title: Směrnice Komise 96/55/ES ze dne 4. září 1996, kterou se podruhé přizpůsobuje technickému pokroku příloha I směrnice Rady 76/769/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků (chlorovaná rozpouštědla)

text:
Důležité právní upozornění

|

31996L0055

Úřední věstník L 231 , 12/09/1996 S. 0020 - 0021

		Směrnice Komise 96/55/ESze dne 4. září 1996,kterou se podruhé přizpůsobuje technickému pokroku příloha I směrnice Rady 76/769/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků (chlorovaná rozpouštědla)(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 76/769/EHS ze dne 27. července 1976 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků [1], naposledy pozměněnou směrnicí 94/60/ES [2], a zejména na článek 2a této směrnice, vložený směrnicí Rady 89/678/EHS [3],vzhledem k tomu, že některá chlorovaná rozpouštědla představují nebezpečí pro zdraví a životní prostředí a neměla by být používána v látkách a přípravcích určených k prodeji široké veřejnosti;vzhledem k tomu, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/60/ES, kterou se počtrnácté mění směrnice 76/769/EHS, určila, že osm chlorovaných rozpouštědel nesmí být používáno v látkách a přípravcích uváděných na trh pro prodej široké veřejnosti;vzhledem k tomu, že od té doby se ukázalo, že tato chlorovaná rozpouštědla by rovněž mohla být nebezpečím pro zdraví a životní prostředí, pokud by se použila místo běžně používaných rozpouštědel v difuzních aplikacích, jako je čistění povrchu a čistění látek;vzhledem k tomu, že použití těchto osmi chlorovaných rozpouštědel by mělo být zakázáno také v látkách a přípravcích uváděných na trh pro tyto difuzní aplikace;vzhledem k tomu, že omezené použití chlorovaných rozpouštědel navrhované touto směrnicí bere v úvahu současný stav znalostí a techniky, pokud se týká bezpečnějších alternativ;vzhledem k tomu, že tato směrnice vychází z předběžné analýzy rizik způsobených chlorovanými rozpouštědly a výhod a nevýhod omezení používání a uvádění na trh; že obecné zhodnocení rizika pro člověka a životní prostředí je prováděno podle nařízení Rady (EHS) č. 793/93 [4]a nařízení Komise (ES) č. 1488/94 [5];vzhledem k tomu, že tato směrnice neovlivňuje právní předpisy Společenství stanovující minimální požadavky na ochranu zaměstnanců, které jsou obsaženy ve směrnici Rady 89/391/EHS [6] a v jednotlivých směrnicích, které z ní vychází, zejména ve směrnici Rady 90/394/EHS [7];vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přizpůsobování směrnic o odstraňování technických překážek obchodu s nebezpečnými látkami a přípravky technickému pokroku,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Příloha I směrnice 76/769/EHS se přizpůsobuje technickému pokroku v souladu se zněním přílohy této směrnice.Článek 2Členské státy přijmou a zveřejní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince 1997 a neprodleně o nich uvědomí Komisi. Použijí tyto předpisy ode dne 30. června 1998.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 4. září 1996.Za KomisiMartin bangemannčlen Komise[1] Úř. věst L 262, 27.9.1976, s. 201.[2] Úř. věst. L 365, 31.12.1994, s. 1.[3] Úř. věst. L 398, 30.12.1989, s. 24.[4] Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1.[5] Úř. věst. L 161, 29.6.1994, s. 3.[6] Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1.[7] Úř. věst. L 196, 26.7.1990, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHA"V příloze I se body 33 až 40 (včetně) směrnice 76/769/EHS se nahrazují tímto:Určení látky, skupiny látek nebo přípravku | Podmínky omezení |33. Chloroform č. CAS 67-66-3 34. Chlorid uhličitý č. CAS 56-23-5 35. 1,1,2 trichlorethan č. CAS 79-00-5 36. 1,1,2,2 tetrachlorethan č. CAS 79-34-5 37. 1,1,1,2 tetrachlorethan č. CAS 630-20-6 38. pentachlorethan č. CAS 76-01-7 39. 1,1 dichlorethylen č. CAS 75-35-4 40. 1,1,1 trichlorethan č. CAS 71-55-6 | Nesmí být použity v koncentracích rovných nebo větších než 0,1 % hmot. v látkách a přípravcích uvedených na trh pro prodej široké veřejnosti a/nebo v difúzních aplikacích, jako je čistění povrchů a čistění látek. Aniž je dotčeno provádění ostatních předpisů Společenství o klasifikaci, balení a označování nebezpečných látek a přípravků, musí být obaly těchto látek a přípravků, které je obsahují, v koncentracích rovných nebo větších než 0,1 %, čitelně a nesmazatelně označeno takto: "Pouze pro použití v průmyslových zařízeních". Toto ustanovení se nevztahuje na: a)léčivé a veterinární přípravky uvedené ve směrnici 65/65/EHS naposledy pozměněné směrnicí 93/39/EHS;b)kosmetické prostředky uvedené ve směrnici 76/768/EHS naposledy pozměněné směrnicí 93/35/EHS. |--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 23. listopadu 1979, kterou se mění směrnice 75/106/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých kapalných výrobků v hotovém balení podle objemu

text:
Důležité právní upozornění

|

31979L1005

Úřední věstník L 308 , 04/12/1979 S. 0025 - 0029 Finské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 2 S. 0206  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 9 S. 0033  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 2 S. 0206  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 10 S. 0247  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 10 S. 0247

		Směrnice Radyze dne 23. listopadu 1979,kterou se mění směrnice 75/106/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých kapalných výrobků v hotovém balení podle objemu(79/1005/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že oblast působnosti směrnice Rady 76/211/EHS ze dne 20. ledna 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých výrobků v hotovém balení podle hmotnosti nebo objemu [4] se liší od oblasti působnosti směrnice Rady 75/106/EHS ze dne 19. prosince 1974 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých kapalných výrobků v hotovém balení podle objemu [5];vzhledem k tomu, že oblasti působnosti těchto dvou směrnic by proto měly být sjednoceny, pokud se jedná o objemy hotových balení, ke kterým se vztahují;vzhledem k tomu, že Rada v době přijetí směrnice 75/106/EHS požádala za účelem poskytování dokonalejší ochrany spotřebitelů Komisi o předložení nového návrhu do dne 31. prosince 1980, kterým se snižuje seznam jmenovitých objemů v příloze III vyloučením hodnot, které byly vzájemně příliš blízké;vzhledem k tomu, že směrnice Rady 71/354/EHS ze dne 18. října 1971 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se jednotek měření [6] byla naposledy pozměněna směrnicí 76/770/EHS [7];vzhledem k tomu, že ve shodě s čl. 7 odst. 2 směrnice 75/106/EHS mají členské státy Belgie, Irsko, Nizozemsko a Spojené království lhůtu pěti let pro provedení uvedené směrnice; že tato směrnice by proto měla vzít tuto lhůtu v úvahu;vzhledem k tomu, že pro některé členské státy je obtížné snížit počet jmenovitých objemů; že by proto měla být na přechodnou dobu přijata opatření pro tyto členské státy, jež by však neměla bránit obchodování s těmito výrobky ve Společenství a provádění této směrnice v ostatních členských státech by tím nemělo být dotčeno,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Článek 1 směrnice 75106/EHS se nahrazuje tímto:"Článek 1Tato směrnice se vztahuje na hotová balení obsahující kapalné výrobky, jejichž seznam je uveden v příloze III a které se měří podle objemu za účelem prodeje v individuálních množstvích od 5 ml do 10 litrů."Článek 2V článku 2 směrnice 75/106/EHS se odstavec 2 nahrazuje tímto:"2. Výrobek je hotově zabalen, pokud je umístěn do jakéhokoli druhu obalu bez přítomnosti kupujícího, přičemž množství výrobku obsažené v obalu má předem stanovenou hodnotu a nelze je změnit, aniž by obal byl buď otevřen, nebo podroben zjevné úpravě."Článek 3V článku 3 směrnice 75/106/EHS se odstavec 1 nahrazuje tímto:"1. Hotová balení, která lze označit značkou EHS uvedenou v bodě 3.3 přílohy I, jsou ta, která splňují požadavky přílohy I."Článek 41. Článek 4 směrnice 75/106/EHS se nahrazuje tímto:"Článek 41. Všechna hotová balení uvedená v článku 3 musí být v souladu s přílohou I opatřena údajem o objemu kapaliny označovaném jako "jmenovitý objem obsahu", který musí být v hotovém balení obsažen.2. Do uplynutí období stanovených ve směrnici Rady 71/354/EHS ze dne 18. října 1971 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se jednotek měření (1), naposledy pozměněné směrnicí 76/770/EHS (2), musí údaj o jmenovitém objemu obsahu vyjádřený v jednotkách měření SI v souladu s bodem 3.1 přílohy I této směrnice, pokud to vyžaduje Spojené království nebo Irsko, být na jejich státním území doprovázen údajem o jmenovitém objemu vyjádřeném v odpovídajících britských jednotkách měření, pokud jsou uvedeny v příloze I této směrnice."2. Doplňují se nové poznámky pod čarou, které znějí:"(1) Úř. věst. L 243, 29.10.1971, s. 29.(2) Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 204."Článek 5Článek 5 směrnice 75/106/EHS se nahrazuje tímto:"Článek 51. Členské státy nesmějí odmítnout, zakázat nebo omezit uvádění na trh hotových balení, která splňují požadavky této směrnice, z důvodů týkajících se stanovení jejich objemu, metod jejich kontroly nebo hodnot jejich jmenovitých objemů, pokud jsou tyto objemy uvedeny v příloze III.2. Od 1. ledna 1984 smějí být hotová balení obsahující výrobky uvedené v seznamu v příloze III bodě 1 písm. a) uvedena na trh, pouze pokud mají jmenovité objemy uvedené v příloze III.Členské státy mohou do dne 31. prosince 1983 připustit na své trhy všechny hodnoty, které byly dosud přípustné.3. Avšaka) pro hotová balení, jejichž jmenovité objemy jsou uvedeny v příloze III sloupci II bodě 1, platí do dne 31. prosince 1988 jenom pro země, které povolovaly taková hotová balení k 31. prosinci 1973, kromě hotových balení kategorie 1 a) "Vína", s jmenovitým objemem 0,73 litru, pro která lhůta uplyne 31. prosince 1985;b) pro kapaliny uvedené v bodě 1 písm. a) a b) a v bodě 4 přílohy III se bod 1 použije jen tehdy, když jsou tyto kapaliny nabízeny v obalech, které mají jeden z jmenovitých objemů uvedených v odpovídajících sloupcích této přílohy a splňují předpisy nebo obchodní zvyklosti v členském státě původu dané kapaliny bez ohledu na to, zda plnění bylo provedeno v členském státě původu nebo v jiném státě.4. Touto směrnicí nejsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy, kterými se na základě požadavků ochrany životního prostředí řídí použití obalů s ohledem na jejich recyklaci."Článek 6V příloze I směrnice 75/106/EHS se bod 2.4 nahrazuje tímto:"2.4 Přípustná záporná chyba se stanoví podle této tabulky:Jmenovitý objem obsahu Vn v mililitrech | Přípustná záporná chyba |jako % Vn | v mililitrech |od 5 do 50 | 9 | — |od 50 do 100 | — | 4,5 |od 100 do 200 | 4,5 | — |od 200 do 300 | — | 9 |od 300 do 500 | 3 | — |od 500 do 1000 | — | 15 |od 1000 do 10000 | 1,5 | — |Při používání tabulky se hodnoty přípustných záporných chyb uvedené v tabulce v procentech po převedení na jednotky objemu zaokrouhlí nahoru na nejbližší desetinu mililitru."Článek 7V bodě 3.1 přílohy I směrnice 75/106/EHS se druhý pododstavec nahrazuje tímto:"Do doby uplynutí období stanovených ve směrnici 71/354/EHS, ve znění směrnice 76/770/EHS, může být údaj o jmenovitém objemu obsahu, který je vyjádřen v jednotkách měření SI podle prvního pododstavce, doprovázen údajem o jmenovitém objemu obsahu vyjádřeném odpovídající hodnotou v britských (UK) jednotkách měření, která se vypočítá na základě těchto převodních součinitelů:jeden mililitr = 0,0352 objemové uncejeden litr = 1,760 pinty nebo 0,220 galonu."Článek 8Příloha III směrnice 75/106/EHS se nahrazuje přílohou této směrnice.Článek 91. Členské státy přijmou a zveřejní před 1. lednem 1981 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí tak, aby vstoupily v platnost dnem 1. ledna 1981.2. Členské státy zajistí, aby bylo Komisi sděleno znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 10Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 23. listopadu 1979.Za RadupředsedaR. Mac Sharry[1] Úř. věst. C 250, 19.10.1977, s. 7.[2] Úř. věst. C 163, 10.7.1978, s. 72.[3] Úř. věst. C 283, 27.11.1978, s. 40.[4] Úř. věst. L 46, 21.2.1976, s. 1.[5] Úř. věst. L 42, 15.2.1975, s. 1.[6] Úř. věst. L 243, 29.10.1971, s. 29.[7] Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 204.--------------------------------------------------PŘÍLOHA"PŘÍLOHA IIIKapaliny | Jmenovitý objem obsahu v litrech |I Povoleno trvale | II Povoleno dočasně |1.a)Víno z čerstvých hroznů; čerstvý hroznový mošt, jehož kvašení bylo zastaveno přidáním alkoholu, včetně vína zhotoveného z nekvašené hroznové šťávy ve směsi s alkoholem, kromě vín zahrnutých do položek 22.05 A a B Společného celního sazebníku (dále jen SCS) a likérových vín (SCS položka ex 22.05 C); hroznový mošt kvasící nebo s kvašením zastaveným jinak, než přidáním alkoholu (SCS číslo 22.04) | 0,10 — 0,25 — 0,375 0,50 — 0,75 — 1 1,5 — 2 — 3 5 | 0,35 — 0,70 — 0,73 1,25 |b)"Žlutá" vína oprávněná používat následující označení původu: "Côtes du Jura", "Arbois", "L’Étoile" a "Châteu-Chalon" | 0,62 | |c)Jiné nešumivé kvašené nápoje, např. jablečný mošt, hruškový mošt a medovina (SCS položka 22.07 B II) | 0,10 — 0,25 — 0,375 0,50 — 0,75 — 1 1,5 — 2 — 5 | 0,35 — 0,70 |d)Vermuty a jiná vína z čerstvých hroznů aromatizované aromatickými výtažky (SCS číslo 22.06); likérová vína (SCS položka ex 22.05 C) | 0,05 až 0,10 0,10 — 0,20 — 0,375 0,50 — 0,75 — 1 1,5 | |2.a)Šumivá vína (SCS položka 22.05 A)Vína v lahvích se zátkami "houbovitého" typu, které jsou drženy na místě pomocí přivázání nebo upevnění (pásky nebo spony) a vína jinak držená pod přetlakem nejméně 1 bar, ale menším než 3 bary, měřeno při teplotě 20 °C (SCS položka 22.05 B) | 0,125 — 0,20 — 0,375 0,75 — 1,5 — 3 | 0,10 — 0,25 — 0,70 |b)Jiné kvašené šumivé nápoje, např. jablečný, hruškový mošt a medovina (SCS položka 22.07 B I) | 0,10 — 0,20 — 0,375 0,75 — 1 — 1,5 3 | 0,125 |3.a)Pivo vyrobené ze sladu (SCS číslo 22.03) kromě kyselých piv | 0,25 — 0,33 — 0,50 0,75 — 1 — 2 3 — 4 — 5 | 0,35 |b)Kyselá piva, gueuze | 0,25 — 0,375 — 0,75 | |4.Lihoviny (jiné než ty, které jsou uvedeny v SCS číslo 22.08); likéry a jiné alkoholické nápoje; složené alkoholické přípravky (známé pod názvem "koncentrované extrakty") pro výrobce nápojů (SCS číslo 22.09) | 0,02 — 0,03 — 0,04 0,05 — 0,10 0,20 — 0,50 — 1 1,5 — 2 — 2,5 3 | 0,35 — 0,375 — 0,70 0,75 |5.Ocet a náhražky octa (SCS číslo 22.10) | 0,25 — 0,50 — 0,75 1 — 2 — 5 | |6.Olivové oleje (SCS položka 15.07 A), jiné jedlé oleje (SCS položka 15.07 D II) | 0,25 — 0,50 — 0,75 1 — 2 — 3 5 — 10 | |7.Mléko, čerstvé, které není koncentrované nebo slazené (SCS číslo ex 04.01), kromě jogurtu, kefíru, sraženého mléka (tvarohu), syrovátky a jiného kysaného nebo acidofilního mlékaNápoje, jejichž základ tvoří mléko (SCS položka 22.02 B) | 0,20 — 0,25 — 0,50 0,75 — 1 — 2 | 0,10 |8.a)Vody, včetně minerálních vod a vod sycených oxidem uhličitým (SCS číslo 22.01) | 0,125 — 0,20 — 0,25 0,33 — 0,50 — 0,75 1 — 1,5 — 2 | všechny menší objemy 0,20 — 0,35 — 0,45 0,46 — 0,70 — 0,90 0,92 — 1,25 |b)Limonáda, minerální vody s příchutí a vody s příchutí sycené oxidem uhličitým a jiné nealkoholické nápoje, které neobsahují mléko nebo mléčné tuky (SCS položka 22.02 A), kromě ovocných a zeleninových šťáv, které jsou zahrnuty do rozsahu číslo 22.07 SCS, a koncentrátů | 0,125 — 0,20 — 0,25 0,33 — 0,50 — 0,75 1 — 1,5 — 2 | všechny menší objemy 0,20 — 0,70 |c)Nápoje označené jako nealkoholické aperitivy | 0,10 | |9.Ovocné šťávy (včetně hroznového moštu) nebo zeleninové šťávy, s přídavkem nebo bez přídavku cukru, ale nekvašené a bez obsahu alkoholu, zahrnuté do rozsahu SCS položky 20.07 B, ovocný nektar (směrnice 75/726/EHS ze dne 17. listopadu 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se ovocných šťáv a některých podobných výrobků) | 0,125 — 0,20 — 0,25 0,33 — 0,50 — 0,75 1 — 1,5 — 2 | všechny menší objemy 0,125 — 0,70 — 0,18 0,35 (pouze v plechovkách) |"--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí

text:
Důležité právní upozornění

|

31986L0635

Úřední věstník L 372 , 31/12/1986 S. 0001 - 0017 Finské zvláštní vydání: Kapitola 6 Svazek 2 S. 0136  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 6 Svazek 2 S. 0136

		Směrnice Radyze dne 8. prosince 1986o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí(86/635/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 54 odst. 3 písm. g) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že až do další koordinace nemusí být na banky a ostatní finanční instituce (dále jen "úvěrové instituce") uplatňována směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností [4], naposledy pozměněná směrnicí 84/569/EHS [5]; že s ohledem na stěžejní význam těchto podniků ve Společenství je taková koordinace nezbytná;vzhledem k tomu, že směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o konsolidovaných účetních závěrkách [6], umožňuje odchylky u úvěrových institucí pouze do uplynutí lhůty přijaté pro provedení této směrnice; že tato směrnice proto musí obsahovat také ustanovení specifická pro úvěrové instituce, týkající se konsolidovaných účetních závěrek;vzhledem k tomu, že taková koordinace se také stala naléhavou, protože stále více úvěrových institucí působí přes hranice států; že lepší srovnatelnost ročních účetních závěrek a konsolidovaných účetních závěrek těchto institucí má pro věřitele, dlužníky, vlastníky a pro širokou veřejnost zásadní význam;vzhledem k tomu, že úvěrové instituce ve smyslu směrnice Rady 77/780/EHS ze dne 12. prosince 1977 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti úvěrových institucí, které si v bankovním sektoru navzájem konkurují, a jejího výkonu [7], mají téměř ve všech členských státech různé právní formy; že se proto zdá být vhodné neomezovat koordinaci ve vztahu k těmto úvěrovým institucím pouze na právní formy uvedené ve směrnici 78/660/EHS, ale rozhodnout se spíše pro oblast působnosti, který obsáhne všechny společnosti vymezené v čl. 58 odst. 2 Smlouvy;vzhledem k tomu, že pokud jde o finanční instituce, měla by však být oblast působnosti této směrnice omezena na ty, které mají některou z právních forem uvedených ve směrnici 78/660/EHS; že finanční instituce, na které se nevztahuje zmíněná směrnice, spadají automaticky do oblasti působnosti této směrnice;vzhledem k tomu, že je nezbytná provázanost s koordinací z hlediska úvěrových institucí, protože některá pravidla pro roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky ovlivňují i jiné oblasti této koordinace, jako jsou podmínky pro udělení licence nebo ukazatele používané pro účely dohledu;vzhledem k tomu, že z důvodu specifické povahy úvěrových institucí se sice zdálo vhodné přijmout samostatnou směrnici o jejich ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách, neznamená to však potřebu nového souboru samostatných pravidel vedle ustanovení směrnic 78/660/EHS a 83/349/EHS; že taková samostatná pravidla by nebyla ani vhodná, ani v souladu se zásadami, které jsou základem koordinace práva společností, jelikož úvěrové instituce vzhledem k důležité úloze, kterou hrají v hospodářství Společenství, nemohou být vyňaty z rámce pravidel stanovených pro podniky všeobecně; že proto byla vzata v úvahu pouze odvětvová specifika úvěrových institucí a že se tato směrnice zabývá pouze odchylkami od ustanovení směrnic 78/660/EHS a 83/349/EHS;vzhledem k tomu, že struktura a obsah rozvah úvěrových institucí se v každém členském státě liší; že tato směrnice proto musí stanovit stejný formát, označení položek a odborné názvosloví pro rozvahy všech úvěrových institucí ve Společenství; že odchylky musí být umožněny, pokud si to žádá právní forma instituce nebo zvláštní povaha její činnosti;vzhledem k tomu, že mají-li být roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky srovnatelné, musí být vyřešena řada otázek týkajících se zveřejnění různých transakcí v rozvaze a podrozvaze;vzhledem k tomu, že v zájmu větší srovnatelnosti je také nezbytné, aby obsah různých rozvahových a podrozvahových položek byl přesně vymezen;vzhledem k tomu, že totéž se týká formátu a vymezení položek ve výsledovce;vzhledem k tomu, že srovnatelnost údajů v rozvaze a ve výsledovce závisí zásadně na hodnotách, v jakých jsou aktiva a pasiva zahrnována do rozvahy;vzhledem k tomu, že s ohledem na specifická rizika spojená s bankovnictvím a na nutnost dodržování bankovního tajemství by mělo být přijato ustanovení umožňující uvádět v pasivech rozvahy položku nazvanou "Fond všeobecných bankovních rizik"; že se ze stejného důvodu zdá být vhodné, aby členské státy mohly až do další koordinace povolit úvěrovým institucím určitou volnost, zejména v oceňování úvěrů a záloh a určitých cenných papírů; že by však v tomto případě měly členské státy těmto úvěrovým institucím povolit vytváření výše uvedeného "fondu všeobecných bankovních rizik"; že se také zdá být vhodné, aby členské státy mohly úvěrovým institucím povolit provádět ve výsledovce určitá započtení;vzhledem k tomu, že s ohledem na zvláštní povahu úvěrových institucí jsou rovněž nezbytné určité změny v případě přílohy k účetní závěrce;vzhledem k tomu, že směrnice 78/660/EHS se snaží vytvořit stejné výchozí podmínky pro co nejvíce úvěrových institucí, a proto, podobně jako v případě směrnice 77/780/EHS, nebyly stanoveny úlevy pro malé a střední úvěrové instituce; že kdyby však s přihlédnutím k poznatkům z praxe byla taková podpora shledána nezbytnou, bylo by možné ji zajistit během další koordinace; že ze stejných důvodů nebylo rozšířeno oprávnění umožňující členským státům podle směrnice 83/349/EHS zprostit mateřské podniky povinnosti konsolidace, nepřekročí-li konsolidované podniky dohromady určitou velikost, i na úvěrové instituce;vzhledem k tomu, že uplatňování ustanovení o konsolidovaných účetních závěrkách u úvěrových institucí vyžaduje určité úpravy pravidel platných pro všechny výrobní a obchodní společnosti; že v případě smíšených skupin jsou stanovena výslovná pravidla a že výjimka z dílčí konsolidace může být udělena ve vazbě na dodatečné podmínky;vzhledem k tomu, že s ohledem na rozsah, ve kterém bankovní systémy přesahují hranice jednotlivých členských států, a na jejich nepřetržitý rozvoj by měla být roční účetní závěrka a konsolidovaná účetní závěrka úvěrové instituce se sídlem v jednom členském státě zveřejňována ve všech členských státech, ve kterých je instituce usazena;vzhledem k tomu, že zkoumání otázek vznikajících v souvislosti s předmětem této směrnice, zejména s ohledem na její uplatňování, vyžaduje spolupráci zástupců členských států a Komise v kontaktním výboru; že v zájmu zamezení početností těchto výborů je žádoucí, aby se spolupráce odehrávala ve výboru zřízeném článkem 52 směrnice 78/660/EHS; že však při zkoumání otázek týkajících se úvěrových institucí bude výbor muset mít vhodné složení;vzhledem k tomu, že složitost celé věci vyžaduje, aby bylo úvěrovým institucím uvedeným v této směrnici umožněno, aby ji provedly v delší lhůtě, než je obvyklé;vzhledem k tomu, že po vyhodnocení zkušeností z pěti let uplatňování této směrnice by s přihlédnutím k cíli dosažení lepší transparentnosti a harmonizace měla být přezkoumána některá její ustanovení,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:ODDÍL 1ÚVODNÍ USTANOVENÍ A OBLAST PŮSOBNOSTIČlánek 11. Nestanoví-li tato směrnice jinak, použijí se na instituce uvedené v článku 2 této směrnice články 2 a 3 a čl. 4 odst. 1, 3, 4 a 5, články 6, 7, 13 a 14 a čl. 15 odst. 3 a 4, články 16 až 21, 29 až 35, 37 až 41, čl. 42 první věta, čl. 45 odst. 1, články 46, 48 až 50 a čl. 51 odst. 1, články 54, 56 až 59 a článek 61 směrnice 78/660/EHS.2. Odkazují-li směrnice 78/660/EHS a 83/349/EHS na články 9 a 10 (rozvaha) nebo články 23 až 26 (výsledovka) směrnice 78/660/EHS, považují se tyto odkazy za odkazy na článek 4 (rozvaha) nebo články 27 a 28 (výsledovka) této směrnice.3. Odkazy ve směrnicích 78/660/EHS a 83/349/EHS na články 31 až 42 směrnice 78/660/EHS se považují za odkazy na tyto články s přihlédnutím k článkům 35 až 39 této směrnice.4. Pokud se uvedená ustanovení směrnice 78/660/EHS týkají rozvahových položek, pro které tato směrnice nemá rovnocenné ustanovení, považují se tyto odkazy za odkazy na položky uvedené v článku 4 této směrnice, které obsahují příslušná aktiva a pasiva.Článek 21. Koordinační opatření stanovená touto směrnicí se vztahují naa) úvěrové instituce ve smyslu čl. 1 první odrážky směrnice 77/780/EHS, které jsou společnostmi ve smyslu čl. 58 druhého pododstavce Smlouvy, a nab) finanční instituce, které mají některou z právních forem uvedených v čl. 1 odst. 1 směrnice 78/660/EHS a na které se podle odstavce 2 zmíněného článku uvedená směrnice nevztahuje.Pro účely této směrnice zahrnují "úvěrové instituce" rovněž finanční instituce, nevyplývá-li ze souvislostí jinak.2. Členské státy nemusí tuto směrnici uplatňovat naa) úvěrové instituce uvedené v čl. 2 odst. 2 směrnice 77/780/EHS;b) instituce téhož členského státu, které jsou podle čl. 2 odst. 4 písm. a) směrnice 77/780/EHS přidruženy k ústřednímu subjektu v témže členském státě. V tom případě, aniž je dotčeno uplatňování této směrnice na ústřední subjekt, musí být celek složený z ústředního subjektu a přidružených institucí zahrnout do konsolidovaných účetních závěrek včetně výroční zprávy, které jsou sestavovány, ověřovány a zveřejňovány v souladu s touto směrnicí, ac) tyto úvěrové instituce:- v Řecku: ETEBA (Národní investiční banka pro průmyslový rozvoj) a Τράπεζα Επενδύσεων (Investiční banka);- v Irsku: Industrial and Provident Societies a- ve Spojeném království: Friendly Societies and Industrial and Provident Societies.4. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 3 směrnice 78/660/EHS, mohou členské státy do další koordinacea) stanovit pravidla odchylná od této směrnice, pokud jsou nezbytná z důvodu právní formy úvěrových institucí uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) této směrnice, které nemají formu některé ze společností uvedených v čl. 1 odst. 1) směrnice 78/660/EHS, ab) stanovit pravidla odchylná od této směrnice, pokud jsou nezbytná z důvodu zvláštní povahy činnosti specializovaných úvěrových institucí.Tyto odchylky mohou stanovit pouze úpravy formátu, označení položek, odborné názvosloví a obsah položek v rozvaze a ve výsledovce, nesmějí však institucím, na které se vztahují, umožňovat, aby ve svých ročních účetních závěrkách poskytovaly méně informací než instituce, na které se vztahuje tato směrnice.Členské státy oznámí Komisi takové úvěrové instituce, případně podle kategorií, do šesti měsíců od uplynutí lhůty stanovené v čl. 47 odst. 2. Uvědomí ji o odchylných pravidlech přijatých k tomuto účelu.Tyto odchylky budou přezkoumány do 10 let od oznámení této směrnice. Komise případně předloží příslušné návrhy. Do pěti letod oznámení této směrnice předloží Komise rovněž předběžnou zprávu.ODDÍL 2OBECNÁ USTANOVENÍ K ROZVAZE A VÝSLEDOVCEČlánek 3V případě úvěrových institucí je možnost slučování položek podle čl. 4 odst. 3 písm. a) nebo b) směrnice 78/660/EHS omezena na podpoložky rozvahy a výsledovky, kterým předchází označení malými písmeny, a je povolena pouze na základě předpisů vydaných k tomuto účelu členskými státy.ODDÍL 3USPOŘÁDÁNÍ POLOŽEK ROZVAHYČlánek 4Členské státy stanoví toto uspořádání položek rozvahy.Aktiva1. Pokladní hotovost, vklady u centrálních bank a poštovní šekové účty.2. Státní bezkupónové dluhopisy a ostatní cenné papíry přijímané centrálními bankami k refinancování:a) státní bezkupónové dluhopisy a obdobné cenné papíry,b) ostatní bezkupónové dluhopisy přijímané centrálními bankami k refinancování (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy, aby tyto poukázky byly vykazovány v aktivech pod položkami 3 a 4).3. Pohledávky za úvěrovými institucemi:a) splatné na požádání,b) ostatní pohledávky.4. Pohledávky za klienty.5. Dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem:a) vydané veřejnoprávními emitenty,b) vydané ostatními emitenty, v tom:- vlastní dluhové cenné papíry (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jejich odečtení v pasivech).6. Akcie a jiné cenné papíry s proměnlivým výnosem.7. Účasti s rozhodujícím vlivem, v tom:- účasti s rozhodujícím vlivem v úvěrových institucích (pokud vnitrostátní právní předpisy nepožadují jejich uvedení v příloze k účetní závěrce).8. Účasti s podstatným vlivem, v tom:- účasti s podstatným vlivem v úvěrových institucích (pokud vnitrostátní právní předpisy nepožadují jejich uvedení v příloze k účetní závěrce).9. Dlouhodobý nehmotný majetek popsaný v rámci aktiv v čl. 9 bodech B a C. I směrnice 78/660/EHS, v tom:- zřizovací výdaje, jak jsou vymezeny vnitrostátními právními předpisy a v rozsahu, v jakém vnitrostátní předpisy dovolují jejich vykazování v aktivech (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jejich uvedení v příloze k účetní závěrce);- goodwill, pokud byl pořízen úplatně (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jeho uvedení v příloze k účetní závěrce).10. Dlouhodobý hmotný majetek popsaný v rámci aktiv v čl. 9 bodu C. II směrnice 78/660/EHS, v tom:- pozemky a budovy pro provozní činnost úvěrové instituce (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jejich uvedení v příloze k účetní závěrce).11. Pohledávky za upsaný základní kapitál, v tom:- splatný základní kapitál (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy, že splatný základní kapitál je zahrnován do pasiv; potom musí být splatný, avšak doposud nesplacený základní kapitál zahrnut buď do této položky aktiv, nebo do položky 14 aktiv).12. Vlastní akcie (s uvedením jejich jmenovité hodnoty, nebo nemají-li jmenovitou hodnotu, s uvedením jejich účetní hodnoty, pokud vnitrostátní právní předpisy povolují jejich vykazování v rozvaze).13. Ostatní aktiva.14. Pohledávky za upsaný základní kapitál splatný, ale dosud nesplacený (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy, aby byl splatný základní kapitál uváděn v položce 11 aktiv).15. Náklady a příjmy příštích období.16. Ztráta za účetní období (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy její zahrnutí do položky 14 pasiv).Pasiva1. Závazky vůči úvěrovým institucím:a) splatné na požádání;b) s dohodnutou splatností nebo výpovědními lhůtami.2. Závazky vůči klientům:a) úsporné vklady, v tom:- jednak splatné na požádání, jednak s dohodnutou splatností nebo výpovědními lhůtami, požadují-li vnitrostátní právní předpisy takovou specifikaci (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jejich uvedení v příloze k účetní závěrce).b) ostatní závazky:ba) splatné na požádání,bb) s dohodnutou splatností nebo výpovědními lhůtami.3. Závazky z dluhových cenných papírů:a) emitované dluhové cenné papíry,b) ostatní.4. Ostatní pasiva.5. Výnosy a výdaje příštích období.6. Rezervy:a) rezervy na penzijní a podobné závazky,b) rezervy daňové,c) ostatní rezervy.7. Zisk za účetní období (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy jeho zahrnutí do položky 14 pasiv).8. Podřízené závazky.9. Základní kapitál (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy, že v této položce je uveden splatný základní kapitál; v tom případě musí být hodnoty upsaného a splaceného základního kapitálu uvedeny samostatně).10. Emisní ážio.11. Rezervní fondy.12. Rezervní fond z nového ocenění.13. Nerozdělený zisk nebo neuhrazená ztráta z předchozích období.14. Zisk nebo ztráta za účetní období (nevyžadují-li vnitrostátní právní předpisy, aby tato položka byla uvedena v položce 16 aktiv nebo v položce 7 pasiv).Podrozvahové položky1. Záruky a zástavy, z toho samostatně:- přijaté směnky/akcepty a indosamenty směnek,- záruky a zástavy.2. Ostatní závazky a přísliby, z toho samostatně:- závazky ze spotových, termínových a opčních operací.Článek 5Jako podpoložky příslušných položek musí být samostatně uváděny:- pohledávky za přidruženými podniky, bez ohledu na to, zda mají formu cenných papírů, které jsou zahrnuty do položek 2 až 5 aktiv;- pohledávky za dceřinými podniky, bez ohledu na to, zda mají formu cenných papírů, které jsou zahrnuty do položek 2 až 5 aktiv;- závazky vůči přidruženým podnikům, bez ohledu na to, zda mají formu cenných papírů, které jsou zahrnuty do položek pasiv uvedených pod čísly 1, 2, 3 a 8;- závazky vůči dceřiným podnikům, bez ohledu na to, zda mají formu cenných papírů, které jsou zahrnuty do položek pasiv uvedených pod čísly 1, 2, 3 a 8.Článek 61. Podřízená aktiva se uvádějí samostatně jako podpoložky položek rozvahy a jako podpoložky vytvořené v souladu s článkem 5.2. Aktiva, bez ohledu na to, zda mají formu cenných papírů, jsou podřízená, může-li být výtěžek z těchto aktiv v případě likvidace nebo úpadku podniku vyplacen teprve po uspokojení nároků ostatních věřitelů.Článek 7Členské státy mohou v příloze k účetní závěrce povolit uvádění informací podle článků 5 a 6, náležitě rozepsaných do odpovídajících položek.Článek 81. Aktiva se uvádějí v rozvaze v odpovídajících položkách, i když je úvěrová instituce sestavující rozvahu dala do zástavyjakozáruku za vlastní závazky nebo za závazky třetích osob, nebo je převedla jiným způsobem na třetí osoby jako záruku.2. Úvěrová instituce nezahrne do své rozvahy aktiva, která byla v její prospěch zastavena nebo jinak převedena v rámci záruky, pokud nemají formu peněžní hotovosti.Článek 91. Je-li úvěr poskytnut konsorciem složeným z několika úvěrových institucí, uvádí každá úvěrová instituce zapojená v konsorciu pouze tu část celkového úvěru, kterou sama financovala.2. Překročí-li v případě úvěru poskytovaného konsorciem ve smyslu odstavce 1 částka zaručená úvěrovou institucí poskytnutou částku, vykazuje se tato doplňková záruka jako záruka nebo zástava v podrozvaze (druhá odrážka v položce 1).Článek 101. Peněžní prostředky, které úvěrová instituce spravuje vlastním jménem ve prospěch třetí osoby, musí být vykázány v rozvaze, nabývá-li úvěrová instituce k daným aktivům práva. Celková částka takových aktiv a pasiv, rozepsaná podle jednotlivých položek aktiv a pasiv, se uvádí samostatně nebo v příloze k účetní závěrce. Členské státy však mohou povolit vykazování těchto peněžních prostředků v podrozvaze, pokud existuje zvláštní úprava, která umožňuje jejich vyloučení z aktiv použitelných k rozdělení v případě likvidace úvěrové instituce (nebo v obdobném řízení).2. Aktiva získaná jménem a na účet třetí osoby nesmějí být v rozvaze uváděna.Článek 11Splatnými na požádání se rozumí jen částky, které mohou být kdykoliv vyzvednuty bez výpovědní lhůty nebo pro které je dohodnuta výpovědní lhůta 24 hodin nebo jeden pracovní den.Článek 121. Transakcemi prodeje se zpětným odkupem se rozumějí transakce, kterými úvěrová instituce nebo klient ("převodce") převádí na jinou úvěrovou instituci nebo klienta ("nabyvatel") aktiva, např. směnky, pohledávky nebo převoditelné cenné papíry, na které se vztahuje dohoda, že stejná aktiva budou následně převedena zpět převodci za sjednanou cenu.2. Zaváže-li se nabyvatel převést aktiva zpět v termínu, který stanovil nebo má stanovit převodce, je daná transakce považována za pravou transakci prodeje se zpětným odkupem.3. Má-li však nabyvatel pouze právo převést aktiva zpět za kupní cenu nebo za odlišnou předem sjednanou částku v termínu, který je nebo bude stanoven, je daná transakce považována za transakci prodeje s právem zpětného odkupu.4. V případě transakcí prodeje se zpětným odkupem uvedených v odstavci 2 se převedená aktiva stále vykazují v rozvaze převodce; kupní cena získaná převodcem se vykáže jako částka dlužná nabyvateli. Hodnota převedených aktiv se navíc zveřejní v příloze k účetní závěrce převodce. Nabyvatel není oprávněn vykazovat převedená aktiva ve své rozvaze; kupní cena zaplacená nabyvatelem se vykáže jako částka, kterou dluží převodce.5. V případě transakcí prodeje se zpětným odkupem uvedených v odstavci 3 však převodce není oprávněn vykazovat ve své rozvaze převedená aktiva; tyto částky se vykazují jako aktiva v rozvaze nabyvatele. Převodce zaznamená do podrozvahové položky 2 částku rovnající se ceně sjednané pro případ zpětného odkupu.6. Žádné devizové termínované obchody, opce, transakce zahrnující emisi dluhových cenných papírů se závazkem zpětného odkupu celé nebo části emise před splatností ani jiné podobné transakce nejsou považovány za transakce prodeje se zpětným odkupem ve smyslu tohoto článku.ODDÍL 4ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ K NĚKTERÝM POLOŽKÁM ROZVAHYČlánek 13Aktiva, položka 1 — Pokladní hotovost, vklady u centrálních bank a poštovní šekové účty1. Pokladní hotovost zahrnuje zákonná platidla včetně cizích bankovek a mincí.2. Tato položka smí obsahovat pouze vklady u centrálních bank a poštovních bank země nebo zemí, ve kterých může úvěrová instituce působit. Tyto vklady musí být kdykoli k dispozici. Ostatní pohledávky vůči těmto institucím musí být vykazovány jako pohledávky za úvěrovými institucemi (položka 3 aktiv) nebo pohledávky za klienty (položka 4 aktiv).Článek 14Aktiva, položka 2 — Státní bezkupónové dluhopisy a ostatní cenné papíry přijímané centrálními bankami k refinancování1. Tato položka zahrnuje pod písmenem a) státní bezkupónové dluhopisy a obdobné cenné papíry, tj. pokladní poukázky, pokladní listiny a podobné dluhové nástroje vydané státními orgány, které přijímají k refinancování centrální banky země nebo zemí, ve kterých může úvěrová instituce působit. Dluhové nástroje vydané veřejnoprávními subjekty, které nesplňují výše uvedenou podmínku, se vykazují v podpoložce 5a) aktiv.2. Tato položka zahrnuje pod písmenem b) bezkupónové dluhopisy přijímané centrálními bankami k refinancování, tj. všechny bezkupónové dluhopisy držené v portfoliu, které byly zakoupeny od úvěrových institucí nebo od klientů, v rozsahu, ve kterém je podle vnitrostátních právních předpisů přijímají k refinancování centrální banky země nebo zemí, kde může úvěrová instituce působit.Článek 15Aktiva, položka 3 — Pohledávky za úvěrovými institucemi1. Pohledávky za úvěrovými institucemi zahrnují všechny pohledávky vyplývající z bankovních transakcí vůči domácím nebo zahraničním úvěrovými institucím, držené úvěrovou institucí sestavující rozvahu, a to bez ohledu na jejich konkrétní označení.Jedinou výjimkou jsou pohledávky ve formě dluhových nebo jiných cenných papírů, které musí být uváděny v položce 5 aktiv.2. Pro účely tohoto článku se za úvěrové instituce považují všechny podniky uvedené v seznamu zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství podle čl. 3 odst. 7 směrnice 77/780/EHS a centrální banky a veřejnoprávní domácí a zahraniční bankovní subjekty a všechny soukromé a státní podniky, které nejsou usazeny ve Společenství, ale které odpovídají definici v článku 1 směrnice 77/780/EHS.Pohledávky za podniky, které nesplňují výše uvedené podmínky, se vykazují v položce 4 aktiv.Článek 16Aktiva, položka 4 — Pohledávky za klientyPohledávky za klienty zahrnují všechny druhy aktiv ve formě pohledávek vůči tuzemským a zahraničním klientům, kteří nejsou úvěrovými institucemi, bez ohledu na jejich konkrétní označení.Jedinou výjimkou jsou pohledávky ve formě dluhových nebo jiných cenných papírů, které musí být uváděny v položce 5 aktiv.Článek 17Aktiva, položka 5 — Dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem1. Tato položka zahrnuje obchodovatelné dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem, které byly vydány úvěrovými institucemi, ostatními podniky nebo veřejnoprávními subjekty; cenné papíry vydané veřejnoprávními subjekty se však zahrnou pouze v případě, nejsou-li vykázány v položce 2 aktiv.2. Cenné papíry s proměnlivou úrokovou mírou, která kolísá v závislosti na vymezených faktorech, např. úroková míra na mezibankovním trhu nebo na trhu eura, se rovněž považují za dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem.3. Do podpoložky 5b) aktiv mohou být zahrnovány pouze vlastní zpětně odkoupené obchodovatelné dluhové cenné papíry.Článek 18Pasiva, položka 1 — Závazky vůči úvěrovým institucím1. Závazky vůči úvěrovým institucím zahrnují všechny částky vyplývající z bankovních transakcí dlužné jiným tuzemským nebo zahraničním úvěrovým institucím úvěrovou institucí, která sestavuje rozvahu, bez ohledu na jejich konkrétní označení.Jedinou výjimkou jsou pasiva ve formě dluhových nebo jiných cenných papírů, která musí být vykázána v položce 3 pasiv.2. Pro účely tohoto článku jsou za úvěrové instituce považovány všechny podniky uvedené v seznamu zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství podle čl. 3 odst. 7 směrnice 77/780/EHS a centrální banky a veřejnoprávní domácí a zahraniční bankovní subjekty a všechny soukromé a státní podniky,které nejsou usazeny ve Společenství, ale které odpovídají definici v článku 1 směrnice 77/780/EHS.Článek 19Pasiva, položka 2 — Závazky vůči klientům1. Závazky vůči klientům zahrnují všechny závazky vůči věřitelům, kteří nejsou úvěrovými institucemi ve smyslu článku 18, bez ohledu na jejich konkrétní označení.Jedinou výjimkou jsou pasiva ve formě dluhových nebo jiných cenných papírů, která musí být vykázána v položce 3 pasiv.2. Za úsporné vklady jsou považovány pouze vklady vyhovující podmínkám stanoveným k tomuto účelu vnitrostátními právními předpisy.3. Spořitelní dluhopisy se vykazují v odpovídající podpoložce, pouze pokud nemají formu obchodovatelných cenných papírů.Článek 20Pasiva, položka 3 — Závazky z dluhových cenných papírů1. Tato položka zahrnuje jak dluhové cenné papíry, tak závazky z obchodovatelných cenných papírů, zejména vkladové stvrzenky, "bons de caisse" a pasiva vyplývající z vlastních akceptací a směnek.2. Za vlastní akceptace jsou považovány pouze akceptace, které úvěrová instituce vydala pro vlastní refinancování a u nichž je dlužníkem první instance.Článek 21Pasiva, položka 8 — Podřízené závazkyV této položce se vykazují závazky (bez ohledu na to, zda jsou z cenných papírů), o kterých bylo smluvně dohodnuto, že v případě likvidace nebo úpadku budou proplaceny teprve po uspokojení nároků všech ostatních věřitelů.Článek 22Pasiva, položka 9 –Základní kapitálTato položka zahrnuje bez ohledu na konkrétní označení všechny částky, které jsou na základě právní formy předmětné instituce považovány ve smyslu vnitrostátních právních předpisů za vlastní kapitál.Článek 23Pasiva, položka 11 — Rezervní fondyTato položka zahrnuje všechny typy rezervních fondů vyjmenované v článku 9 směrnice 78/660/EHS pod položkou A. IV pasiv podle definice uvedené ve zmíněném článku. Členské státy mohou také předepsat jiné typy rezervních fondů, je-li to nutné pro úvěrové instituce, jejichž právní forma není ve směrnici 78/660/EHS uvedena.Typy rezervních fondů, na které se vztahuje první odstavec, se v rozvaze příslušných úvěrových institucí vykazují samostatně jako podpoložky položky 11 pasiv, s výjimkou fondu z nového ocenění, který se vykazuje v položce 12.Článek 24Podrozvahové položky, položka 1 — Záruky a zástavyTato položka zahrnuje všechny transakce, kterými úvěrová instituce poskytla záruku za závazky třetích osob.V příloze k účetní závěrce se uvede povaha a hodnota každého druhu záruky nebo zástavy, který je významný ve vztahu k činnosti instituce.Pasiva vyplývající z indosamentů eskontovaných směnek se do této položky zahrnují pouze v případě, že vnitrostátní právní předpisy nestanoví jiný postup. Totéž platí pro jiné než vlastní akceptace.Záruky a zástavy zahrnují všechny vzniklé závazky ze záruk a zástav ve prospěch třetích osob, zejména s ohledem na záruky a neodvolatelné akreditivy.Článek 25Podrozvahové položky, položka 2 — Ostatní závazky a příslibyTato položka bude zahrnovat každý závazek či příslib, který by mohl být zdrojem úvěrového rizika.V příloze k účetní závěrce se uvede povaha a hodnota každého druhu závazku či příslibu, který je významný ve vztahu k činnosti instituce.Závazky a přísliby vyplývající z transakcí prodeje se zpětným odkupem zahrnují závazky úvěrové instituce v souvislosti s transakcemi prodeje se zpětným odkupem (na základě pevných dohod o prodeji s možností zpětného odkupu) ve smyslu čl. 12 odst. 3.ODDÍL 5USPOŘÁDÁNÍ POLOŽEK VÝSLEDOVKYČlánek 26Členské státy stanoví pro účely předkládání výsledovky jeden nebo oba způsoby uspořádání položek výsledovky uvedené v článcích 27 a 28. Stanoví-li členský stát oba způsoby, může podnikům dovolit, aby si jeden z nich vybraly.Článek 27Vertikální formát1. Výnosy z úroků a podobné výnosy, v tom úroky z cenných papírů s pevnými výnosy.2. Náklady na úroky a podobné náklady.3. Výnosy z cenných papírů:a) výnosy z akcií, podílů a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem,b) výnosy z účastí s rozhodujícím vlivem,c) výnosy z účastí s podstatným vlivem.4. Výnosy z poplatků a provizí.5. Náklady na poplatky a provize.6. Zisk (ztráta) z finančních operací.7. Ostatní provozní výnosy.8. Správní náklady:a) náklady na zaměstnance, v tom:- mzdy a platy,- náklady na sociální a zdravotní pojištění, v tom penzijní náklady,b) ostatní správní náklady.9. Odpisy a tvorba opravných položek k položkám 9 a 10 aktiv.10. Ostatní provozní náklady.11. Tvorba rezerv a opravných položek k ůvěrům, půjčkám a zárukám.12. Rozpuštění rezerv a opravných položek k úvěrům, půjčkám a zárukám.13. Tvorba opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem.14. Rozpuštění opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem.15. Daň z příjmů z běžné činnosti.16. Zisk nebo ztráta z běžné činnosti po zdanění.17. Mimořádné výnosy.18. Mimořádné náklady.19. Mimořádný hospodářský výsledek.20. Daň z příjmů z mimořádné činnosti.21. Zisk nebo ztráta z mimořádné činnosti po zdanění.22. Ostatní daně nevykazované v předcházejících položkách.23. Zisk nebo ztráta za účetní období.Článek 28Horizontální formátA. Náklady1. Náklady na úroky a podobné náklady.2. Náklady na poplatky a provize.3. Ztráta z finančních operací.4. Správní náklady:a) náklady na zaměstnance, v tom:- mzdy a platy,- náklady na sociální a zdravotní pojištění, v tom penzijní náklady,b) ostatní správní náklady.5. Odpisy a tvorba opravných položek k položkám 9 a 10 aktiv.6. Ostatní provozní náklady.7. Tvorba rezerv a opravných položek k úvěrům, půjčkám a zárukám.8. Tvorba opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem.9. Daň z příjmů z běžné činnosti.10. Zisk nebo ztráta z běžné činnosti po zdanění.11. Mimořádné náklady.12. Daň z příjmů z mimořádné činnosti.13. Mimořádná ztráta po zdanění.14. Ostatní daně nevykazované v předcházejících položkách.15. Zisk za účetní období.B. Výnosy1. Výnosy z úroků a podobné výnosy, v tom úroky z cenných papírů s pevnými výnosy.2. Výnosy z cenných papírů:a) výnosy z akcií, podílů a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem,b) výnosy z účastí s rozhodujícím vlivem,c) výnosy z účastí s podstatným vlivem.3. Výnosy z poplatků a provizí.4. Zisk z finančních operací.5. Rozpuštění rezerv a opravných položek k úvěrům, půjčkám a zárukám.6. Rozpuštění opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem.7. Ostatní provozní výnosy.8. Zisk nebo ztráta z běžné činnosti po zdanění.9. Mimořádné výnosy.10. Zisk z mimořádné činnosti po zdanění.11. Ztráta za účetní období.ODDÍL 6ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ K NĚKTERÝM POLOŽKÁM VÝSLEDOVKYČlánek 29Článek 27, položky 1 a 2 (vertikální formát)Článek 28, položky A.1 a B.1 (horizontální formát)Výnosy z úroků a podobné výnosy a náklady na úroky a podobné nákladyTyto položky zahrnují veškeré zisky a ztráty vyplývající z bankovních činností, včetně:1. všech výnosů z aktiv uváděných v rozvaze v položkách aktiv 1 až 5, ať jsou vypočítávány jakkoliv. Tyto výnosy rovněž zahrnují výnosy vyplývající z časového rozvržení slev u aktiv nabytých za nižší hodnotu, než je částka splatná ke dni splatnosti, a u závazků sjednaných ve vyšší hodnotě, než je částka splatná ke dni splatnosti;2. všech nákladů vyplývajících ze závazků uváděných v položkách 1, 2, 3 a 8 pasiv, ať jsou vypočítávány jakkoliv. Tyto náklady rovněž zahrnují náklady vyplývající z časového rozvržení příplatku vztahujícího se k aktivům nabytým za vyšší částky, než je částka splatná ke dni splatnosti, a k závazkům sjednaným v nižší hodnotě, než je částka splatná ke dni splatnosti;3. výnosů a nákladů povahou obdobných úrokům, vyplývajících z termínovaných smluv rozvržených po dobu trvání smlouvy a4. poplatků a provizí povahou obdobných úrokům, vypočítávaných na časovém základě nebo v závislosti na hodnotách pohledávky nebo závazku.Článek 30Článek 27, položka 3 (vertikální formát)Článek 28, položka B.2 (horizontální formát)Výnosy z akcií, podílů a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem a z účastí s rozhodujícím a podstatným vlivemČlánek 31Článek 27, položky 4 a 5 (vertikální formát)Článek 28, položky A.2 a B.3 (horizontální formát)Výnosy z poplatků a provizí a náklady na poplatky a provizeAniž je dotčen článek 29, zahrnují výnosy z poplatků a provizí výnosy dosažené v souvislosti se všemi službami poskytovanými třetím osobám, a náklady na poplatky a provize zahrnují náklady na služby poskytnuté třetími osobami, zejména- poplatky a provize za záruky, za správu půjček prováděnou ve prospěch jiných věřitelů a za operace s cennými papíry prováděné ve prospěch třetích osob;- poplatky a provize a jiné náklady a výnosy související s platebními transakcemi, s vedením účtu a v souvislosti s péčí o bezpečnost a správu cenných papírů;- poplatky a provize za převody cizích měn a za prodej a nákup mincí a drahých kovů ve prospěch třetích osob;- poplatky a provize vynaložené na zprostředkovatelské služby v souvislosti se smlouvami a půjčkami v oblasti spoření a pojištění.Článek 32Článek 27, položka 6 (vertikální formát)Článek 28, položka A.3 nebo položka B.4 (horizontální formát)Zisk (ztráta) z finančních operacíTato položka obsahuje:1. čistý zisk nebo ztrátu z transakcí s cennými papíry, které ne jsou drženy jako dlouhodobá finanční aktiva, a tvorbu a rozpouštění opravných položek k těmto cenným papírům, s přihlédnutím k rozdílu vyplývajícímu z případného použití čl. 36 odst. 2; v členských státech, které využijí možnost stanovenou v článku 37, jsou tyto čisté zisky nebo ztráty a tvorba a rozpouštění opravných položek zahrnovány pouze tehdy, pokud se týkají cenných papírů zahrnutých v obchodním portfoliu;2. čistý zisk nebo ztrátu ze směnárenských činností, aniž je dotčen čl. 29 bod 3) a3. čistý zisk nebo ztrátu z jiných operací nákupu a prodeje zahrnující finanční nástroje, včetně drahých kovů.Článek 33Článek 27, položky 11 a 12 (vertikální formát)Článek 28, položky A.7 a B.5 (horizontální formát)Tvorba rezerv a opravných položek k úvěrům a zárukámRozpuštění rezerv a opravných položek k úvěrům azárukám1. Tyto položky zahrnují jednak náklady vyvolané tvorbou rezerv a opravných položek v souvislosti s úvěry a půjčkami vykazovanými v položkách 3 a 4 aktiv a tvorbou rezerv na závazky vykazované v podrozvahových položkách 1 a 2, jednak výnosy z rozpouštění rezerv a opravných položek k úvěrům, půjčkám a zárukám.2. V členských státech, které využijí možnost stanovenou v článku 37, tato položka zahrnuje rovněž čistý zisk nebo ztrátu z transakcí s cennými papíry zahrnovanými pod položky 5 a 6 aktiv, které nejsou drženy ani jako dlouhodobá finanční aktiva ve smyslu čl. 35 odst. 2, ani nejsou zahrnuty v obchodním portfoliu, a tvorba a rozpouštění opravných položek k těmto cenným papírům s přihlédnutím k rozdílu, vyplývajícímu z případného použití čl. 36 odst. 2. Podle toho se upraví členění této položky.3. Členské státy mohou povolit vzájemnou kompenzaci nákladů a výnosů uváděných v těchto položkách tak, aby byl vykázán pouze čistý výsledek (výnos nebo náklad).4. Tvorba rezerv a opravných položek související s půjčkami a úvěry poskytovanými úvěrovým institucím, klientům a podnikům, ve kterých má úvěrová instituce rozhodující nebo podstatný vliv, se vykazují samostatně v příloze k účetní závěrce, pokud jsou významné. Toto pravidlo nemusí být použito, pokud členský stát povolí kompenzaci ve smyslu odstavce 3.Článek 34Článek 27, položky 13 a 14 (vertikální formát)Článek 28, položky A.8 a B.5 (horizontální formát)Tvorba opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivemRozpuštění opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem1. Tyto položky zahrnují jednak náklady vyvolané tvorbou opravných položek k aktivům vykazovaným v položkách 5 až 8 aktiv, jednak rozpouštění dříve vytvořených opravných položek, pokud se tyto náklady a výnosy vztahují k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktivave smyslu čl. 35 odst. 2 a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem.2. Členské státy mohou povolit vzájemné započtení nákladů a výnosů uváděných v těchto položkách, tak aby byl vykázán pouze čistý výsledek (výnos nebo náklad).3. Tvorba a rozpouštění opravných položek související s těmito převoditelnými cennými papíry a účastmi s rozhodujícím a podstatným vlivem se vykazují samostatně v příloze k účetní závěrce, pokud jsou významné. Toto pravidlo nemusí být použito, pokud členský stát povolí započtení ve smyslu odstavce 2.ODDÍL 7PRAVIDLA OCEŇOVÁNÍČlánek 351. Položky 9 a 10 aktiv musí být vždy oceňovány jako dlouhodobá aktiva. Aktiva zahrnutá v ostatních položkách rozvahy se oceňují jako dlouhodobá aktiva, jsou-li určena pro dlouhodobé používání pro běžné činnosti podniku.2. Odkazuje-li oddíl 7 směrnice 78/660/EHS na dlouhodobá finanční aktiva, rozumí se v případě úvěrových institucí pod tímto výrazem účasti s rozhodujícím a podstatným vlivem a ostatní dlouhodobé cenné papíry, jsou-li určeny pro dlouhodobé používání pro běžné činnosti podniku.3. a) Dluhové cenné papíry a jiné cenné papíry s pevným výnosem držené jako dlouhodobá finanční aktiva se v rozvaze vykazují v pořizovacích cenách. Členské státy však mohou požadovat nebo povolit, aby tyto cenné papíry byly v rozvaze vykazovány v hodnotě splatné v okamžiku splatnosti.b) Překročí-li pořizovací cena těchto cenných papírů částku splatnou v okamžiku splatnosti, musí být hodnota tohoto rozdílu započtena ve výsledovce. Členské státy však mohou požadovat nebo povolit, aby částka rozdílu byla odepisována po částech tak, aby byla úplně odepsána v době splacení cenného papíru. Rozdíl musí být vykázán samostatně v rozvaze nebo v příloze k účetní závěrce.c) Je-li pořizovací cena těchto cenných papírů nižší než částka splatná v okamžiku splatnosti, mohou členské státy požadovat nebo povolit, aby byla částka rozdílu rozpouštěna do výnosů postupně během období zbývajícího do splatnosti. Rozdíl musí být vykázán samostatně v rozvaze nebo v příloze k účetní závěrce.Článek 361. Jsou-li převoditelné cenné papíry, které nejsou drženy jako dlouhodobá finanční aktiva, vykazovány v rozvaze v pořizovacích cenách, uvedou úvěrové instituce v příloze k účetní závěrce rozdíl mezi pořizovací cenou a vyšší tržní cenou k rozvahovému dni.2. Členské státy však mohou požadovat nebo povolit, aby tyto převoditelné cenné papíry byly v rozvaze uváděny k rozvahovému dni ve vyšší tržní ceně. Rozdíl mezi pořizovací cenou a vyšší tržní cenou se uvede v příloze k účetní závěrce.Článek 371. V případě úvěrových institucí se při oceňování půjček a úvěrů, dluhových cenných papírů, akcií a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem, které nejsou drženy jako dlouhodobá finanční aktiva, použije článek 39 směrnice 78/660/EHS.2. Až do další koordinace mohou členské státy povolit, aby sea) pohledávky za úvěrovými institucemi a klienty (položky 3 a 4 aktiv) a dluhové cenné papíry, akcie a jiné cenné papíry s proměnlivým výnosem zahrnuté do položek 5 a 6 aktiv, které nejsou drženy ani jako dlouhodobá finanční aktiva ve smyslu čl. 35 odst. 2, ani nejsou zahrnuty v obchodním portfoliu, vykazovaly v hodnotě nižší než té, která by vyplynula z použití čl. 39 odst. 1 směrnice 78/660/EHS, je-li to žádoucí z hlediska obezřetnosti s ohledem na zvláštní rizika spojená s bankovnictvím. Rozdíl mezi těmito dvěma hodnotami však nesmí činit více než 4 % z celkové hodnoty zmíněných aktiv oceněných na základě článku 39;b) nižší hodnota vyplývající z uplatnění písmene a) udržovala na stejné výši až do doby, kdy úvěrová instituce rozhodne o její úpravě;c) pokud členský stát využije možnost uvedenou v písmenu a), neuplatňovaly ani čl. 36 odst. 1 této směrnice, ani čl. 40 odst. 2 směrnice 78/660/EHS.Článek 381. Členské státy, které využívají možnost stanovenou článkem 37, musí povolit, a členské státy, které tuto možnost nevyužívají, mohou povolit zavedení položky 6a pasiv nazvané "fond všeobecných bankovních rizik" až do další koordinace. Tato položka zahrnuje částky, o kterých úvěrová instituce rozhodne, že budou vyčleněny na pokrytí takových rizik, pokud je to žádoucí z hlediska obezřetnosti s ohledem na zvláštní rizika spojená s bankovnictvím.2. Čistý rozdíl přírůstků a úbytků "fondu všeobecných bankovních rizik" musí být samostatně uveden ve výsledovce.Článek 391. Aktiva a pasiva v cizí měně se přepočítávají běžným devizovým kursem platným k rozvahovému dni. Členské státy však mohou požadovat nebo povolit, aby aktiva držená jako dlouhodobá finanční aktiva a hmotný nebo nehmotný majetek, která nejsou pokryta či konkrétně zajištěna ani v promptních, ani v termínovaných obchodech, byla přepočtena kursem platným ke dni pořízení.2. Nedokončené termínované a promptní devizové transakce se přepočtou běžným devizovým kurzem platným k rozvahovému dni.Členské státy však mohou požadovat, aby byly termínované transakce přepočteny termínovaným devizovým kursem platným k rozvahovému dni.3. Aniž je dotčen čl. 29 bod 3), vykazují se rozdíly mezi účetní hodnotou aktiv, pasiv a termínovaných transakcí a částkami stanovenými na základě přepočtu provedeného v souladu s odstavci 1 a 2 ve výsledovce. Členské státy však mohou požadovat nebo povolit, aby rozdíly způsobené přepočtem podle odstavce 1 a 2 byly v plné výši nebo částečně zahrnuty do rezervních fondů, které nejsou určeny k rozdělování, pokud souvisí s aktivy drženými jako dlouhodobá finanční aktiva nebo hmotný a nehmotný majetek nebo s jinými transakcemi prováděnými za účelem zajištění těchto aktiv.4. Členské státy mohou stanovit, že kladné přepočtové rozdíly vyplývající z termínovaných transakcí, aktiv nebo pasiv, které nejsou pokryty nebo konkrétně zajištěny jinými termínovanými transakcemi nebo aktivy či pasivy, nemohou být vykazovány ve výsledovce.5. Je-li používána metoda uvedená v článku 59 směrnice 78/660/EHS, mohou členské státy stanovit, že jakékoliv rozdíly z přepočtů budou v plné výši nebo částečně převedeny přímo do rezervních fondů. Kladné a záporné rozdíly z přepočtů převedené do rezervních fondů se uvádějí samostatně v rozvaze nebo v příloze k účetní závěrce.6. Členské státy mohou požadovat nebo povolit, aby přepočtové rozdíly vznikající při konsolidaci z opakovaného přepočtu vlastního kapitálu a rezervních fondů přidružených podniků nebo z opakovaného přepočtu podílu na vlastním kapitálu a rezervních fondech na počátku účetního období byly v plné výši nebo částečně zahrnuty do konsolidovaných rezervních fondů spolu s přepočtovými rozdíly vznikajícími při přepočtu všech transakcí, prováděných za účelem zajištění tohoto vlastního kapitálu a rezervních fondů.7. Členské státy mohou požadovat nebo povolit, aby byly příjmy a výdaje přidružených podniků a účasti přepočteny při konsolidaci průměrem devizových kursů platných v průběhu účetního období.ODDÍL 8OBSAH PŘÍLOHY K ÚČETNÍ ZÁVĚRCEČlánek 401. Použije se čl. 43 odst. 1 směrnice 78/660/EHS s výhradou článku 37 této směrnice a s výhradou následujících ustanovení.2. Kromě informací požadovaných v čl. 43 odst. 1 bodu 5 směrnice 78/660/EHS poskytují úvěrové instituce tyto informace vztahující se k položce 8 pasiv (podřízené závazky):a) pro každý závazek, který převyšuje 10 % celkové částky podřízených pasiv,i) částku závazku, měnu, ve které je vyjádřen, úrokovou míru a datum splatnosti nebo skutečnost, že se jedná o trvalou položku;ii) zda existují okolnosti, za kterých je požadováno dřívější splacení závazku;iii) podmínky podřízenosti, existenci jakýchkoliv předpisů upravujících převod podřízeného pasiva do vlastního kapitálu nebo jiné formy pasiva, a podmínky stanovené těmito předpisy;b) souhrnný popis pravidel, kterými se řídí ostatní závazky.3. a) Namísto informací požadovaných čl. 43 odst. 1 bodem 6 směrnice 78/660/EHS uvedou úvěrové instituce v příloze k účetní závěrce samostatně pro každou z položek 3b) a 4 aktiv a každou z položek 1b), 2a), 2b) bb) a 3b) pasiv částku těchto půjček, úvěrů a závazků na základě jejich zbytkové lhůty splatnosti v tomto členění:- ne více než tři měsíce,- více než tři měsíce, ale ne více než jeden rok,- více než jeden rok, ale ne více než pět let,- více než pět let.U položky 4 aktiv musí být uvedeny také pohledávky splat né na požádání a s krátkou výpovědní lhůtou.Jestliže půjčky a úvěry nebo závazky zahrnují splátkové platby, rozumí se zbytkovou dobou splatnosti doba mezi rozvahovým dnem a dnem, kdy se stává každá jednotlivá splátka splatnou.Po dobu pěti let po dni uvedeném v čl. 47 odst. 2 však mohou členské státy nařizovat nebo povolovat, aby byl přehled podle splatnosti aktiv a závazků zmiňovaný v tomto článku založen na původně dohodnutých dobách splatnosti nebo výpovědních lhůtách. Jestliže úvěrová instituce pořídí existující půjčku, která nemá formu cenných papírů, mohou tedy členské státy požadovat, aby klasifikace takové půjčky byla založena na zbytkové době splatnosti ke dni pořízení půjčky. Pro účely tohoto pododstavce se původně dohodnutou dobou splatnosti půjček rozumí období mezi dnem prvního čerpání a dnem splatnosti; výpovědní lhůtou se rozumí období mezi dnem, kdy je výpověď předána, a dnem, ke kterému má být půjčka splacena; je-li možno půjčky a úvěry nebo závazky splácet ve splátkách, se dohodnutou dobou splatnosti rozumí období mezi dnem, ke kterému tyto půjčky a úvěry nebo závazky vznikly, a mezi dnem, kdy se stává splatnou poslední splátka. Úvěrové instituce vykazují v případě rozvahových položek uvedených v tomto pododstavci také podíl těchto aktiv a pasiv, která se stanou splatnými do jednoho roku od rozvahového dne.b) V položce 5 aktiv (dluhové cenné papíry a jiné cenné papíry s pevným výnosem) a v položce 3a) pasiv (emitované dluhové cenné papíry) úvěrové instituce uvádí, jaký je podíl aktiv a pasiv, která se stanou splatnými do jednoho roku od rozvahového dne.c) Členské státy mohou požadovat, aby byly informace uvedené v písmenech a) a b) uváděny v rozvaze.d) Úvěrové instituce uvádějí podrobné informace o aktivech, která daly do zástavy jako zajištění vlastních závazků nebo závazků třetích osob (včetně záruk nebo zástav); informace by měly být dostatečně podrobné, aby pro každou položku závazků a pro každou podrozvahovou položku byly uvedeny celkové hodnoty zastavených aktiv.4. Jsou-li úvěrové instituce povinny uvádět informace zmiňované v čl. 43 odst. 1 bodě 7 směrnice 78/660/EHS v podrozvahových položkách, nemusí být takové informace opakovány v příloze k účetní závěrce.5. Namísto informací požadovaných čl. 43 odst. 1 bodem 8 směrnice 78/660/EHS uvádějí úvěrové instituce v příloze k účetní závěrce podíl svých výnosů vztahujících se k položkám 1, 3, 4, 6 a 7 čl. 27 nebo k položkám B.1, B.2, B.3, B.4 a B.7 čl. 28 podle geografického umístění trhů v závislosti na tom, jak významně se tyto trhy od sebe liší s ohledem na způsob, jakým je úvěrová instituce organizována. Použije se čl. 45 odst. 1 písm. b) směrnice 78/660/EHS.6. Odkaz na čl. 23 odst. 6 směrnice 78/660/EHS uvedený v čl. 43 odst. 1 bodu 9 směrnice 78/660/EHS se považuje za odkaz na čl. 27 bod 8 nebo na čl. 28 bod A.4 této směrnice.7. Odchylně od čl. 43 odst. 1 bodu 13 směrnice 78/660/EHS mohou úvěrové instituce zveřejňovat jen výši půjček a úvěrů poskytnutých členům správních, řídících a dozorčích orgánů, a závazky přijaté na jejich účet na základě záruk jakéhokoliv druhu. Tyto informace se uvádějí úhrnnou částkou pro každou kategorii.Článek 411. Informace vyžadované v čl. 15 odst. 3 směrnice 78/660/EHS musí být uvedeny ve vztahu k aktivům drženým jako dlouhodobá aktiva ve smyslu článku 35 této směrnice. Povinnost vykazovat samostatně úpravy ocenění však neplatí v případě, kdy členský stát připustil kompenzaci mezi úpravami ocenění podle čl. 34 odst. 2 této směrnice. V tom případě mohou být úpravy ocenění kombinovány s ostatními položkami.2. Členské státy mohou požadovat po úvěrových institucích, aby v příloze k účetní závěrce uváděly rovněž tyto informace:a) rozčlenění obchodovatelných cenných papírů vykázaných v položkách 5 až 8 aktiv na kótované a nekótované cenné papíry;b) rozčlenění obchodovatelných cenných papírů vykázaných v položkách 5 a 6 aktiv na cenné papíry, které jsou nebo nejsou ve smyslu článku 35 drženy jako dlouhodobá finanční aktiva, a kritérium používané pro rozlišování mezi těmito dvěma kategoriemi obchodovatelných cenných papírů;c) hodnota leasingových transakcí rozdělených mezi příslušné rozvahové položky;d) rozčlenění položky 13 aktiv, položky 4 pasiv, položek 10 a 18 u vertikálního formátu nebo A.6 a A.11 u horizontálního formátu a položek 7 a 17 u vertikálního formátu nebo B.7 a B.9 u horizontálního formátu výsledovky na hlavních složky jejich hodnot, jsou-li tyto částky významné pro účely posouzení ročních účetních závěrek. Musí být uvedeno vysvětlení jejich povahy a výše;e) poplatky placené úvěrovou institucí za podřízené závazky v posuzovaném účetním období;f) skutečnost, že úvěrová instituce poskytuje manažerské a zastupitelské služby třetím osobám, je-li rozsah podnikání tohoto druhu významný ve vztahu k celkové činnosti úvěrové instituce;g) souhrnné hodnoty aktiv a pasiv vyjádřených v cizí měně přepočtené na měnu, ve které je sestavena roční účetní závěrka;h) přehled typů termínovaných transakcí před lhůtou splatnosti nevyrovnaných k rozvahovému dni, poskytující u každého typu transakce informaci zejména o tom, zda jsou uskutečněny především za účelem zajištění účinků fluktuace úrokových měr, devizových kursů a tržních cen, a zda jsou uskutečněny především pro účely obchodování. Tyto typy transakcí zahrnují všechny transakce, v souvislosti se kterými se výnosy nebo náklady uvádějí v čl. 27 položce 6, čl. 28 položkách A.3 nebo B.4 nebo čl. 29 bodě 3), např. cizí měny, drahé kovy, obchodovatelné cenné papíry, vkladové certifikáty a ostatní aktiva.ODDÍL 9USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE KONSOLIDOVANÝCH ÚČETNÍCH ZÁVĚREKČlánek 421. Úvěrové instituce sestavují konsolidovanou účetní závěrku a konsolidovanou výroční zprávu v souladu se směrnicí 83/349/EHS, pokud tento oddíl nestanoví jinak.2. Pokud členský stát neuplatňuje článek 5 směrnice 83/349/EHS, vztahuje se odstavec 1 tohoto článku rovněž na mateřské podniky, jejichž jediným cílem je nabývání účastí v dceřiných a přidružených podnicích, správa těchto účastí a zajišťování jejich ziskovosti v případech, kdy jsou tyto dceřiné a přidružené podniky výlučně nebo převážně úvěrovými institucemi.Článek 431. Použije se směrnice 83/349/EHS s výhradou článku 1 této směrnice a odstavce 2 tohoto článku.2. a) Články 4, 6, 15 a 40 směrnice 83/349/EHS se nepoužijí.b) Členské státy mohou použít článek 7 směrnice 83/349/EHS s výhradou splnění těchto dodatečných podmínek:- mateřský podnik se musí prohlásit za ručitele závazků přijatých podnikem osvobozeným od povinnosti konsolidace; existence takového prohlášení se zveřejňuje v účetní závěrce podniku osvobozeného od povinnosti konsolidace;- mateřský podnik musí být úvěrovou institucí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) této směrnice.c) Informace uvedené v čl. 9 odst. 2 první a druhé odrážce směrnice 83/349/EHS, jmenovitě- hodnota dlouhodobých aktiv a- čistý obrat,se nahrazují- součtem položek 1, 3, 4, 6 a 7 uvedených v článku 27 nebo položek B.1, B.2, B.3, B.4 a B.7 uvedených v článku 28 této směrnice.d) Pokud z důvodu použití čl. 13 odst. 3 písm. c) směrnice 83/349/EHS není dceřiný a přidružený podnik, který je úvěrovou institucí, zahrnut do konsolidovaných účetních závěrek, ale pokud jsou akcie nebo podíly tohoto podniku dočasně drženy v rámci finanční pomoci za účelem reorganizace nebo záchrany zmíněného podniku, přikládají se roční účetní závěrky tohoto podniku ke konsolidovaným účetním závěrkám a v příloze k účetní závěrce se uvádějí doplňující informace o povaze a podmínkách realizace finanční pomoci.e) Členský stát může také použít článek 12 směrnice 83/349/EHS v případě dvou nebo více úvěrových institucí,které nejsou propojené ve smyslu čl. 1 odst. 1 nebo 2 zmíněné směrnice, ale jsou řízeny najednotném základě jiném než ve smyslu společenské smlouvy nebo stanov.f) Článek 14 směrnice 83/349/EHS, s výjimkou odstavce 2, se použije s výhradou tohoto ustanovení:Je-li mateřský podnik úvěrovou institucí a jeden nebo více dceřiných nebo přidružených podniků, které mají být konsolidovány, tento statut nemají, jsou tyto dceřiné a přidružené podniky zahrnuty do konsolidace, pokud jsou jejich činnosti přímým rozšířením bankovní činnosti nebo souvisí s pomocnými bankovními činnostmi, jako např. finanční pronájem (leasing), obchodování s pohledávkami, správa fondů kolektivního investování, řízení služeb zpracování dat nebo jiná podobná činnost.g) Pokud jde o uspořádání položek konsolidovaných účetních závěrek,- použijí se články 3, 5 až 26 a články 29 až 34 této směrnice a- pro aktiva považovaná podle článku 35 této směrnice za dlouhodobá aktiva platí odkaz v článku 17 směrnice 83/349/EHS na čl. 15 odst. 3 směrnice 78/660/EHS.h) S výhradou článků 40 a 41 této směrnice se použije z pohledu obsahové náplně přílohy ke konsolidované účetní závěrce článek 34 směrnice 83/349/EHS.ODDÍL 10ZVEŘEJŇOVÁNÍČlánek 441. Řádně schválené roční účetní závěrky úvěrových institucí se spolu s výročními zprávami a zprávami osob odpovědných za audit účetních závěrek zveřejňují způsobem stanoveným vnitrostátními právními předpisy v souladu s článkem 3 směrnice 68/151/EHS [8].Vnitrostátní právní předpisy však mohou povolit, že výroční zpráva nemusí být zveřejňována výše stanoveným způsobem. V tom případě je veřejnosti zpřístupněna v sídle společnosti v daném členském státě. Kopii celé nebo části každé takové zprávy musí být možné získat na požádání. Cena kopie nesmí přesáhnout administrativní náklady na její pořízení.2. Odstavec 1 se použije také v případě řádně schválených konsolidovaných účetních závěrek, konsolidovaných výročních zpráv a zpráv osob odpovědných za audit účetních závěrek.3. Není-li však úvěrová instituce, která sestavila roční účetní závěrku nebo konsolidovanou účetní závěrku, zřízena jako jeden z typů společnosti uvedených v čl. 1 odst. 1 směrnice 78/660/EHS a nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy zveřejnění dokumentů uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku obdobně, jak je stanoveno v článku 3 směrnice 68/151/EHS, musí je alespoň zpřístupnit veřejnosti v sídle společnosti, nebo neexistuje-li takové sídlo, v místě svého hlavního působení. Kopie těchto dokumentů musí být možné získat na požádání. Ceny kopií nesmějí přesáhnout administrativní náklady na jejich pořízení.4. Roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky úvěrové instituce musí být zveřejněny v každém členském státě, ve kterém má tato úvěrová instituce pobočky ve smyslu čl. 1 třetí odrážky směrnice 77/780/EHS. Dotyčné členské státy mohou požadovat, aby tyto dokumenty byly zveřejněny v jejich úředním jazyce.5. Za nedodržení pravidel zveřejňování uvedených v tomto článku stanoví členské státy patřičné sankce.ODDÍL 11AUDITČlánek 45Členský stát nemusí uplatňovat čl. 2 odst. 1 písm. b) bod iii) směrnice 84/253/EHS [9] u veřejných záložen, je-li zákonem nařízeno ověřování dokumentů těchto institucí ve smyslu čl. 1 odst. 1 směrnice 84/253/EHS vyhrazeno kontrolnímu orgánu pro tyto spořitelny existujícímu v okamžiku vstupu v platnost této směrnice, splňují-li odpovědné osoby alespoň podmínky stanovené v článcích 3 až 9 směrnice 84/253/EHS.ODDÍL 12ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 46Kontaktní výbor zřízený článkem 52 směrnice 78/660/EHS, scházející se v odpovídajícím složení, má také tyto úkoly:a) usnadňovat, aniž jsou dotčeny články 169 a 170 Smlouvy, harmonizované uplatňování této směrnice prostřednictvím pravidelných jednání zabývajících se zejména praktickými otázkami vyplývajícími z jejího uplatňování;b) je-li to nezbytné, radit Komisi ohledně doplňování nebo změn této směrnice.Článek 471. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy a nařízení nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince 1990. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy mohou stanovit, že ustanovení odstavce 1 se poprvé použijí ve vztahu k ročním účetním závěrkám a konsolidovaným účetním závěrkám za účetní období začínající 1. lednem 1993 nebo v průběhu kalendářního roku 1993.3. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 48Po pěti letech ode dne uvedeného v čl. 47 odst. 2 Rada na návrh Komise přezkoumá a v případě nutnosti zreviduje všechna ustanovení této směrnice, která členským státům poskytují možnost volby, a čl. 2 odst. 1, články 27 a 28 a článek 41 s ohledem na zkušenosti nabyté při uplatňování této směrnice, a zejména na cíle větší transparentnosti a harmonizace ustanovení uvedených v této směrnici.Článek 49Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 8. prosince 1986.Za RadupředsedaN. Lawson[1] Úř. věst. C 130, 1.6.1981, s. 1, Úř. věst. C 83, 24.3.1984, s. 6 a Úř. věst. C 351, 31.12.1985, s. 24.[2] Úř. věst. C 242, 12.9.1983, s. 33 a Úř. věst. C 163, 10.7.1978, s. 60.[3] Úř. věst. C 112, 3.5.1982, s. 60.[4] Úř. věst. C 222, 14.8.1978, s. 11.[5] Úř. věst. C 314, 4.12.1984, s. 28.[6] Úř. věst. C 193, 18.7.1983, s. 1.[7] Úř. věst. C 322, 17.12.1977, s. 30.[8] Úř. věst. L 65, 14.3.1968, s. 8.[9] Úř. věst. L 126, 12.5.1984, s. 20.--------------------------------------------------


Důležité právní upozornění

|

31975L0106

Směrnice Rady ze dne 19. prosince 1974 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých kapalných výrobků v hotovém balení podle objemu

Úřední věstník L 042 , 15/02/1975 S. 0001 - 0013 Finské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 1 S. 0201  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 3 S. 0032  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 1 S. 0201  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 4 S. 0054  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 4 S. 0054  CS.ES Kapitola 13 Svazek 002 S. 156  - 168 ET.ES Kapitola 13 Svazek 002 S. 156  - 168 HU.ES Kapitola 13 Svazek 002 S. 156  - 168 LT.ES Kapitola 13 Svazek 002 S. 156  - 168 LV.ES Kapitola 13 Svazek 002 S. 156  - 168 MT.ES Kapitola 13 Svazek 002 S. 156  - 168 PL.ES Kapitola 13 Svazek 002 S. 156  - 168 SK.ES Kapitola 13 Svazek 002 S. 156  - 168 SL.ES Kapitola 13 Svazek 002 S. 156  - 168

		Směrnice Radyze dne 19. prosince 1974o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých kapalných výrobků v hotovém balení podle objemu(75/106/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],vzhledem k tomu, že ve většině členských států jsou podmínky pro uvádění kapalin v hotovém balení na trh předmětem závazných předpisů, které se v jednotlivých členských státech liší, a tím omezují obchod s takovými hotovými baleními; že tyto předpisy proto musí být sblíženy;vzhledem k tomu, že k umožnění správné informovanosti spotřebitelů by měl být předepsán způsob značení na hotovém balení, kterým se udává jmenovitý objem kapaliny obsažené v hotovém balení;vzhledem k tomu, že je rovněž nutné vymezit přípustné záporné chyby obsahu hotových balení a že by měla být definována referenční metoda pro odpovídající kontrolu, aby byla usnadněna kontrola souladu hotových balení s předpisy;vzhledem k tomu, že je nutné co nejvíce snížit počet objemů obsahu hotového balení, které jsou příliš blízké jiným objemům téhož výrobku a které proto mohou snadno spotřebitele uvést v omyl; že však s uvážením velmi vysokých zásob hotových balení ve Společenství je možné toto snížení provést pouze postupně;vzhledem k tomu, že článek 16 směrnice Rady 71/316/EHS ze dne 26. července 1971 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se společných ustanovení pro měřicí přístroje a pro metody metrologické kontroly [3], naposledy pozměněná aktem o přistoupení [4], stanoví, že harmonizace požadavků na prodej některých výrobků, zejména pokud jde o stanovení, měření a značení množství výrobků v hotovém balení, může být upravena samostatnými směrnicemi;vzhledem k tomu, že příliš rychlá změna prostředků pro určování množství, které jsou stanoveny vnitrostátními právními předpisy, a organizování nových systémů kontroly, jakož i přijetí nového systému měření, by pro některé členské státy mohlo představovat potíže; že by proto mělo být těmto členským státům poskytnuto přechodné období, jež by však nemělo dále bránit obchodování s těmito výrobky ve Společenství a provádění této směrnice v ostatních členských státech by tím nemělo být dotčeno,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Tato směrnice se vztahuje na hotová balení obsahující kapalné výrobky, jejichž seznam je uveden v příloze III a které se měří podle objemu za účelem prodeje v individuálních množstvích od 0,05 litru do pěti litrů.Článek 21. Hotovým balením ve smyslu této směrnice je kombinace výrobku a individuálního obalu, do kterého je výrobek hotově zabalen.2. Výrobek je hotově zabalen, pokud je umístěn do jakéhokoli druhu obalu bez přítomnosti kupujícího, přičemž množství výrobku obsažené v obalu má předem stanovenou hodnotu a nelze je změnit bez úpravy obalu.Článek 31. Hotová balení, která lze označit značkou EHS uvedenou v bodě 3.3 přílohy I, jsou ta, která splňují požadavky příloh I a III.2. Hotová balení musí být podrobena metrologické kontrole za podmínek uvedených v bodě 5 přílohy I a v příloze II.Článek 41. Všechna hotová balení uvedená v článku 3 musí být v souladu s přílohou I opatřena údajem o objemu kapaliny označovaným jako "jmenovitý objem obsahu", který musí být v hotovém balení obsažen.2. Pro tato hotová balení jsou přípustné pouze jmenovité objemy obsahu uvedené v příloze III.3. Do uplynutí přechodného období, po které je ve Společenství dovoleno používat britské jednotky měření, které jsou uvedeny v příloze II směrnice Rady 71/354/EHS [5] ze dne 18. října 1971 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se jednotek měření, naposledy pozměněné aktem o přistoupení, musí údaj o jmenovitém objemu obsahu vyjádřený v jednotkách měření SI v souladu s bodem 3.1 přílohy I této směrnice, pokud to vyžaduje Spojené království nebo Irsko, být na jejich státním území doprovázen údajem o jmenovitém objemu obsahu vyjádřeném v odpovídajících britských jednotkách měření, pokud jsou uvedeny v příloze I této směrnice.Článek 5Členské státy nesmějí odmítnout, zakázat nebo omezit uvádění na trh hotových balení, která splňují požadavky této směrnice a vyhoví při kontrolách stanovených v této směrnici, z důvodů týkajících se objemu obsahu, stanovení tohoto objemu nebo metod, kterými byla hotová balení kontrolována.Článek 6Změny nezbytné k přizpůsobení požadavků příloh I a II této směrnice technickému pokroku se přijímají postupem stanoveným v článcích 18 a 19 směrnice Rady 71/316/EHS.Článek 71. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 18 měsíců od jejího oznámení a neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Odchylně od odstavce 1 smějí Belgie, Irsko, Nizozemsko a Spojené království odložit provedení této směrnice a jejích příloh nejpozději do 31. prosince 1979.3. Po dobu, po kterou není tato směrnice uplatňována v některém z členských států, nesmí tento členský stát zavést přísnější kontrolní opatření týkající se množství obsažených v hotových baleních, která spadají do oblasti působnosti této směrnice a která pocházejí z jiných členských států, než jsou kontrolní opatření platná ke dni přijetí této směrnice.4. Po tutéž dobu musí členské státy, které provedou tuto směrnici, přijímat hotová balení, která pocházejí z členských států využívajících odchylky podle odstavce 2 a která jsou v souladu s bodem 1 přílohy I a přílohou III této směrnice, i když nejsou opatřena značkou EHS uvedenou v bodě 3.3 přílohy I, na stejném základě a za stejných podmínek jako hotová balení, která splňují veškerá ustanovení této směrnice.5. Členské státy zajistí, aby bylo Komisi sděleno znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 8Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 19. prosince 1974.Za RadupředsedaJ. P. Fourcade[1] Úř. věst. C 56, 2.6.1972, s. 35.[2] Úř. věst. C 123, 27.11.1972, s. 9.[3] Úř. věst. L 202, 6.9.1971, s. 1.[4] Úř. věst. L 73, 27.3.1972, s. 14.[5] Úř. věst. L 243, 29.10.1971, s. 29.--------------------------------------------------PŘÍLOHA I1. CÍLEHotová balení, na která se vztahuje tato směrnice, musí být zhotovena takovým způsobem, aby kompletní balení splňovala následující požadavky:1.1 skutečný objem obsahu nesmí být v průměru menší než jmenovitý objem obsahu;1.2 poměrná část hotových balení, která mají větší zápornou chybu, než je přípustná záporná chyba uvedená v bodě 2.4, musí být pro dávky hotových balení dostatečně malá, aby byly splněny požadavky zkoušek uvedených v příloze II;1.3 žádné hotové balení, které má zápornou chybu větší, než je dvojnásobek přípustné záporné chyby uvedené v tabulce v bodě 2.4, nesmí být označeno značkou EHS podle bodu 3.3.2. DEFINICE A ZÁKLADNÍ POŽADAVKY2.1 Jmenovitý objem obsahu hotového balení je objem uvedený na hotovém balení, tj. takový objem kapaliny, o kterém se předpokládá, že je v hotovém balení obsažen.2.2 Skutečný objem obsahu hotového balení je objem kapaliny, kterou hotové balení ve skutečnosti obsahuje. Při všech operacích kontroly musí být hodnota, která se použije jako skutečný objem obsahu, měřena při teplotě 20 °C nebo na tuto teplotu upravena.2.3 Záporná chyba je množství, o které je skutečný objem obsahu menší než jmenovitý objem obsahu daného hotového balení.2.4 Přípustná záporná chyba se stanoví podle následující tabulky:Jmenovitý objem obsahu Vn v mililitrech | Přípustná záporná chyba |jako % Vn | v mililitrech |od 50 do 100 | – | 4,5 |od 100 do 200 | 4,5 | – |od 200 do 300 | – | 9 |od 300 do 500 | 3 | – |od 500 do 1000 | – | 15 |od 1000 do 5000 | 1,5 | – |3. NÁPISY A OZNAČENÍVeškerá hotová balení zhotovená podle této směrnice musí být opatřena na svém obalu dále uvedenými označeními umístěnými tak, aby byla neodstranitelná, snadno čitelná a viditelná na hotovém balení při běžných podmínkách jeho obchodní úpravy:3.1 jmenovitý objem obsahu vyjádřený v litrech, centilitrech nebo mililitrech a označený číslicemi, které jsou alespoň 6 mm vysoké, pokud je jmenovitý objem obsahu větší než 100 cl, alespoň 4 mm vysoké, pokud je jmenovitý objem obsahu roven nebo menší než 100 cl, ale větší než 20 cl, a alespoň 3 mm vysoké, pokud není větší než 20 cl, následovaný symbolem použité jednotky měření nebo tam, kde to je vhodné, názvem jednotky v souladu se směrnicí Rady 71/354/EHS.Do uplynutí přechodného období, v průběhu kterého je ve Společenství povoleno používat britské jednotky měření, které jsou uvedeny v příloze II směrnice Rady 71/354/EHS, může být údaj o jmenovitém objemu obsahu, který je vyjádřen v jednotkách SI podle předchozího pododstavce, doprovázen údajem o jmenovitém objemu obsahu vyjádřeném odpovídající hodnotou v britských (UK) jednotkách měření a vypočítaném na základě těchto převodních součinitelů:jeden mililitr = 0,0352 objemové uncejeden litr = 1,760 pinty nebo 0,220 galonuČlenské státy mohou v případech, kdy to považují za nutné, trvat na uvedení tohoto druhého údaje pro výrobky uváděné do prodeje na jejich státním území;3.2 značka nebo nápis umožňující příslušnému orgánu identifikovat balírnu nebo osobu odpovědnou za balení nebo dovozce usazeného ve Společenství;3.3 malé písmeno "e" vysoké alespoň 3 mm, umístěné ve stejném zorném poli jako údaj jmenovitého objemu obsahu, kterým se potvrzuje, že dané hotové balení splňuje požadavky této směrnice.Toto písmeno musí mít tvar, který je znázorněn na obrázku uvedeném v bodě 3 přílohy II směrnice Rady 71/316/EHS.Článek 12 uvedené směrnice se použije přiměřeně.Pokud je však obalem odměrná obalová nádoba, která vyhovuje příslušné směrnici, a údaj jejího jmenovitého objemu je viditelný při běžných podmínkách nabízení hotového balení k prodeji, není pro účely této směrnice nutné uvádět jmenovitý objem obsahu hotového balení, který se vyžaduje podle bodu 3.1 výše.Uvedená odchylka se však nepoužije, pokud se takový jmenovitý objem hotového balení liší o hodnotu do 0,05 litru včetně od jiného jmenovitého objemu, který je uveden v příloze III pro tutéž kategorii výrobků.4. ODPOVĚDNOST BALÍRNY NEBO DOVOZCEMnožství kapaliny obsažené v hotovém balení označované jako "skutečný objem obsahu" se měří nebo kontroluje na odpovědnost balírny. Měření nebo kontrola musí být uskutečněny použitím stanoveného měřidla vhodného k provedení potřebných operací.Kontrola může být provedena výběrem vzorků.V případech, kdy se skutečný objem obsahu neměří, musí být kontrola prováděná balírnou organizována tak, aby byl jmenovitý objem daného obsahu účinným způsobem zajištěn.Tato podmínka je splněna, pokud balírna uskutečňuje výrobní kontroly podle postupů uznávaných příslušnými orgány daného členského státu a pokud uchovává k dispozici pro tyto orgány doklady obsahující výsledky takových kontrol za účelem potvrzení, že tyto kontroly byly společně se všemi opravami a úpravami, které se ukázaly jako nutné, provedeny řádným a přesným způsobem.Jednou z několika metod pro splnění požadavků na měření a kontrolování je použít při zhotovení výrobku v hotovém balení odměrnou obalovou nádoby typu definovaného ve směrnici, která se na tyto odměrné obalové nádoby vztahuje, naplněnou za podmínek stanovených touto směrnicí a směrnicí týkající se odměrných obalových nádob.5. KONTROLY, KTERÉ MAJÍ BÝT PROVÁDĚNY PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY V PROSTORÁCH BALÍRNY NEBO DOVOZCEKontroly k zajištění toho, aby hotová balení splňovala požadavky této směrnice, musí provádět příslušné orgány členských států výběrem vzorků provedeným v prostorách balírny, nebo není-li to prakticky proveditelné, v prostorách dovozce nebo jeho zástupce usazeného ve Společenství.Tato statistická výběrová kontrola musí být provedena v souladu s přijatými metodami přejímací kontroly jakosti. Její účinnost musí být srovnatelná s účinností referenční metody, která je vymezena v příloze II.6. JINÉ KONTROLY PROVÁDĚNÉ PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNYTouto směrnicí není dotčeno uskutečňování jakýchkoli kontrol, které mohou být prováděny příslušnými orgány členských států v průběhu obchodování, zejména za účelem ověření, zda hotová balení splňují požadavky této směrnice.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IITato příloha stanoví postupy referenční metody pro statistickou kontrolu dávek hotových balení za účelem splnění požadavků článku 3 a bodu 5 přílohy I této směrnice.Tato kontrola je založena na mezinárodní technické normě ISO 2859 týkající se metod zkoušení srovnáváním, které berou v úvahu přípustnou úroveň jakosti 2,5 %. Přejímací úroveň odpovídá úrovni II podle této normy ve vztahu k nedestruktivním zkouškám a úrovni S 3 ve vztahu k destruktivním zkouškám.1. POŽADAVKY NA MĚŘENÍ SKUTEČNÉHO OBJEMU OBSAHU VÝROBKŮ V HOTOVÉM BALENÍSkutečný objem obsahu výrobků v hotovém balení se může měřit buď přímo použitím přístrojů pro měření objemu, nebo nepřímo prostřednictvím vážení hotově baleného výrobku a měření jeho hustoty.Nezávisle na použité metodě nesmí být chyba při měření skutečného objemu obsahu výrobku v hotovém balení větší než jedna pětina odpovídající přípustné záporné chyby pro jmenovitý objem obsahu výrobku v hotovém balení. Postup měření skutečného objemu obsahu výrobků v hotovém balení může být v každém členském státě předmětem vnitrostátních předpisů.2. POŽADAVKY NA KONTROLU DÁVEK HOTOVÝCH BALENÍKontrola hotových balení se uskutečňuje statistickou přejímkou výběrem vzorků a musí být rozdělena do dvou částí:- kontrola skutečného objemu obsahu každého hotového balení ve vzorku,- další kontrola zaměřená na průměrnou hodnotu skutečných objemů obsahu výrobků v hotovém balení ve vzorku.Dávka hotových balení se považuje za přijatelnou, jestliže výsledky obou těchto kontrol vyhoví kritériím pro přijetí.Pro každou z těchto kontrol existují dva přejímací plány:- jeden pro nedestruktivní zkoušení, tj. zkoušení, při kterém nedochází k otevření obalu,- druhý pro destruktivní zkoušení, tj. zkoušení, při kterém je obal otevřen nebo zničen.Z ekonomických a praktických důvodů musí být destruktivní zkoušení omezeno na zcela nezbytné minimum; je méně účinné než nedestruktivní zkoušení.Destruktivní zkoušení musí proto být použito pouze tehdy, je-li nedestruktivní zkoušení prakticky neproveditelné. Jako obecné pravidlo platí, že se destruktivní zkoušení nepoužije pro dávky, které obsahují méně než 100 jednotek.2.1 Složení dávky hotových balení2.1.1 Dávku musí tvořit všechna hotová balení téhož typu a téže výrobní šarže, která mají být kontrolována.2.1.2 Jsou-li hotová balení kontrolována na konci výrobní linky, musí být počet kusů v každé dávce roven maximální hodinové výkonnosti balicí linky. V ostatních případech je velikost dávky omezena na 10000 kusů.2.1.3 V případě dávek, které obsahují menší počet hotových balení než 100, se musí nedestruktivní zkouška, pokud je prováděna, týkat 100 % hotových balení.2.1.4 Před uskutečněním zkoušek podle bodů 2.2 a 2.3 musí být náhodným způsobem odebrán dostatečný počet hotových balení z dávky, aby mohla být provedena kontrola vyžadující větší vzorek.Vzorek potřebný pro druhou kontrolu musí být náhodným způsobem odebrán z prvního vzorku a musí se označit.Toto označování musí být ukončeno před zahájením postupů měření.2.2 Kontrola minimálního přijatelného objemu obsahu hotového balení2.2.1 Minimální přijatelný objem obsahu se vypočítá odečtením přípustné záporné chyby pro daný jmenovitý objem obsahu od jmenovitého objemu obsahu hotového balení.2.2.2 Jednotky v dávce, jejichž skutečný objem obsahu je menší než minimální přijatelný objem obsahu, jsou považovány za vadné.2.2.3 Pro kontroly statistickou přejímkou výběrem vzorků se musí použít jeden z následujících přejímacích plánů (jedním výběrem nebo dvojím výběrem) podle volby každého členského státu.2.2.3.1 Přejímací plán jedním výběremPočet kontrolovaných hotových balení musí být roven počtu kusů ve vzorku, jak je uvedeno v plánu:- pokud je počet vadných jednotek zjištěných ve vzorku roven nebo menší než kritérium přijetí, je dávka hotových balení pro účely této kontroly považována za přijatelnou,- pokud je počet vadných jednotek zjištěných ve vzorku roven nebo větší než kritérium odmítnutí, musí být dávka hotových balení odmítnuta.2.2.3.1.1 Plán nedestruktivního zkoušeníPočet vadných jednotek | Počet kusů v dávce | Počet kusů ve vzorku |Kritérium přijetí | Kritérium odmítnutí |100 až 150 | 20 | 1 | 2 |151 až 280 | 32 | 2 | 3 |281 až 500 | 50 | 3 | 4 |501 až 1200 | 80 | 5 | 6 |1201 až 3200 | 125 | 7 | 8 |3201 a více | 200 | 10 | 11 |2.2.3.1.2 Plán destruktivního zkoušeníPočet vadných jednotek | Počet kusů v dávce | Počet kusů ve vzorku |Kritérium přijetí | Kritérium odmítnutí |Jakýkoli počet (≥ 100) | 20 | 1 | 2 |2.2.3.2 Přejímací plán dvojím výběremPočet kusů hotových balení při první kontrole musí být roven počtu jednotek v prvním vzorku, jak je uvedeno v plánu:- pokud je počet vadných jednotek zjištěných v prvním vzorku roven nebo menší než první kritérium přijetí, je dávka hotových balení pro účely této kontroly považována za přijatelnou,- pokud je počet vadných jednotek zjištěných v prvním vzorku roven nebo větší než první kritérium odmítnutí, musí být dávka odmítnuta,- pokud je počet vadných jednotek zjištěných v prvním vzorku mezi prvním kritériem přijetí a prvním kritériem odmítnutí, provede se kontrola druhého vzorku, jehož počet jednotek je uveden v plánu.Vadné jednotky zjištěné v prvním a druhém vzorku se sečtou dohromady a:- pokud je souhrnný počet vadných jednotek roven nebo menší než druhé kritérium přijetí, je dávka pro účely této kontroly považována za přijatelnou,- pokud je souhrnný počet vadných jednotek roven nebo větší než druhé kritérium odmítnutí, musí být dávka odmítnuta.2.2.3.2.1 Plán nedestruktivního zkoušeníVzorky | Počet vadných jednotek | Počet kusů v dávce |Pořadí | Počet kusů | Počet celkem | Kritérium přijetí | Kritérium odmítnutí |100 až 150 | první | 13 | 13 | 0 | 2 |druhý | 13 | 26 | 1 | 2 |151 až 280 | první | 20 | 20 | 0 | 3 |druhý | 20 | 40 | 3 | 4 |281 až 500 | první | 32 | 32 | 1 | 4 |druhý | 32 | 64 | 4 | 5 |501 až 1200 | první | 50 | 50 | 2 | 5 |druhý | 50 | 100 | 6 | 7 |1201 až 3200 | první | 80 | 80 | 3 | 7 |druhý | 80 | 160 | 8 | 9 |3201 a více | první | 125 | 125 | 5 | 9 |druhý | 125 | 250 | 12 | 13 |2.2.3.2.2 Plán destruktivního zkoušeníPočet kusů v dávce | Vzorky | Počet vadných jednotek |Pořadí | Počet kusů | Počet celkem | Kritérium přijetí | Kritérium odmítnutí |Jakýkoli počet (≥ 100) | první | 13 | 13 | 0 | 2 |druhý | 13 | 26 | 1 | 2 |2.3 Kontrola průměrného skutečného objemu obsahu jednotlivých hotových balení tvořících dávku2.3.1 x=∑ xin skutečného objemu obsahů xi pro n hotových balení ve vzorku větší než hodnota:V−s2n · t1 − αV tomto vzorci:Vn = jmenovitý objem obsahu hotového balení,s = odhadnutá směrodatná odchylka skutečného objemu obsahů hotových balení v dávce,n = počet hotových balení ve vzorku pro tuto kontrolu,t(1–α) = konfidenční hladina 0,995 Studentova rozdělení při stupni volnosti δ = n –1.2.3.2 Jestliže xi je naměřená hodnota skutečného objemu obsahu i-té položky ve vzorku, který obsahuje n položek, potom:2.3.2.1 střední hodnota naměřených hodnot pro vzorek se získá pomocí tohoto výpočtu:x=∑xin2.3.2.2 a odhadnutá hodnota směrodatné odchylky s pomocí tohoto výpočtu:- ∑i = 1i = nxi2- druhá mocnina součtu naměřených hodnot:∑x, potomn- SC = ∑−∑xin2- v =SCn − 1s =v2.3.3 Kritéria pro přijetí nebo odmítnutí dávek hotových balení zkoušených při této kontrole:Kritéria pro nedestruktivní zkoušeníPočet kusů v dávce | Počet kusů ve vzorku | Kritéria |Přijetí | Odmítnutí |≤ 500 | 30 | x− ≥ Vn − 0·503 s | x− < Vn − 0·503 s |> 500 | 50 | x− ≥ Vn − 0·379 s | x− < Vn − 0·379 s |Kritéria pro destruktivní zkoušeníPočet kusů v dávce | Počet kusů ve vzorku | Kritéria |Přijetí | Odmítnutí |Jakýkoli počet (≥ 100) | 20 | x− ≥ Vn − 0·640 s | x− < Vn − 0·640 s |--------------------------------------------------PŘÍLOHA III.Jmenovitý objem obsahu v litrech | Kapalné výrobky |I Povoleno trvale | II [1] Povoleno dočasně |1.a)Víno z čerstvých hroznů; hroznový mošt, jehož kvašení bylo zastaveno přidáním alkoholu (SCS položka ex 22.05 C); kromě likérových vín | 0,10 – 0,25 – 0,35 0,375 – 0,50 – 0,70 0,75 – 1 – 1,5 2 – 5 | 0,20 – 0,36 – 0,475 0,60 – 0,68 – 0,72 0,95 – 1,75 – 1,88 |b)Jiné nešumivé kvašené nápoje, např. jablečný mošt, hruškový mošt a medovina (SCS položka 22.07 B II) | 0,10 – 0,25 – 0,35 0,375 – 0,50 – 0,70 – 0,75 – 1 – 1,5 – 2 – 5 | 0,20 – 0,33 – 0,36 0,72 |c)Vermuty a jiná aromatizovaná vína z čerstvých hroznů (SCS číslo 22.06); likérová vína (SCS položka 22.05 C) | 0,10 – 0,375 – 0,50 0,75 – 1 – 1,5 | 0,20 – 0,35 – 0,36 0,68 – 0,70 – 0,72 |2.a)Šumivá vína (SCS položky 22.05 A + B) | 0,10 – 0,125 – 0,20 0,375 – 0,75 – 1,5 3 | 0,57 – 0,77 |b)Jiné kvašené šumivé nápoje, např. jablečný mošt, hruškový mošt a medovina (SCS položka 22.07 B I) | 0,10 – 0,125 – 0,20 0,375 – 0,75 – 1 1,5 – 3 | 0,57 – 0,77 |3.Pivo vyrobené ze sladu(SCS číslo 22.03) | 0,25 – 0,33 – 0,50 0,75 – 1 – 2 – 3 4 – 5 | 0,18 (pouze v plechovkách) 0,20 – 0,30 – 0,35 (pouze v plechovkách) 0,45 – 0,66 – 3,8 |—kyselá piva, gueuze | 0,375 | |4.Lihoviny a jiné alkoholické nápoje (SCS číslo 22.09) | 0,05 – 0,10 – 0,20 0,35 – 0,375 – 0,50 0,70 – 0,75 – 1 1,5 – 2 – 2,5 3 | 0,25 – 0,36 – 0,60 0,72 |5.Ocet a náhražky octa (SCS číslo 22.10) | 0,25 – 0,50 – 0,75 1 – 2 – 5 | 0,35 – 0,7 – 1,5 2,5 |6.Jedlé oleje (SCS položka 15.07 A I) (SCS položka 15.07 D II) | 0,10 – 0,25 – 0,50 1 – 2 – 3 – 5 | 0,375 – 0,625 – 0,75 1,5 – 2,5 |7.Mléko a nápoje, jejichž základ tvoří mléko prodávané podle objemu (SCS číslo 04.01) (kromě jogurtu a kefíru, SCS položka 22.02 B) | 0,10 – 0,2 – 0,25 0,50 – 0,75 – 1 2 – 3 – 4 | 0,22 – 0,33 – 0,6 |8.a)Vody, včetně minerálních vod a vod sycených oxidem uhličitým(SCS číslo 22.01) | všechny objemy menší než 0,20 – 0,20 – 0,25 0,33 – 0,50 – 0,70 0,75 – 1 – 1,5 2 | 0,35 – 0,45 – 0,47 0,90 – 0,94 |b)Limonáda, minerální vody s příchutí a vody sycené oxidem uhličitým s příchutí a jiné nealkoholické nápoje, které neobsahují ovocné a zeleninové šťávy (SCS položka 22.02 A) | všechny objemy menší než 0,20 – 0,20 – 0,25 0,33 – 0,50 – 0,70 0,75 – 1 – 1,5 2 – 3 – 4 5 | 0,35 – 0,45 – 0,47 0,60 – 0,90 – 0,94 |9.Ovocné a zeleninové šťávy bez přídavku nebo s přídavkem cukru, ale nekvašené a neobsahující alkohol a nekoncentrované ovocné šťávy(SCS číslo 20.07) | všechny objemy menší než 0,125 – 0,125 – 0,20 0,25 – 0,33 – 0,50 0,70 – 0,75 – 1 1,5 – 2 – 3 4 – 5 | 0,18 – 0,35 (pouze v plechovkách) |Poznámka:Kapalné výrobky uvedené v bodech 1 a) a b), 4, 8 a) a b) a 9 mohou být uvedeny do prodeje ve Společenství jen v hotových baleních, která mají jmenovitý objem obsahu podle výše uvedené tabulky a která vyhovují příslušným právním předpisům nebo obchodním zvyklostem v členském státě původu kapalného výrobku, ať je balení prováděno v členském státě původu kapalného výrobku, nebo v jiném státě.[1] Pokud jde o hotová balení se jmenovitými objemy uvedenými ve sloupci II, použije se článek 5 pouze pro země, které povolovaly volný pohyb těchto hotových balení k 31. prosinci 1971, a to až do 31. prosince 1980, s výjimkou objemů uvedených v bodě 8 písm. a), pro které se tato lhůta prodlužuje do 31. prosince 1988.--------------------------------------------------