝ VOSKSynonyma | Minerální vosk |Definice | Mikrokrystalický vosk je přečištěná směs tuhých nasycených uhlovodíků, především rozvětvených parafinů, získávaných z ropy |Popis | Bílý až jantarově žlutý vosk bez zápachu |IdentifikaceA.Rozpustnost | Nerozpustný ve vodě, velmi málo rozpustný v ethanolu |B.Index lomu | nD100:1,434 – 1,448 |ČistotaMolekulová hmotnost | Průměrně ne méně než 500 |Viskozita při 100 °C | Ne méně než 1,1·10-5 m2·s-1 |Zbytek po vyžíhání | Ne více než 0,1 % |Počet uhlíků při destilačním bodu 5 % | Ne více než 5 % molekul s počtem uhlíků menším než 25 |Barva | Vyhovuje zkoušce |Síra | Ne více než 0,4 % |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 3 mg/kg |nm | nejvyšší absorbance na cm optické dráhy |280 – 289 | 0,15 |290 – 299 | 0,12 |300 – 359 | 0,08 |360 – 400 | 0,02 ||E 912 ESTERY KYSELINY MONTANOVÉDefinice | Kyselina montanová a/nebo estery s ethan-1, 2-diolem (ethylenglykolem) a/nebo s butan-1, 3-diolem a/nebo glycerolem |Chemický název | Estery kyseliny montanové |Popis | Téměř bílé až nažloutlé vločky, prášek, granule nebo pelety |IdentifikaceA.Hustota (20 °C) | Mezi 0,98 a 1,05 |B.Bod skápnutí | Vyšší než 77 °C |ČistotaČíslo kyselosti | Ne více než 40 |Glycerol | Ne více než 1 % (plynovou chromatografií) |Jiné polyalkoholy | Ne více než 1 % (plynovou chromatografií) |Jiné typy vosků | Neprokazatelné (diferenční skenovací kalorimetrií a/nebo infračervenou spektroskopií) |Arzen | Ne více než 2 mg/kg |Chrom | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 914 EPOXIDOVANÝ POLYETHYLENOVÝ VOSKDefinice | Polární reakční produkty mírné oxidace polyethylenu |Chemický název | Oxidovaný polyethylen |Popis | Téměř bílé vločky, bílý prášek, granule nebo pelety |IdentifikaceA.Hustota (20 °C) | Mezi 0,92 a 1,05 |B.Bod skápnutí | Vyšší než 95 °C |ČistotaČíslo kyselosti | Ne více než 70 |Viskozita při 120 °C | Ne méně než 8,1·10-5m2.·s-1 |Jiné typy vosků | Neprokazatelné (diferenční skenovací kalorimetrií a/nebo infračervenou spektroskopií) |Kyslík | Ne více než 9,5 % |Chrom | Ne více než 5 mg/kg |Olovo | Ne více než 2 mg/kg |E 950 ACESULFAM KKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.E 951 ASPARTAMKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.E 953 ISOMALTKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES ve znění směrnice 98/66/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.E 957 THAUMATINKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.E 959 NEOHESPERIDIN-DIHYDROCHALKONKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.E 965 (i) MALTITOLKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.E 965 (ii) MALTITOL SIRUPKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.E 966 LAKTITOLKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.E 967 XYLITOLKritéria pro čistotu této přídatné látky jsou stejná, jako jsou kritéria stanovená v příloze směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách.[1] Úř. věst. L 226, 22.9.1995, s. 13.[2] Úř. věst. L 178, 28.7.1995, s. 1.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 19. září 1983, kterou se popáté mění směrnice 76/769/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků (azbest)

text:
Důležité právní upozornění

|

31983L0478

Úřední věstník L 263 , 24/09/1983 S. 0033 - 0036 Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 14 S. 0201  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 14 S. 0201  Finské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0136  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0136

		Směrnice Radyze dne 19. září 1983,kterou se popáté mění směrnice 76/769/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků (azbest)(83/478/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že se při použití azbestu a některých výrobků, které jej obsahují, mohou uvolnit na úkor lidského zdraví vlákna a prach, což může vyvolat azbestosu a rakovinu;vzhledem k tomu, že prevence je nejlepším způsobem ochrany lidského zdraví;vzhledem k tomu, že velmi účinným způsobem ochrany lidského zdraví a životního prostředí je zákaz použití některých vláken, jako je krocidolit (modrý azbest), který je podle některých vědeckých pramenů zvlášť nebezpečný;vzhledem k tomu, že však v současné době není možno krocidolit úplně zakázat; že by nebylo rozumné stáhnout z trhu všechny výrobky, které jej obsahují, neboť při zacházení s těmito výrobky za účelem jejich stažení nebo zničení by mohlo dojít k uvolňování vláken a tím k ohrožení lidského zdraví;vzhledem k tomu, že určité výrobky obsahující krocidolit, jako jsou těsnění, azbestocementové trubky nebo měniče momentu, nemohou být v blízké budoucnosti v rámci Společenství plně zaměněny náhradními výrobky s přinejmenším rovnocennými vlastnostmi;vzhledem k tomu, že je nezbytné zajistit zvláštní označování udávající rizika spojená s použitím výrobků, které obsahují azbestová vlákna;vzhledem k tomu, že označování těchto výrobků podléhá v některých členských státech předpisům, které se liší, pokud jde o podmínky pro uvádění na trh;vzhledem k tomu, že tato směrnice omezuje uvádění na trh a používání krocidolitu a výrobků obsahujících vlákna krocidolitu;vzhledem k tomu, že omezení uvádění na trh a používání jiných azbestových vláken a výrobků obsahujících tato azbestová vlákna může dále zvýšit ochranu lidského zdraví; že dokud nebudou přijaty předpisy Společenství týkající se těchto omezení, zůstanou harmonizační opatření, která se vztahují na tato vlákna nebo výrobky, omezena na předpisy o označování;vzhledem k tomu, že s ohledem na vědecký a technický pokrok a na možnost náhrady krocidolitu méně nebezpečnými látkami je nutné pravidelně přezkoumávat režim výjimek zavedený touto směrnicí, aby byl v případě potřeby vhodným způsobem změněn;vzhledem k tomu, že zákazy použití určitých azbestových vláken a různé předpisy o označování uplatňované některými členskými státy mají přímý dopad na fungování společného trhu; že je proto nezbytné uvést v soulad právní a správní předpisy členských států v této oblasti a změnit odpovídajícím způsobem přílohu směrnice 76/769/EHS [4], naposledy pozměněnou směrnicí 83/264/EHS [5],PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Dosavadní příloha směrnice 76/769/EHS se označuje jako příloha I.Článek 2V příloze I směrnice 76/769/EHS se doplňuje nový bod, který zní:"5.Azbestová vlákna5.1Krocidolitč. CAS 12001-28-4 | 5.1Uvedení na trh a použití tohoto vlákna a výrobků, které jej obsahují, je zakázáno.Každý členský stát však může povolit uvedení na trh výrobků, které obsahují toto vlákno, až do 30. června 1988, za předpokladu, že byly vyrobeny před 1. lednem 1986.Každý členský stát může být rovněž vyňat ze zákazu použití výrobků, které obsahují toto vlákno za předpokladu, že byly vyrobeny, uvedeny na trh nebo použity před 1. lednem 1986.Aniž jsou dotčeny ostatní směrnice Společenství, členské státy mohou rovněž vyloučit z tohoto zákazu níže uvedené výrobky včetně vláken a meziproduktů potřebných pro jejich výrobu::a)azbestocementové trubky;b)těsnění, těsnicí vložky, ucpávková těsnění a pružné kompenzátory odolné kyselinám a teplotě,c)měniče momentu. |5.2Všechna azbestová vlákna:Krocidolit č. CAS 12001-28-4Chrysotil č. CAS 12001-29-5Amosit č. CAS 12172-73-5Antopylit č. CAS 77536-67-5Aktinolit č. CAS 77536-66-4Tremolit č. CAS 77536-68-6 | 5.2Aniž je dotčen bod 5.1, může být povoleno uvedení na trh a použití výrobků obsahujících tato vlákna, pouze pokud jsou výrobky označeny v souladu s přílohou II. |Článek 3Ve směrnici 76/769/EHS se doplňuje nová přílohu II, která zní:"PŘÍLOHA IIZvláštní ustanovení o označování výrobků obsahujících azbest1. Všechny výrobky obsahující azbest nebo jejich obal musí být opatřeny označením definovaným takto:a) označení odpovídající níže uvedenému vzoru musí být přinejmenším 5 cm vysoké (H) a 2,5 cm široké;b) označení se skládá ze dvou částí:- horní část (h1 = 40 % H) obsahuje bílé písmeno "a" na černém pozadí,- dolní část (h2 = 60 % H) obsahuje standardní bílý a/nebo černý nápis na červeném pozadí, který musí být jasně čitelný;c) pokud výrobek obsahuje krocidolit, nahradí se slova "obsahuje azbest" použitá ve standardním textu slovy "obsahuje krocidolit/modrý azbest".Členské státy mohou vyjmout z ustanovení prvního pododstavce výrobky určené k uvedení na trh na jejich území. Označení těchto výrobků však musí obsahovat slova "obsahuje azbest";+++++ TIFF +++++d) pokud je označení natištěno přímo na výrobcích, postačí jedna barva kontrastující s barvou pozadí.2. Označení uvedené v této příloze musí být umístěno v souladu s těmito pravidly:a) na každém i nejmenším dodávaném dílu;b) pokud výrobek obsahuje součásti na bázi azbestu, postačí, aby označení bylo pouze na těchto součástech. Od označení může být upuštěno v případě, že malá velikost součásti nebo nevhodnost obalu neumožňuje umístění označení.3. Označování balených výrobků obsahujících azbest3.1. Na obalu balených výrobků obsahujících azbest musí být čitelné a neodstranitelné označení těmito údaji:a) symbol a příslušné označení nebezpečnosti v souladu s touto přílohou;b) bezpečnostní pokyny, které musí být zvoleny v souladu s údaji uvedenými v této příloze a v náležitém rozsahu pro určitý výrobek.Pokud jsou na obalu uvedeny doplňující informace o bezpečnosti, nesmí tyto odporovat údajům stanoveným v písmenech a) a b) nebo je zlehčovat.3.2 Označování stanovené v bodu 3.1 bude provedeno pomocí:- označení pevně připojeného k obalu nebo- visačky bezpečně připojené k obalu nebo- přímého natištění na obal.3.3 Výrobky obsahující azbest, které jsou zabalené pouze ve volném plastovém obalu nebo podobným způsobem se považují za balené výrobky a musí být označeny v souladu s bodem 3.2. Pokud jsou výrobky odděleny od obalů a uvedeny na trh nezabalené, pak každý, i nejmenší takto nabízený díl, musí být opatřen označením v souladu s bodem 3.1.4. Označování nebalených výrobků obsahujících azbestU nebalených výrobků obsahujících azbest bude označení v souladu s bodem 3.1 provedeno pomocí:- označení pevně připojeného k výrobku obsahujícímu azbest,- visačky pevně připojené k tomuto výrobku,- přímého natištění na výrobeknebo, pokud výše uvedené možnosti nejsou z praktických důvodů možné, např. u výrobků omezených rozměrů, u výrobků s nevhodnými vlastnostmi nebo při určitých technických obtížích, provede se označení pomocí příbalového letáku v souladu s bodem 3.1.5. Aniž jsou dotčeny předpisy Společenství o bezpečnosti a hygieně na pracovišti, je třeba označení připojené k výrobku, který může být v závislosti na použití dále zpracováván nebo dokončován, opatřit všemi náležitými bezpečnostními pokyny pro daný výrobek, zejména následujícími:- pokud je to možné, používejte venku nebo na dobře větratelném místě,- přednostně používejte ruční nebo nízkorychlostní nástroje vybavené v případě potřeby zařízením na odsávání prachu. Při použití vysokorychlostních nástrojů by tyto nástroje měly být vždy vybaveny odsávacím zařízením,- pokud je to možné, před řezáním nebo vrtáním navlhčete,- prach navlhčete, uložte jej do dobře uzavřené nádoby a bezpečně zneškodněte.6. Označení všech výrobků určených k použití v domácnosti, na které se nevztahuje bod 5 a z nichž se pravděpodobně budou během používání uvolňovat azbestová vlákna, by mělo v případě potřeby obsahovat následující bezpečnostní pokyn: "po opotřebení vyměnit".7. Členské státy mohou požadovat pro označení výrobků obsahujících azbest, které jsou uváděny na trh na jejich území, použití svého úředního jazyka, nebo svých úředních jazyků.".Článek 41. Členské státy uvedou v účinnost předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30 měsíců od jejího oznámení [7]. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 19. září 1983.Za RadupředsedaG. Varfis[1] Úř. věst. C 78, 28.3.1980, s. 10.[2] Úř. věst. C 125, 17.5.1982, s. 159.[3] Úř. věst. C 331, 17.12.1980, s. 5.[4] Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 201.[5] Úř. věst. L 147, 6.6.1983, s. 9.[7] Tato směrnice byla oznámena členským státům dne 21. září 1983.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 1999/75/ES ze dne 22. července 1999, kterou se mění směrnice Komise 95/45/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu týkající se barviv pro použití v potravináchText s významem pro EHP

text:
Důležité právní upozornění

|

31999L0075

Úřední věstník L 206 , 05/08/1999 S. 0019 - 0021

		Směrnice Komise 1999/75/ESze dne 22. července 1999,kterou se mění směrnice Komise 95/45/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu týkající se barviv pro použití v potravinách(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 89/107/EHS ze dne 21. prosince 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravinářských přídatných látek povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě [1], ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/34/ES [2], a zejména na čl. 3 odst. 3 písm. a) uvedené směrnice,po konzultaci s Vědeckým výborem pro potraviny,(1) vzhledem k tomu, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/36/ES ze dne 30. června 1994 o barvivech pro použití v potravinách [3] uvádí seznam látek, které mohou být použity jako barviva v potravinách;(2) vzhledem k tomu, že směrnice Komise 95/45/ES ze dne 26. července 1995, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu týkající se barviv pro použití v potravinách [4], stanoví kritéria pro čistotu barviv uvedených ve směrnici 94/36/ES;(3) vzhledem k tomu, že s ohledem na technický pokrok je nezbytné změnit kritéria pro čistotu stanovená ve směrnici 95/45/ES pro směs karotenů (E 160a (i)); že je proto nezbytné uvedenou směrnici změnit;(4) vzhledem k tomu, že je nezbytné vzít v úvahu specifikace a analytické techniky pro barviva, která jsou stanovena v kodexu Codex Alimentarius, která určil společný výbor odborníků FAO/WHO pro potravinářské přídatné látky (JECFA);(5) vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potraviny,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 95/45/ES se mění takto:V příloze v části B se oddíl týkající se barviva "E 160a (i) Směs karotenů" nahrazuje zněním přílohy této směrnice.Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. července 2000. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 41. Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 22. července 1999.Za KomisiKarel van Miertčlen Komise[1] Úř. věst. L 40, 11.2.1989, s. 27.[2] Úř. věst. L 237, 10.9.1994, s. 1.[3] Úř. věst. L 237, 10.9.1994, s. 13.[4] Úř. věst. L 226, 22.9.1995, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHA"E 160a (i) Směs karotenů1. ROSTLINNÉ KAROTENY| || |Synonyma | CI potravinářská oranž 5 |Definice | Směs karotenů se získává extrakcí rozpouštědlem z přírodních druhů jedlých rostlin, mrkve, rostlinných olejů, trávy, vojtěšky (tolice vojtěšky) a kopřivy. Hlavní barevná látka sestává z karotenoidů, z nichž převážnou část tvoří β-karoten. Mohou být přítomny α-, γ-karoteny a ostatní pigmenty. Kromě barevných pigmentů může tato látka obsahovat oleje, tuky a vosky přirozeně se vyskytující ve výchozím materiálu. Pro extrakci se mohou použít pouze tato rozpouštědla: aceton, ethyl(methyl)keton, methanol, ethanol, propan-2-ol, hexan, dichlormethan a oxid uhličitý. |Třída | Karotenoid |Číslo C. I | 75130 |EINECS | 230–636–6 |Chemický vzorec | β–karoten: C40H56 |Molekulová hmotnost | β–karoten: 536,88 |Obsah | Obsah karotenů (vypočteno jako β-karoten) ne méně než 5 %. Pro výrobky získané extrakcí rostlinných olejů: ne méně než 0,2 % v jedlých tucích. E1 cm1 %2500 při přibližně 440–457 nm v cyklohexanu |IdentifikaceA. Spektrometrie | Maximum v cyklohexanu při 440–457 nm a 470–486 nm |ČistotaZbytky rozpouštědel | Aceton | Ne více než 50 mg/kg, jednotlivě nebo v kombinaci |Ethyl(methyl)keton |Methanol |Propan-2-ol |Hexan |Ethanol |Dichlormethan | Ne více než 10 mg/kg |Arzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 10 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |Kadmium | Ne více než 1 mg/kg |Těžké kovy (jako Pb) | Ne více než 40 mg/kg |2. KAROTENY Z ŘASDefinice | Směs karotenů může být rovněž získána z přírodních kmenů řas Dunaliella salina pěstovaných ve velkých slaných jezerech ve Whyalla v jižní Austrálii. β–karoten se extrahuje etherickými oleji. Přípravkem je dvaceti- až třicetiprocentní suspense v sójovém oleji obsahující přírodní tokoferoly (do 0,3 %). Poměr trans a cis isomerů je v rozpětí od 50/50 do 71/29. Hlavní barevná látka sestává z karotenoidů, z nichž převážnou část tvoří β-karoten. Mohou být přítomny α-karoten, lutein, zeaxanthin a β-kryptoxanthin. Kromě barevných pigmentů může tato látka obsahovat oleje, tuky a vosky přirozeně se vyskytující ve výchozím materiálu. |Třída | Karotenoid |Číslo C. I. | 75130 |Obsah | Obsah karotenů (vypočteno jako β-karoten) ne méně než 20 %. |IdentifikaceA. Spektrometrie | Maximum v cyklohexanu při 448–457 nm a 474–486 nm |ČistotaArzen | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 10 mg/kg |Rtuť | Ne více než 1 mg/kg |Kadmium | Ne více než 1 mg/kg |Těžké kovy (jako Pb) | Ne více než 40 mg/kg" |--------------------------------------------------