title: Směrnice Rady 2005/24/ES ze dne 14. března 2005, kterou se mění směrnice 87/328/EHS, pokud jde o střediska pro skladování spermatu a o používání vajíček a embryí čistokrevného plemenného skotu (Text s významem pro EHP)

text:
               24.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 78/43

         SMĚRNICE RADY 2005/24/ES
   ze dne 14. března 2005,
   kterou se mění směrnice 87/328/EHS, pokud jde o střediska pro skladování spermatu a o používání vajíček a embryí čistokrevného plemenného skotu
   (Text s významem pro EHP)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 4 směrnice Rady 87/328/EHS ze dne 18. června 1987 o přijetí čistokrevného plemenného skotu do plemenitby (3) stanoví, že sperma určené k obchodu uvnitř Společenství musí být odebíráno, zpracováváno a uchováváno v úředně schválené inseminační stanici.

               (2)

               Směrnice Rady 88/407/EHS ze dne 14. června 1988 o veterinárních požadavcích na obchod se spermatem skotu uvnitř Společenství a na jeho dovoz (4) umožňuje skladování spermatu nejen v inseminačních stanicích, ale také ve střediscích pro skladování spermatu.

               (3)

               Má-li být zajištěn soulad právních předpisů Společenství, je třeba upravit článek 4 směrnice 87/328/EHS, aby odpovídal rozšířené oblasti působnosti a novým definicím obsaženým ve směrnici 88/407/EHS. Při té příležitosti by bylo vhodné uvést směrnici 87/328/ES v soulad s ostatními právními předpisy o čistokrevných plemenných zvířatech, pokud jde o vajíčka a embrya,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Směrnice 87/328/EHS se mění takto:

               1.

               Článek 1 se nahrazuje tímto:
               „Článek 1
               Členské státy dbají na to, aby, aniž jsou dotčeny veterinární předpisy, nedocházelo k zákazům, omezování nebo vzniku překážek při

                           —

                           přijímání čistokrevných plemenných samic skotu do plemenitby,

                           —

                           přijímání čistokrevných plemenných býků do přirozené plemenitby a

                           —

                           používání vajíček a embryí od čistokrevných plemenných samic skotu.“

               2.

               Článek 4 se nahrazuje tímto:
               „Článek 4
               Členské státy dbají na to, aby pro účely obchodu uvnitř Společenství bylo sperma uvedené v článku 2 odebíráno, zpracováváno a skladováno v inseminační stanici nebo v případě potřeby skladováno ve středisku pro skladování spermatu schváleném v souladu se směrnicí Rady 88/407/EHS ze dne 14. června 1988 o veterinárních požadavcích na obchod se spermatem skotu uvnitř Společenství a na jeho dovoz (5).“

                  (5)  Úř. věst. L 194, 22.7.1988, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Komise 204/101/ES Úř. věst. L 30, 4.2.2004, s. 15)."

         Článek 2
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 24. března 2007. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů spolu se srovnávací tabulkou mezi jejich ustanoveními a ustanoveními této směrnice.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 14. března 2005.

            Za Radu

         F. BODEN

            předseda

      (1)  Stanovisko ze dne 14. prosince 2004 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Stanovisko ze dne 15. prosince 2004 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (3)  Úř. věst. L 167, 26.6.1987, s. 54.

      (4)  Úř. věst. L 194, 22.7.1988, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Komise 2004/101/ES (Úř. věst. L 30, 4.2.2004, s. 15).


Důležité právní upozornění

|

31997L0048

Směrnice Komise 97/48/ES ze dne 29. července 1997, kterou se podruhé mění směrnice Rady 82/711/EHS, kterou se stanoví základní pravidla nezbytná pro zkoušení migrace složek z materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami

Úřední věstník L 222 , 12/08/1997 S. 0010 - 0015 CS.ES Kapitola 13 Svazek 019 S. 180  - 185 ET.ES Kapitola 13 Svazek 019 S. 180  - 185 HU.ES Kapitola 13 Svazek 019 S. 180  - 185 LT.ES Kapitola 13 Svazek 019 S. 180  - 185 LV.ES Kapitola 13 Svazek 019 S. 180  - 185 MT.ES Kapitola 13 Svazek 019 S. 180  - 185 PL.ES Kapitola 13 Svazek 019 S. 180  - 185 SK.ES Kapitola 13 Svazek 019 S. 180  - 185 SL.ES Kapitola 13 Svazek 019 S. 180  - 185

		Směrnice Komise 97/48/ESze dne 29. července 1997,kterou se podruhé mění směrnice Rady 82/711/EHS, kterou se stanoví základní pravidla nezbytná pro zkoušení migrace složek z materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 89/109/EHS ze dne 21. prosince 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se materiálů a předmětů určených pro styk s potravinami [1], a zejména na článek 3 uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že směrnice Rady 82/711/EHS ze dne 18. října 1982, kterou se stanoví základní pravidla nezbytná pro zkoušení migrace složek z materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami [2], ve znění směrnice 93/8/EHS [3], se neuvádějí zkoušky migrace, které mají být provedeny v případech, kdy nejsou simulanty tukových potravin vhodné;vzhledem k tomu, že provedení zkoušky za použití simulantů tukových potravin je časově náročné a obtížné, a měly by proto být povoleny alternativní zkoušky za určitých přesně stanovených podmínek;vzhledem k tomu, že není jednoznačné, zda směrnice 82/711/EHS povoluje použití materiálů a předmětů z plastů, které nejsou určeny pro styk s potravinami všech druhů, ale pro styk s více než jednou potravinou nebo s více než jednou zvláštní skupinou potravin; že toto použití smí být povoleno, aniž by došlo k ohrožení zdraví, za podmínky, že spotřebitel nebo maloobchodník budou informováni vhodným údajem o druhu nebo druzích potravin, s nimiž smějí nebo nesmějí být uvedeny do styku;vzhledem k tomu, že uvedení nadměrného počtu druhů potravin, které mohou být ve styku s některými materiály a předměty z plastů, nemusí být snadno srozumitelné, a že by tedy tyto materiály a předměty měly být za účelem ochrany spotřebitele podrobeny veškerým simulantům potravin nebo zkušebním prostředím stanoveným v této směrnici;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potraviny,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Příloha směrnice 82/711/EHS se nahrazuje přílohou této směrnice.Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí s účinkem od 1. července 1998. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 29. července 1997.Za KomisiMartin Bangemannčlen Komise[1] Úř. věst. L 40, 11.2.1989, s. 38.[2] Úř. věst. L 297, 23.10.1982, s. 26.[3] Úř. věst. L 90, 14.4.1993, s. 22.--------------------------------------------------PŘÍLOHA"PŘÍLOHAZÁKLADNÍ PRAVIDLA PRO ZKOUŠENÍ CELKOVÉ A SPECIFICKÉ MIGRACE1. "Zkoušky migrace" pro stanovení specifické a celkové migrace se provedou s použitím "simulantů potravin" uvedených v kapitole I této přílohy a za "konvenčních zkušebních podmínek migrace" uvedených v kapitole II této přílohy.2. "Náhradní zkoušky", při nichž se používají "zkušební média" za "konvenčních podmínek náhradních zkoušek", jak jsou stanoveny v kapitole III, se provedou, není-li zkouška migrace za použití simulantů tukových potravin (viz kapitola I) proveditelná z technických důvodů souvisejících s analytickou metodou.3. "Alternativní zkoušky" uvedené v kapitole IV jsou přípustné místo zkoušek migrace se simulantem tukových potravin, jsou-li splněny podmínky uvedené v kapitole IV.4. Ve všech třech případech je přípustnéa) omezit počet zkoušek, které mají být provedeny, na ty, které jsou ve zvláštním zkoumaném případě na základě vědeckých důkazů obecně považovány za nejpřísnější;b) vynechat zkoušky migrace nebo náhradní či alternativní zkoušky v případě, že existuje nezvratný důkaz, že migrační limity nemohou být za žádných předvídatelných podmínek použití materiálu nebo předmětu překročeny.KAPITOLA ISimulanty potravin1. ÚvodVzhledem k tomu, že pro zkoušení materiálů ve styku s potravinami není vždy možné použít potraviny, zavádějí se simulanty potravin. Konvenčně se klasifikují podle vlastností jednoho nebo více druhů potravin. Druhy potravin a simulantů potravin, které mají být použity, jsou uvedeny v tabulce 1. V praxi jsou možné různé směsi druhů potravin, například tukové nebo vodné potraviny. Jsou popsány v tabulce 2 a doplněny údajem o simulantu (simulantech) potravin, který má být vybrán při provádění zkoušek migrace.Tabulka 1Druhy potravin a simulantů potravinDruh potraviny | Konvenční klasifikace | Simulant potravin | Zkratka |Vodné potraviny (tj. vodné potraviny s pH > 4,5) | Potraviny, pro něž je ve směrnici 85/572/EHS [1] předepsána pouze zkouška se simulantem A | Destilovaná voda nebo voda rovnocenné čistoty | Simulant A |Kyselé potraviny (tj. kyselé potraviny s pH ≤ 4,5) | Potraviny, pro něž je ve směrnici 85/572/EHS předepsána pouze zkouška se simulantem B | Tříprocentní kyselina octová (m/V) | Simulant B |Alkoholické potraviny | Potraviny, pro něž je ve směrnici 85/572/EHS předepsána pouze zkouška se simulantem C | Desetiprocentní ethanol (V/V); tato koncentrace se přizpůsobí skutečnému obsahu alkoholu v potravině, pokud překročí 10 % (V/V) | Simulant C |Tukové potraviny | Potraviny, pro něž je ve směrnici 85/572/EHS předepsána pouze zkouška se simulantem D | Rektifikovaný olivový olej nebo jiný simulant tukových potravin | Simulant D |Suché potraviny | | Žádná | Žádná |2. Výběr simulantů potravin2.1 Materiály a předměty určené pro styk s potravinami všech druhůZkoušky se provedou s použitím níže uvedených simulantů potravin, přičemž se vyberou ty, které jsou považovány za nejpřísnější při zkušebních podmínkách uvedených v kapitole II, přičemž se pro každý simulant odebere nový zkušební vzorek materiálu nebo předmětu z plastu:- 3 % (m/V) vodný roztok octové kyseliny,- 10 % (V/V) vodný roztok ethanolu,- rektifikovaný olivový olej ("referenční simulant D").Tento referenční simulant D však může být nahrazen syntetickou směsí triglyceridů, slunečnicovým olejem nebo kukuřičným olejem se standardizovanými specifikacemi ("Jiné simulanty tukových potravin", nazývané "simulanty D"). Pokud jsou při použití kterékoli z těchto jiných simulantů tukových potravin překročeny migrační limity, je pro posouzení nedodržení limitu povinné potvrdit výsledek zkouškou s olivovým olejem, je-li to technicky proveditelné. Pokud toto ověření technicky proveditelné není a materiál nebo předmět překročí migrační limity, je považován za nevyhovující směrnici 90/128/EHS.2.2 Materiály a předměty určené pro styk se zvláštními druhy potravinTento případ se týká pouze těchto situací:a) je-li materiál nebo předmět již ve styku se známou potravinou;b) je-li materiál nebo předmět podle pravidel stanovených v článku 6 směrnice 89/109/EHS doplněn zvláštním údajem uvádějícím, se kterými druhy potravin uvedenými v tabulce I smí nebo nesmí být použit, například "pouze pro vodné potraviny";c) je-li materiál nebo předmět podle pravidel stanovených v článku 6 směrnice 89/109/EHS doplněn zvláštním údajem uvádějícím, se kterou potravinou (potravinami) nebo skupinou (skupinami) potravin uvedenou ve směrnici 85/572/EHS smí nebo nesmí být použit. Tento údaj musí být vyjádřen takto:i) v jiných fázích obchodu než v maloobchodě použitím "referenčního čísla" nebo "popisu potravin" uvedených v tabulce ve směrnici 85/572/EHS;ii) v maloobchodě použitím údaje, který se bude vztahovat pouze na několik potravin nebo skupin potravin, nejlépe snadno srozumitelnými příklady.V těchto případech se zkoušky v případě písmena b) provedou s použitím simulantu (simulantů) potravin uvedeného jako příklad v tabulce 2 a v případě písmen a) a c) simulantů (simulantů) potravin uvedeného ve směrnici 85/572/EHS. Pokud potravina (potraviny) nebo skupina (skupiny) potravin není zařazena do seznamu uvedeného ve směrnici 85/572/EHS, vybere se položka z tabulky 2, která nejblíže odpovídá zkoumané potravině (potravinám) nebo skupině (skupinám) potravin.Je-li materiál nebo předmět určen pro styk s více než jednou potravinou nebo skupinou (skupinami) potravin, které mají různé redukční faktory, použijí se na výsledek zkoušky pro každou potravinu odpovídající redukční faktory. Pokud jeden nebo více výsledků tohoto výpočtu překročí omezení, není materiál pro danou potravinu nebo skupinu (skupiny) potravin vhodný.Zkoušky musí být provedeny za zkušebních podmínek uvedených v kapitole II, přičemž pro každý simulant musí být odebrán nový zkušební vzorek.Tabulka 2Simulanty potravin, které mají být použity při zkoušení materiálů ve styku s potravinami ve zvláštních případechPotraviny ve styku | Simulant |Pouze vodné potraviny | Simulant A |Pouze silně kyselé potraviny | Simulant B |Pouze alkoholické potraviny | Simulant C |Pouze tukové potraviny | Simulant D |Veškeré vodné a kyselé potraviny | Simulant B |Veškeré alkoholické a vodné potraviny | Simulant C |Veškeré alkoholické a kyselé potraviny | Simulant C a B |Veškeré tukové a vodné potraviny | Simulanty D a A |Veškeré tukové a kyselé potraviny | Simulanty D a B |Veškeré tukové, alkoholické a vodné potraviny | Simulanty D a C |Veškeré tukové, alkoholické a kyselé potraviny | Simulanty D, C a B |KAPITOLA IIPodmínky zkoušek migrace (doby a teploty)1. Pro provedení zkoušek migrace se vyberou takové doby a teploty uvedené v tabulce 3, které pro zkoumané materiály a předměty z plastu odpovídají nejhorším předvídatelným podmínkám styku a jakýmkoliv údajům na etiketě týkajícím se nejvyšší povolené teploty použití. Je-li tedy materiál nebo předmět z plastu určen pro použití ve styku s potravinou, které zahrnuje kombinaci dvou nebo více dob a teplot převzatých z tabulky, provede se zkouška migrace podrobením zkušebního vzorku postupně všem příslušným nejhorším předvídatelným podmínkám vztahujícím se ke vzorku za použití téhož vzorku simulantu potravin.2. Podmínky styku obecně považované za přísnějšíPro předvedení obecného kritéria, že stanovení migrace by mělo být omezeno na zkušební podmínky, které jsou ve zkoumaném případě na základě vědeckých důkazů považovány za nejpřísnější, jsou dále uvedeny některé konkrétní příklady zkušebních podmínek styku.2.1 Materiály a předměty z plastů určené pro styk s potravinami při jakékoliv teplotě a po jakoukoliv dobuPokud není na etiketě nebo v návodech k použití uveden žádný údaj o teplotě a době styku předpokládané při skutečném použití, použije se v závislosti na druhu (druzích) potravin simulant (simulanty) A a/nebo B a/nebo C po dobu 4 hodin při 100 °C nebo po dobu 4 hodin při teplotě kondenzace a/nebo se použije simulant D pouze po dobu 2 hodin při teplotě 175 °C. Tyto časové a teplotní podmínky styku jsou konvenčně považovány za přísnější.2.2 Materiály a předměty z plastů určené pro styk s potravinami při pokojové nebo při nižší teplotě po neurčenou dobuPokud je na etiketě materiálů a předmětů uvedeno, že jsou určeny pro použití při nižší teplotě, nebo jsou-li materiály a předměty svou povahou jasně určeny k použití při pokojové nebo při nižší teplotě, provede se zkouška při 40 °C po dobu 10 dnů. Tyto časové a teplotní podmínky jsou konvenčně považovány za přísnější.3. Těkavé migrantyV případě zkoušení specifické migrace těkavých látek se zkouška (zkoušky) provedou se simulantem (simulanty) způsobem, který zohlední ztrátu těkavých migrantů, k níž může dojít za nejhorších předvídatelných podmínek použití.4. Zvláštní případy4.1 Pro materiály a předměty určené pro použití v mikrovlnných troubách může být pro zkoušky migrace použita konvenční nebo mikrovlnná trouba, přičemž se příslušné časové a teplotní podmínky vyberou z tabulky 3.4.2 Pokud se zjistí, že provedením zkoušek za podmínek styku uvedených v tabulce 3 dojde k fyzikálním nebo jiným změnám zkušebního vzorku, které se nevyskytují za nejhorších předvídatelných podmínek použití zkoumaného materiálu nebo předmětu, provedou se zkoušky migrace za nejhorších předvídatelných podmínek, za nichž k těmto fyzikálním nebo jiným změnám nedochází.4.3 Odchylně od zkušebních podmínek uvedených v tabulce 3 a v odstavci 2 se provede pouze dvouhodinová zkouška při 70 °C, pokud materiál nebo předmět z plastu může být při skutečném použití použit po doby kratší než 15 minut při teplotách mezi 70 °C a 100 °C (například "horká náplň") a je-li to uvedeno na příslušné etiketě nebo v návodech. Je-li však materiál nebo předmět určen pro použití také při skladování při pokojové teplotě, nahradí se uvedená zkouška 10denní zkouškou při 40 °C, konvenčně považovanou za přísnější.4.4 V případech, kdy konvenční podmínky pro zkoušky migrace nejsou přiměřeně pokryty zkušebními podmínkami styku v tabulce 3 (například teploty styku vyšší než 175 °C nebo doba styku kratší než 5 minut), mohou být použity jiné podmínky styku, které jsou vhodnější pro zkoumaný případ, za podmínky, že vybrané podmínky představují nejhorší předvídatelné podmínky styku pro zkoumané materiály nebo předměty z plastů.Tabulka 3Konvenční podmínky pro zkoušky migrace se simulanty potravinPodmínky styku při nejhorším předvídatelném použití | Zkušební podmínky |Doba styku | Zkušební doba |t ≤ 5 min. | Viz podmínky v bodě 4.4 |5 min. < t ≤ 0,5 hodiny | 0,5 hodiny |0,5 h < t ≤ 1 hodina | 1 hodina |1 h < t ≤ 2 hodiny | 2 hodiny |2 h < t ≤ 4 hodiny | 4 hodiny |4 hodiny < t ≤ 24 hodiny | 24 hodiny |t > 24 hodiny | 10 dní |Teplota styku | Zkušební teplota |T ≤ 5 °C | 5 °C |5 °C < T ≤ 20 °C | 20 °C |20 °C < T ≤ 40 °C | 40 °C |40 °C < T ≤ 70 °C | 70 °C |70 °C < T ≤ 100 °C | 100 °C nebo teplota kondenzace |100 °C < T ≤ 121 °C | 121 °C [2] |121 °C < T ≤ 130 °C | 130 °C [2] |130 °C < T ≤ 150 °C | 150 °C [2] |T > 150 °C | 175 °C |KAPITOLA IIINáhradní zkouška celkové a specifické migrace pro tukové potraviny1. Není-li použití simulantů tukových potravin proveditelné z technických důvodů souvisejících s analytickou metodou, použijí se veškerá zkušební média předepsaná v tabulce 4 za zkušebních podmínek odpovídajících zkušebním podmínkám pro simulant D.V této tabulce jsou uvedeny některé příklady nejvýznamnějších konvenčních zkušebních podmínek migrace a jim odpovídající konvenční podmínky pro náhradní zkoušky. Pro jiné zkušební podmínky neuvedené v tabulce 4 se vezmou v úvahu tyto příklady i stávající zkušenosti se zkoumaným typem polymeru.Pro každou zkoušku se použije nový zkušební vzorek. Pro každé zkušební médium se použijí stejná pravidla předepsaná v kapitolách I a II pro simulant D. Případně se použijí redukční faktory stanovené ve směrnici 85/572/EHS. Pro kontrolu dodržení kteréhokoli migračního limitu se vybere nejvyšší hodnota získaná za použití veškerých zkušebních médií.Pokud se však zjistí, že provedením zkoušek dojde k fyzikálním nebo jiným změnám zkušebního vzorku, které se nevyskytují za nejhorších předvídatelných podmínek použití zkoumaného materiálu nebo předmětu, výsledek s tímto zkušebním médiem se vyřadí a vyberou se nejvyšší zbylé hodnoty.2. Odchylně od bodu 1 je možné vynechat jednu nebo dvě náhradní zkoušky stanovené v tabulce 4, pokud jsou na základě vědeckých důkazů tyto zkoušky obecně považovány za nevhodné pro dotyčný vzorek.Tabulka 4Konvenční podmínky pro náhradní zkouškyZkušební podmínky se simulantem D | Zkušební podmínky s isooktanem | Zkušební podmínky s devadesátipětiprocentním ethanolem | Zkušební podmínky s MPPO [3] |10 dní při 5 °C | 0,5 dne při 5 °C | 10 dní při 5 °C | — |10 dní při 20 °C | 1 den při 20 °C | 10 dní při 20 °C | — |10 dní při 40 °C | 2 dny při 20 °C | 10 dní při 40 °C | — |2 h při 70 °C | 0,5 h při 40 °C | 2,0 h při 60 °C | — |0,5 h při 100 °C | 0,5 h při 60 °C [4] | 2,5 h při 60 °C | 0,5 h při 100 °C |1 h při 100 °C | 1,0 h při 60 °C [4] | 3,0 h při 60 °C [4] | 1 h při 100 °C |2 h při 100 °C | 1,5 h při 60 °C [4] | 3,5 h při 60 °C [4] | 2 h při 100 °C |0,5 h při 121 °C | 1,5 h při 60 °C [4] | 3,5 h při 60 °C [4] | 0,5 h při 121 °C |1 h při 121 °C | 2,0 h při 60 °C [4] | 4,0 h při 60 °C [4] | 1 h při 121 °C |2 h při 121 °C | 2,5 h při 60 °C [4] | 4,5 h při 60 °C [4] | 2 h při 121 °C |0,5 h při 130 °C | 2,0 h při 60 °C [4] | 4,0 h při 60 °C [4] | 0,5 h při 130 °C |1 h při 130 °C | 2,5 h při 60 °C [4] | 4,5 h při 60 °C [4] | 1 h při 130 °C |2 h při 150 °C | 3,0 h při 60 °C [4] | 5,0 h při 60 °C [4] | 2 h při 150 °C |2 h při 175 °C | 4,0 h při 60 °C [4] | 6,0 h při 60 °C [4] | 2 h při 175 °C |KAPITOLA IVAlternativní zkouška celkové a specifické migrace pro tukové potraviny1. Je přípustné použít výsledek alternativních zkoušek stanovených v této kapitole, pokud jsou splněny tyto podmínky:a) výsledné hodnoty získané při "srovnávací zkoušce" jsou shodné s hodnotami získanými při zkoušce se simulantem D nebo jsou vyšší,b) po použití příslušných redukčních faktorů stanovených ve směrnici 85/572/EHS nepřekračuje migrace při alternativní zkoušce migrační limity.Při nesplnění jedné nebo obou těchto podmínek musí být provedeny zkoušky migrace.2. Odchylně od podmínky uvedené v odst. 1 písm. a) výše je možné srovnávací zkoušku vynechat, pokud existuje na základě vědeckých experimentálních výsledků jiný nezvratný důkaz, že hodnoty získané v alternativní zkoušce jsou shodné s hodnotami získanými při zkoušce migrace, nebo jsou vyšší.3. Alternativní zkoušky3.1 Alternativní zkoušky s těkavými médiiTyto zkoušky používají těkavá média, jako isooktan nebo devadesátipětiprocentní ethanol nebo jiná těkavá rozpouštědla nebo směs rozpouštědel. Provedou se za takových podmínek styku, aby byla dodržena podmínka v bodě 1 písm. a).3.2 "Extrakční zkoušky"Mohou být provedeny jiné zkoušky za použití médií s velmi silnou extrakční schopností a za velice přísných zkušebních podmínek, pokud se má na základě vědeckých důkazů za to, že výsledky získané při těchto zkouškách ("extrakční zkoušky") jsou shodné s výsledky získanými při zkouškách se simulantem D, nebo jsou vyšší."[1] Úř. věst. L 372, 31.12.1985, s. 14.[2] Tato teplota se použije pouze pro simulant D. Pro simulanty A, B nebo C může být zkouška nahrazena zkouškou při 100 °C nebo při teplotě kondenzace po čtyřnásobnou dobu vybranou podle obecných pravidel uvedených v odstavci 1.[3] MPPO = modifikovaný polyfenylenoxid.[4] Těkavá zkušební média se použijí do teploty nejvýše 60 °C. Podmínkou pro provedení náhradních zkoušek je, že materiál nebo předmět odolá zkušebním podmínkám, které by jinak byly použity se simulantem D. Zkušební vzorek se za příslušných podmínek ponoří do olivového oleje. Pokud se změní fyzikální vlastnosti (například tání, deformace), považuje se materiál za nevhodný k použití při této teplotě. Pokud se fyzikální vlastnosti nezmění, náhradní zkoušky pokračují s novými vzorky.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2003/21/ES ze dne 24. března 2003, kterou se mění směrnice 2001/32/ES, pokud jde o některé chráněné zóny ve Společenství, v nichž je zdravotní stav rostlin vystaven zvláštnímu ohrožení

text:
Důležité právní upozornění

|

32003L0021

Úřední věstník L 078 , 25/03/2003 S. 0008 - 0009

		Směrnice Komise 2003/21/ESze dne 24. března 2003,kterou se mění směrnice 2001/32/ES, pokud jde o některé chráněné zóny ve Společenství, v nichž je zdravotní stav rostlin vystaven zvláštnímu ohroženíKOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství [1], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2002/89/ES [2], a zejména na čl. 2 odst. 1 písm. h) první pododstavec uvedené směrnice,s ohledem žádosti Irska, Itálie, Rakouska, Portugalska, Švédska a Spojeného království,vzhledem k těmto důvodům:(1) Směrnicí Komise 2001/32/ES ze dne 8. května 2002, kterou se uznávají chráněné zóny ve Společenství, v nichž je zdravotní stav rostlin vystaven zvláštnímu ohrožení, a kterou se zrušuje směrnice 92/76/EHS [3], naposledy pozměněnou směrnicí 2002/29/ES [4], jsou některé oblasti Portugalska uznány za chráněné zóny ohledně Conipterus scutellatus Gyll.(2) Z údajů poskytnutých Portugalskem na základě aktualizovaných průzkumů vyplývá, že chráněná zóna uznaná pro Conipterus scutellatus Gyll. by se měla změnit a omezit pouze na Azory.(3) Z údajů poskytnutých Irskem na základě průzkumů vyplývá, že Liriomyza brioniae (Kaltenbach) se na jeho území nevyskytuje.(4) Z údajů poskytnutých Spojeným královstvím na základě průzkumů vyplývá, že Liriomyza brioniae (Kaltenbach) se v Severním Irsku nevyskytuje.(5) Směrnicí 2001/32/ES byly Irsko, některé oblasti Itálie a některé oblasti Rakouska prozatímně uznány za "chráněné zóny" ohledně Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. na období do 31. března 2003.(6) Z údajů poskytnutých Rakouskem, Irskem a Itálií vyplývá, že prozatímní uznání chráněných zón pro tyto země ohledně Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. by mělo být výjimečně prodlouženo na další období, aby příslušné úřední subjekty mohly doplnit údaje o rozšíření Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. a pokračovat ve svém úsilí o eradikaci tohoto škodlivého organismu v dotyčných oblastech.(7) Z údajů poskytnutých Itálií vyplývá, že některé části regionu Veneto, kde byl nyní tento škodlivý organismus zjištěn, by neměly být nadále uznány za chráněnou zónu ohledně Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.(8) Směrnicí 2001/32/ES se Švédsko prozatímně uznává za "chráněnou zónu" ohledně beet necrotic yellow vein virus na období do 31. března 2003.(9) Z údajů poskytnutých Švédskem vyplývá, že některé oblasti v kraji Skåne, kde je teď tento organismus usídlený, by neměly být nadále uznány za chráněnou zónu ohledně beet necrotic yellow vein virus. Prozatímní uznání této chráněné zóny pro ostatní oblasti Švédska by mělo být výjimečně prodlouženo na další období, aby příslušné úřední subjekty mohly doplnit údaje o rozšíření beet necrotic yellow vein virus, a pokračovat ve svém úsilí o eradikaci tohoto škodlivého organismu v ostatních dotyčných oblastech.(10) Směrnice 2001/32/ES by proto měla být změněna.(11) Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 2001/32/ES se mění takto:1. Článek 1 se mění takto:a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:"Pokud jde o písm. b) bod 2, uznávají se uvedené zóny v Irsku, Itálii (Apulia, Emilia-Romagna: provincie Forlí-Cesena, Parma, Piacenza a Rimini; Lombardia; Trentino-Alto Adige: autonomní provincie Bolzano; Veneto: kromě v provincii Rovigo obcí Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara a v provincii Padova obcí Castelbaldo, Barbona, Piacenza dAdige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi a v provincii Verona obcí Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco allAdige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari), a pro Rakousko (Burgenland, Korutany, Dolní Rakousko, Tyrolsko (správní kraj Lienz), Štýrsko, Vídeň) do 31. března 2004.";b) v odstavci 3 se datum "31. března 2003" nahrazuje datem "31. března 2004".2. Příloha se mění v souladu s přílohou této směrnice.Článek 2Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. března 2003. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Budou tyto předpisy používat od 1. dubna 2003.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 24. března 2003.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.[2] Úř. věst. L 355, 30.12.2002, s. 45.[3] Úř. věst. L 127, 9.5.2001, s. 38.[4] Úř. věst. L 77, 20.3.2002, s. 26.--------------------------------------------------PŘÍLOHAPříloha směrnice 2001/32/ES se mění takto:1. V písmenu a):i) v bodu 7 se údaj v pravém sloupci nahrazuje tímto:"Portugalsko (Azory)"ii) za bod 13 se doplňuje bod 14:"14.Liriomyza brioniae(Kaltenbach) | Irsko, Spojené království (Severní Irsko)" |2. V písmenu b) bodu 2 se údaje v pravém sloupci nahrazují tímto:"Španělsko, Francie (Korsika), Irsko, Itálie (Abruzzi; Apulia; Basilicata; Calabria, Campania; Emilia-Romagna: provincie Forlí-Cesena, Parma, Piacenza a Rimini; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguria; Lombardia; Marche; Molise; Piemont; Sardinia; Sicilia; Toscana; Trentino-Alto Adige: autonomní provincie Bolzano a Trento; Umbria; Valle dAosta; Veneto: kromě v provincii Rovigo obcí Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara a v provincii Padova obcí Castelbaldo, Barbona, Piacenza dAdige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi a v provincii Verona obcí Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco allAdige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari), a pro Rakousko (Burgenland, Korutany, Dolní Rakousko, Tyrolsko (správní kraj Lienz), Štýrsko, Vídeň), Portugalsko, Finsko, Spojené království (Severní Irsko, ostrov Man a Normanské ostrovy)"3. V písmenu d) v bodu 1 se údaje v pravém sloupci nahrazují tímto:"Dánsko, Francie (Bretaň), Irsko, Portugalsko (Azory), Finsko, Švédsko (s výjimkou obcí Bromölla, Hässleholm, Kristianstad a Östra v kraji Skåne), Spojené království (Severní Irsko)"--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2003/46/ES ze dne 4. června 2003, kterou se mění směrnice 2001/32/ES, pokud jde o některé chráněné zóny ve Společenství, v nichž je zdravotní stav rostlin vystaven zvláštnímu ohrožení

text:
Důležité právní upozornění

|

32003L0046

Úřední věstník L 138 , 05/06/2003 S. 0045 - 0046

		Směrnice Komise 2003/46/ESze dne 4. června 2003,kterou se mění směrnice 2001/32/ES, pokud jde o některé chráněné zóny ve Společenství, v nichž je zdravotní stav rostlin vystaven zvláštnímu ohroženíKOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství [1], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2003/22/ES [2], a zejména na čl. 2 odst. 1 písm. h) první pododstavec uvedené směrnice,s ohledem na žádost Řecka,vzhledem k těmto důvodům:(1) Směrnicí Komise 92/76/EHS [3] a později směrnicí Komise 2001/32/ES ze dne 8. května 2001, kterou se uznávají chráněné zóny ve Společenství, v nichž je zdravotní stav rostlin vystaven zvláštnímu ohrožení, a kterou se zrušuje směrnice 92/76/EHS [4], naposledy pozměněnou směrnicí 2003/21/ES [5], je Řecko od roku 1993 uznáno za chráněnou zónu ohledně Gonipterus scutellatus Gyll.(2) V důsledku tiskové chyby při přípravě směrnice Komise 2003/21/ES, kterou se mění směrnice 2001/32/ES, nebylo v pozměněném textu v souvislosti s Gonipterus scutellatus Gyll. uvedeno Řecko. Důvody, které vedly k tomu, aby bylo Řecko uznáno za chráněnou zónu ohledně Gonipterus scutellatus Gyll. však nadále trvají.(3) Směrnice 2001/32/ES by proto měla být změněna.(4) Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Příloha směrnice 2001/32/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.Článek 2Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 15. června 2003. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Budou tyto předpisy používat od 16. června 2003.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 4. června 2003.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.[2] Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 10.[3] Úř. věst. L 305, 21.10.1992, s. 12.[4] Úř. věst. L 127, 9.5.2001, s. 38.[5] Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 8.--------------------------------------------------PŘÍLOHAV příloze směrnice 2001/32/ES písm. a) bodě 7 se údaj v pravém sloupci nahrazuje tímto:"Řecko, Portugalsko (Azory)".--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2003/45/ES ze dne 28. května 2003, kterou se mění směrnice Rady 2002/57/ES o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trhText s významem pro EHP

text:
Důležité právní upozornění

|

32003L0045

Úřední věstník L 138 , 05/06/2003 S. 0040 - 0044

		Směrnice Komise 2003/45/ESze dne 28. května 2003,kterou se mění směrnice Rady 2002/57/ES o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 2002/57/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh [1], naposledy pozměněnou směrnicí 2002/68/ES, a zejména na čl. 2 odst. 3a a na článek 24 uvedené směrnice,vzhledem k těmto důvodům:(1) Směrnice 2002/57/ES upravuje uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh uvnitř Společenství. Do definice kategorie "základního osiva" nezahrnuje osivo hybridů s výjimkou osiva slunečnice. Kromě toho směrnice nestanoví zvláštní podmínky pro osivo řepky a bavlny.(2) Rozhodnutí Komise 95/232/ES ze dne 27. června 1995 o organizaci časově omezeného testu podle směrnice Rady 69/208/ES s cílem stanovit podmínky, které musí splňovat osivo hybridů a sdružených odrůd řepky a řepice [2], naposledy pozměněné směrnicí Rady 2002/68/ES, má mimo jiné za cíl stanovení podmínek, které musí splňovat osivo hybridů řepky pro účely uznání a uvedení na trh podle právních předpisů Společenství.(3) Výsledky časově omezeného testu podle rozhodnutí 95/232/ES potvrdily nutnost stanovení zvláštních podmínek pro osivo hybridů řepky. Rozhodnutí 2002/57/ES je proto třeba změnit tak, aby zahrnovalo tyto zvláštní podmínky.(4) Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) stanovila pravidla pro osivo vnitrodruhových a mezidruhových hybridů bavlny (Gossypium hirsutum a Gossypium barbadense). V zájmu zajištění souladu mezi pravidly OECD a EU v této oblasti by směrnice 2002/57/ES měla být změněna tak, aby zahrnovala pravidla rovnocenná pravidlům OECD.(5) Sdružené odrůdy olejnin a přadných rostlin spadají do oblasti působnosti směrnice 2002/57/ES. Ustanovení dané směrnice o označování však dostatečným způsobem nestanoví označování sdružených odrůd. Za účelem stanovení zvláštního označování osiva sdružených odrůd je proto třeba směrnici 2002/57/ES změnit tak, aby zahrnovala přiměřené požadavky na označování sdružených odrůd.(6) Směrnice 2002/57/ES musí být tedy změněna.(7) Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 2002/57/ES se mění takto:1. v čl. 2 odst. 1 písm. c) se úvodní věta nahrazuje tímto:"c) základním osivem: (odrůdy jiné než hybridy) osivo";2. v čl. 2 odst. 1. písm. d) se úvodní věta nahrazuje tímto:"d) základním osivem (hybridy)";3. přílohy I, II a IV se mění v souladu s přílohou této směrnice.Článek 21. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince 2003.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 28. května 2003.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 74.[2] Úř. věst. L 195, 24.7.2002, s. 32.--------------------------------------------------PŘÍLOHAPřílohy I, II a IV směrnice 2002/57/ES se mění takto:1. Příloha I se mění takto:a) v bodu 1 se vkládá nový pododstavec, který zní:"V případě hybridů řepky musí plodina vyrůst na množitelské ploše, na které se v uplynulých pěti letech nepěstovaly žádné křížaté rostliny.";b) "v bodu 2 se tabulka nahrazuje tímto:Množitelský porost | Minimální vzdálenost |Brassica spp., s výjimkou Brassica napus; Cannabis sativa, s výjimkou jednodomého konopí; Carthamus tinctorius; Carum carvi; Gossypium spp., s výjimkou hybridů Gossypium hirsutum a/nebo Gossypium barbadense; Sinapis alba:–k produkci základního osiva | 400m |–k produkci certifikovaného osiva | 200m |Brassica napus:–k produkci základního osiva jiných odrůd než hybridů | 200m |–k produkci základního osiva hybridů | 500m |–k produkci certifikovaného osiva jiných odrůd než hybridů | 100m |–k produkci certifikovaného osiva hybridů | 300m |Cannabis sativa, jednodomé konopí:–k produkci základního osiva | 5000m |–k produkci certifikovaného osiva | 1000m |Helianthus annuus:–k produkci základního osiva hybridů | 1500m |–k produkci základního osiva jiných odrůd než hybridů | 750m |–k produkci certifikovaného osiva | 500m |Gossypium hirsutum a/nebo Gossypium barbadense:–k produkci základního osiva mateřských linií Gossypium hirsutum | 600m |–k produkci základního osiva mateřských linií Gossypium barbadense | 800m |–k produkci certifikovaného osiva vnitrodruhových hybridů Gossypium hirsutum | 200m |–k produkci certifikovaného osiva vnitrodruhových hybridů Gossypium barbadense | 600m |–k produkci certifikovaného osiva mezidruhových hybridů Gossypium hirsutum a Gossypium barbadense | 600m" |c) bod 3 se nahrazuje tímto:"3. Množitelský porost musí vykazovat dostatečnou odrůdovou pravost a odrůdovou čistotu nebo, v případě porostů inbredních linií, dostatečnou pravost a čistotu chrakteristických znaků inbrední linie.U produkce osiva hybridních odrůd se tato ustanovení použijí rovněž na znaky charakterizující komponenty, včetně pylové sterility a fertilní obnovy.Množitelské porosty Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi, Gossypium spp. a hybridy Helianthus annuus a Brassica napus musí splňovat zejména následující normy nebo jiné podmínky:A. Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi a Gossypium spp., s výjimkou hybridů:počet rostlin množitelského porostu, které lze rozpoznat jako zjevně neshodné s danou odrůdou, nepřekračuje:- jednu na 30 m2 u produkce základního osiva,- jednu na 10 m2 u produkce certifikovaného osiva.B. Hybridy Helianthus annuus:a) procentní podíl rostlin, které lze rozpoznat jako zjevně neshodné s inbrední linií nebo s komponentem, nepřekračuje:aa)pro produkci základního osiva:i)inbrední linie | 0,2 % |ii)jednoduché hybridy:–otcovské komponenty, prášící rostliny, pokud má alespoň 2 % mateřských komponentů květy s vnímavými bliznami | 0,2 % |–mateřské komponenty | 0,5 % |bb)pro produkci certifikovaného osiva:–otcovské komponenty, prášící rostliny, pokud má alespoň 5 % mateřských komponentů květy s vnímavými bliznami | 0,5 % |–mateřské komponenty | 1,0 % |b) při produkci osiva hybridních odrůd musí být splněny následující normy nebo jiné podmínky:aa) rostliny otcovského komponentu dostatečně práší v době květu rostlin mateřských komponentů;bb) mají-li rostliny mateřského komponentu vnímavé blizny, nepřekračuje podíl rostlin tohoto komponentu, které prášily nebo práší, 0,5 %;cc) při produkci základního osiva nepřekračuje celkový podíl rostlin mateřského komponentu, které lze rozpoznat jako zjevně neshodné s komponentem a které prášily nebo práší, 0,5 %;dd) nemohou-li být splněny podmínky stanovené v příloze II části I bodu 2., musí být splněna tato podmínka: při produkci certifikovaného osiva obsahuje použitý otcovský sterilní komponent alespoň jednu linii, která obnovuje samičí fertilitu, takže alespoň jedna třetina vzrostlých rostlin získaných z výsledných hybridů práší pyl, který se zdá být ve všech ohledech normální.C. Hybridy Brassica napus, produkované s využitím pylové sterility:b) procentní podíl rostlin, které lze rozpoznat jako zjevně neshodné s inbrední linií nebo s komponentem, nepřekračuje:aa)pro produkci základního osiva:i)inbrední linie | 0,1 % |ii)jednoduché hybridy–otcovský komponent | 0,1 % |–mateřský komponent | 0,2 % |bb)pro produkci certifikovaného osiva:–otcovský komponent | 0,3 % |–mateřský komponent | 1,0 % |b) při produkci základního osiva je pylová sterilita přinejmenším 99 % a při produkci certifikovaného osiva 98 %. Stupeň pylové sterility se vyhodnocuje šetřením na nepřítomnost plodných prašníků v květech.D. Hybridy Gossypium hirsutum a Gossypium barbadense:a) u množitelského porostu určeného k produkci základního osiva mateřských linií Gossypium hirsutum a Gossypium barbadense musí být minimální odrůdová čistota samičích i samčích mateřských linií 99,8 %, pokud alespoň 5 % semenných rostlin má květy vnímavé vůči pylu. Stupeň pylové sterility v semenné mateřské linii se vyhodnocuje šetřením na přítomnost sterilních prašníků v květech a nesmí být nižší než 99,9 %;b) u množitelského porostu určeného k produkci certifikovaného osiva hybridních odrůd Gossypium hirsutum a/nebo Gossypium barbadense musí být minimální odrůdová čistota samičích i samčích mateřských linií 99,5 %, pokud alespoň 5 % semenných rostlin má květy vnímavé vůči pylu. Stupeň pylové sterilitiy v semenné mateřské linii se vyhodnocuje šetřením na přítomnost sterilních prašníků v květech a nesmí být nižší než 99,7 %;";d) bod 5 písm. B se nahrazuje tímto:"B. U jiných množitelských porostů než u hybridů Helianthus annuus, Brassica napus, Gossypium hirsutum a Gossypium barbadense se provádí alespoň jedna inspekce v terénu.U hybridů Helianthus annuus se provádí alespoň dvě inspekce v terénu.U hybridů Brassica napus se provádí alespoň tři inspekce v terénu: první před obdobím kvetení, druhá na počátku období kvetení a třetí na konci období kvetení.U hybridů Gossypium hirsutum a/nebo Gossypium barbadense se provádí alespoň tři inspekce v terénu: první na počátku období kvetení, druhá před koncem období kvetení a třetí na konci období kvetení po případném odstranění pylu z mateřských rostlin."2. Příloha II část I se mění takto:a) v bodu 1 se za slova "Brassica napus" vkládají slova „ s výjimkou hybridů“;b) za bod 1 se vkládá nový bod 1a, který zní:"1a. U hybridů Brassica napus vyprodukovaných s využitím pylové sterility musí osivo splňovat podmínky a normy stanovené v písmenech a) až d).a) Osivo musí vykazovat dostatečnou pravost a čistotu, pokud jde o odrůdové charakteristiky jeho komponent, včetně pylové sterility nebo fertilní obnovy.b) Minimální odrůdová čistota osiva je:–základní osivo, mateřský komponent | 99,0 % |–základní osivo, otcovský komponent | 99,9 % |–certifikované osivo | 90,0 % |c) Osivo může být uznáno za certifikované teprve tehdy, pokud byly řádně zohledněny výsledky úředních dodatečných kontrol v terénu, které byly provedeny ve vegetačním období osiva přihlášeného k certifikaci, aby se na základě úředně odebraných vzorků zjistilo, zda základní osivo splňuje požadavky na základní osivo, které se týkají pravosti s ohledem na charakteristiky komponent, včetně pylové sterility, a normy pro minimální odrůdovou čistotu základního osiva stanovené v písmeni b).U základního osiva hybridů lze odrůdovou čistotu ověřit příslušnými biochemickými metodami.d) Normy, které se týkají minimální odrůdové čistoty a které jsou pro certifikované osivo hybridů stanoveny v písmeni b), se sledují úředními dodatečnými kontrolami na přiměřeném podílu úředně odebraných vzorků. Lze použít příslušné biochemické metody."3. V příloze IV části A se za bod a) vkládá nový bod aa), který zní:"aa) Pro certifikované osiva sdružené odrůdy:Údaje požadované podle bodu a) s tím, že namísto názvu odrůdy se uvede název sdružené odrůdy (údaj "sdružená odrůda" a její název) a hmotnostní procenta jednotlivých komponent v odrůdě; pokud bylo hmotnostní procento písemně sděleno kupujícímu na jeho žádost a úředně zaznamenáno, stačí uvést název sdružené odrůdy."--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady 2002/11/ES ze dne 14. února 2002, kterou se mění směrnice 68/193/EHS o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh a kterou se zrušuje směrnice 74/649/EHS

text:
Důležité právní upozornění

|

32002L0011

Úřední věstník L 053 , 23/02/2002 S. 0020 - 0027

		Směrnice Rady 2002/11/ESze dne 14. února 2002,kterou se mění směrnice 68/193/EHS o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh a kterou se zrušuje směrnice 74/649/EHSRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k těmto důvodům:(1) V souvislosti s konsolidací mezinárodního trhu a s ohledem na zkušenost by se různá ustanovení směrnice 68/193/EHS [4] měla změnit nebo zrušit, aby byly odstraněny všechny překážky obchodu, které mohou bránit volnému pohybu révového množitelského materiálu ve Společenství. Proto by se měly odstranit všechny možnosti členských států činit jednostranné odchylky od uvedené směrnice.(2) Za určitých podmínek by se mělo umožnit uvádět na trh množitelský materiál vyrobený novými pěstebními metodami.(3) S pomocí Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví by Komise měla být schopna stanovit podmínky, za kterých členské státy mohou povolovat uvedení množitelského materiálu k pokusům, vědeckým účelům nebo ke šlechtění na trh.(4) S ohledem na zkušenosti získané v ostatních odvětvích, pokud jde o uvádění osiva a množitelského materiálu na trh, by se za určitých podmínek měly uspořádat časově omezené zkoušky s cílem nalézt lepší řešení nahrazujících některá ustanovení uvedené směrnice.(5) V důsledku vědeckého a technického pokroku je nyní možné geneticky modifikovat odrůdy révy. Proto je důležité, aby geneticky modifikované odrůdy révy nebyly povoleny, dokud nebudou přijata veškerá vhodná opatření na ochranu lidského zdraví nebo životního prostředí.(6) Pokud révový množitelský materiál tvoří geneticky modifikované organismy, mělo by se provést zvláštní posouzení rizika rovnocenné posouzení rizika upravenému ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS [5]. Komise by měla předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh nařízení zajišťujícího rovnocennost posouzení rizika a jiných příslušných požadavků, týkajících se zejména řízení rizika, označování, případného dohledu, informování veřejnosti a ochranné doložky, s požadavky stanovenými směrnicí 2001/18/ES. Do vstupu uvedeného nařízení v platnost by měla zůstat použitelná ustanovení směrnice 2001/18/ES.(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin [6] obsahuje ustanovení o geneticky modifikovaných potravinách a složkách potravy. Při rozhodování o povolení geneticky modifikované odrůdy révy pro trh je s cílem chránit veřejné zdraví nutné zajistit, aby nové potraviny a nové složky potravin podléhaly posouzení rizika.(8) Pro zajištění odpovídající kontroly pohybu révového množitelského materiálu je vhodné, aby členské státy mohly vyžadovat průvodní doklad ke každé partii.(9) Je žádoucí zajistit zachování genetické rozmanitosti. Musí být přijata konkrétní opatření na ochranu biologické rozmanitosti, která zajistí zachování stávajících odrůd. Komise by měla přihlížet nejen k pojmu odrůda, ale také i k pojmům genotyp a klon.(10) Opatření nezbytná k provedení směrnice 68/193/EHS by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [7].(11) Směrnice Rady 74/649/EHS ze dne 9. prosince 1974 o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu vyprodukovaného ve třetích zemích na trh [8] by měla být zrušena,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 68/193/EHS se mění takto:1. V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:"1. Pro účely této směrnice se rozumí:A. "révou" rostliny rodu Vitis (L.), které jsou určené k produkci hroznů nebo k použití jako množitelský materiál pro takové rostliny;AA. "odrůdou" skupina rostlin téhož botanického taxonu nejnižšího známého pořadí, která může býta) definována vyjádřením znaků vyplývajících z daného genotypu nebo kombinace genotypů,b) odlišena od jiné skupiny rostlin vyjádřením nejméně jednoho uvedeného znaku ac) považována za entitu z hlediska schopnosti být množena v nezměněné podobě;AB. "klonem" vegetativní progen odrůdy, který přesně odpovídá sazenici révy vybrané na základě její odrůdové pravosti, fenotypických znaků a zdravotního stavu;B. "množitelským materiálem"i) révové sazenicea) pravokořenná réva: zakořeněná část neroubovaného réví, která je určena k výsadbě pravokořenných rostlin nebo k užití jako podnože při štěpování,b) naroubovaná sazenice: štěpováním vzájemně spojený roub s podnoží, která je zakořeněna;ii) části révy:a) réví: vyzrálé jednoleté výhony,b) letorosty: nezdřevnatělé výhony,c) vyslepené řízky: části réví nebo letorostů, které jsou při produkci naroubovaných rév určeny k vytvoření podzemní části,d) rouby: části réví nebo letorostů, které jsou při produkci naroubovaných rév a při štěpování na stanovišti určeny k vytvoření nadzemní části,e) vyslepené réví: části réví nebo letorostů určené k produkci pravokořenných rév;C. "podnožovými vinohrady" porosty révy určené k produkci vyslepených podnožových řízků pro roubování, vyslepeného réví nebo roubů;D. "révovými školkami" porosty révy určené k produkci pravokořenných nebo naroubovaných rév;DA. "výchozím množitelským materiálem" množitelský materiál,a) který byl získán na odpovědnost šlechtitele podle obecně uznávaných zásad udržování pravosti odrůdy, případně klonu, a prevence nákaz,b) který je určen k produkci základního množitelského materiálu nebo certifikovaného množitelského materiálu,c) který splňuje požadavky na základní množitelský materiál stanovené v přílohách I a II. Postupem podle čl. 17 odst. 2 mohou být tyto přílohy změněny za účelem stanovení dodatečných nebo přísnějších podmínek pro uznávání výchozího množitelského materiálu,d) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění uvedených požadavků;E. "základním množitelským materiálem" množitelský materiál,a) který byl získán na odpovědnost šlechtitele podle obecně uznávaných zásad udržování pravosti odrůdy, případně klonu, a prevence nákaz a který byl získán vegetativním množením přímo z výchozího množitelského materiálu,b) který je určen k produkci certifikovaného množitelského materiálu,c) který splňuje požadavky na základní množitelský materiál uvedené v přílohách I a II ad) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění uvedených požadavků;F. "certifikovaným množitelským materiálem" množitelský materiál,a) který pochází bezprostředně ze základního množitelského materiálu nebo výchozího množitelského materiálu,b) který je určen- k produkci materiálu pro výsadbu nebo částí rostlin, které slouží k produkci hroznů, nebo- k produkci hroznů,c) který splňuje požadavky na certifikovaný množitelský materiál stanovené v přílohách I a II ad) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění uvedených požadavků;G. "standardním množitelským materiálem" množitelský materiál,a) který je odrůdově pravý a čistý,b) který je určen- k produkci materiálu pro výsadbu nebo částí rostlin, které slouží k produkci hroznů, nebo- k produkci hroznů,c) který splňuje požadavky na standardní množitelský materiál stanovené v přílohách I a II ad) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění uvedených požadavků;H. "úředním opatřením" opatření, která provádějía) státní orgány nebob) veřejnoprávní nebo soukromoprávní právnické osoby jednající jménem státu neboc) v případě pomocných činností, které rovněž podléhají dohledu státu, přísežné fyzické osobyza předpokladu, že osoby uvedené v písmenech b) a c) nemají osobní zájem na výsledku těchto opatření;I. "uváděním na trh"prodej množitelského materiálu, jeho držení za účelem prodeje, nabízení k prodeji a jakékoli jeho úplatné i bezúplatné zcizení, dodání nebo převod třetím osobám za účelem obchodního využití.Za uvádění množitelského materiálu na trh se nepovažují obchodní operace, které nejsou zaměřeny na obchodní využití odrůdy, například:a) dodávání množitelského materiálu úředním zkušebním a kontrolním subjektům,b) dodávání množitelského materiálu poskytovatelům služeb ke zpracování nebo balení za předpokladu, že poskytovatel služeb nenabývá právo k dodanému množitelskému materiálu.Prováděcí pravidla k těmto ustanovením budou přijata postupem podle čl. 17 odst. 3."2. Článek 3 se nahrazuje tímto:"Článek 31. Členské státy stanoví, že na trh lze uvádět pouze révový množitelský materiál, kterýa) byl úředně uznán jako výchozí, základní nebo certifikovaný množitelský materiál nebo, v případě množitelského materiálu, který není určen k použití jako podnože, se jedná o úředně kontrolovaný standardní množitelský materiál ab) splňuje požadavky stanovené v příloze II.2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy do 1. ledna 2005 na svém území přechodně povolit uvádět na trh standardní materiál určený k použití jako podnože, odebraný z mateřských rostlin existujících ke dni 23. února 2002.3. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy povolit pěstitelům usazeným na jejich území uvádět na trh přiměřené množství množitelského materiálua) určeného pro pokusy nebo pro vědecké účely,b) určeného pro účely šlechtění,c) určeného na pomoc zachování genetické rozmanitosti.Podmínky, za kterých členské státy mohou vydat taková povolení, mohou být stanoveny postupem podle čl. 17 odst. 2.V případě geneticky modifikovaného materiálu může být takové povolení vydáno, pouze byla-li přijata veškerá odpovídající opatření na ochranu veřejného zdraví a životního prostředí. Pro posouzení rizika pro životní prostředí a ostatní s tím související kontroly se použije článek 5ba.4. V případě množitelského materiálu vypěstovaného technologií in vitro mohou být postupem podle čl. 17 odst. 2 přijatya) odchylka od určitých ustanovení směrnice,b) podmínky pro tento množitelský materiál,c) označení pro tento množitelský materiál,d) podmínky zaručující, že je nejprve ověřena pravost odrůdy.5. Komise může postupem podle čl. 17 odst. 3 stanovit, že množitelský materiál jiný než určený k použití jako podnože může být od určitého dne uváděn na trh pouze tehdy, je-li úředně uznán jako výchozí, základní nebo certifikovaný množitelský materiála) v celém Společenství v případě některých odrůd révy, jejichž potřebu ve Společenství lze s přihlédnutím k jejich genetické rozmanitosti pokrýt, případně podle stanoveného programu, množitelským materiálem úředně uznaným jako výchozí, základní nebo certifikovaný materiál, ab) v případě množitelského materiálu jiných odrůd, než jsou uvedeny v písmenu a), je-li určen k použití na území členských států, které již podle této směrnice stanovily, že standardní materiál nesmí být uváděn na trh."3. V článku 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:"Toto ustanovení se v případě štěpování nepoužije na množitelský materiál vypěstovaný v jiném členském státě nebo ve třetí zemi uznaný jako rovnocenný podle čl. 15 odst. 2."4. Článek 5 se nahrazuje tímto:"Článek 51. Každý členský stát sestaví katalog odrůd révy, které jsou na jeho území úředně povoleny pro uznávání nebo kontrolu jako standardní množitelský materiál. Každý má ke katalogu přístup. Katalog uvádí podstatné morfologické a fyziologické znaky, jimiž se jednotlivé odrůdy od sebe liší. U odrůd, které již byly povoleny k 31. prosinci 1971, může být učiněn odkaz na popis v úředních ampelografických publikacích.2. Členské státy zajistí, aby odrůdy a klony povolené v katalozích ostatních členských států byly také na jejich vlastním území povoleny pro uznávání nebo kontrolu jako standardní množitelský materiál, aniž je dotčeno nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem [9] pokud jde o pravidla pro klasifikaci odrůd révy.3. Každý členský stát případně také sestaví seznam klonů úředně povolených pro uznávání na jeho území.Členské státy zajistí, aby klony povolené pro uznávání v některém jiném členském státě byly rovněž povoleny pro uznávání na jejich vlastním území."5. Článek 5b se nahrazuje tímto:"Článek 5b1. Odrůda je odlišná, pokud se díky znakům vyplývajícím z určitého genotypu nebo kombinace genotypů zřetelně liší od každé jiné odrůdy, jejíž existence je ve Společenství obecně známá.Odrůda je obecně známá ve Společenství, je-li v den řádného podání žádosti o její povolení buď zapsána v katalogu příslušného členského státu nebo jiného členského státu, anebo je předmětem žádosti o povolení v dotyčném členském státě nebo v jiném členském státě, ledaže již výše uvedené podmínky nejsou před rozhodnutím o povolení nové posuzované odrůdy ve všech příslušných členských státech splněny.2. Odrůda je stálá, pokud znaky, které jsou zahrnuty do zkoušek odlišnosti, a všechny ostatní znaky sloužící k popisu odrůdy zůstávají po opakovaném množení nezměněny.3. Odrůda je uniformní, pokud je, s odhlédnutím od odchylek, které lze očekávat v důsledku množení, dostatečně uniformní v těch znacích, které jsou zahrnuty do zkoušek odlišnosti, a všech ostatních znacích sloužících k popisu odrůdy."6. Vkládá se nový článek, který zní:"Článek 5ba1. V případě geneticky modifikované odrůdy ve smyslu bodů 1 a 2 článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS [*] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s.1. se odrůda povolí pouze tehdy, pokud byla přijata veškerá vhodná opatření k ochraně lidského zdraví a životního prostředí.2. V případě geneticky modifikované odrůdy ve smyslu odstavce 1a) se provádí zvláštní posouzení rizika pro životní prostředí rovnocenné posouzení rizika stanovenému ve směrnici 2001/18/ES, v souladu se zásadami stanovenými v příloze II a na základě informací vymezených v příloze III uvedené směrnice;b) se na návrh Komise pomocí nařízení Evropského parlamentu a Rady zavádějí postupy pro zajištění rovnocennosti zvláštního posouzení rizika a ostatních příslušných požadavků, týkajících se zejména řízení rizika, označování, případného dohledu, informování veřejnosti a ochranné doložky, s požadavky stanovenými směrnicí 2001/18/ES. Do vstupu uvedeného nařízení v platnost se geneticky modifikované odrůdy povolují k zápisu do vnitrostátních katalogů pouze tehdy, pokud bylo jejich uvádění na trh povoleno podle směrnice 2001/18/ES;c) na geneticky modifikované odrůdy révy povolené nařízením uvedeným v písmenu b) se již neuplatňují články 13 až 24 směrnice 2001/18/ES.3. Jsou-li produkty získané z révového množitelského materiálu určeny k použití jako potravina nebo složka potravin spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin [11], musí být před povolením geneticky modifikovaných odrůd révy zajištěno, že z nich získané potraviny nebo složky potravya) nepředstavují pro spotřebitele nebezpečí,b) neklamou spotřebitele,c) se neliší od potravin nebo složek potravy, jež mají nahradit, natolik, že by jejich běžná spotřeba byla z hlediska výživové hodnoty pro spotřebitele nevýhodná.Jsou-li produkty získané z některé z odrůd uvedených v této směrnici určeny k použití jako potravina nebo složka potravy, jež spadá do působnosti nařízení (ES) č. 258/97, povolí se tato odrůda pouze tehdy, pokud již byla daná potravina nebo složka potravy povolena v souladu s uvedeným nařízením."7. Článek 5c se nahrazuje tímto:"Článek 5cČlenské státy zajistí, aby se na odrůdy a případně klony pocházející z ostatních členských států vztahovaly tytéž požadavky jako na domácí odrůdy nebo klony, zejména v povolovacím řízení."8. V článku 5e se odstavec 2 nahrazuje tímto:"2. Všechny žádosti nebo stažení žádostí o povolení odrůdy, zápisy do katalogu odrůd a jeho změny se neprodleně oznámí ostatním členským státům a Komisi. Na základě oznámení ostatních členských států zveřejňuje Komise společný katalog odrůd."9. Vkládá se nový článek, který zní:"Článek 5fČlenské státy zajistí, aby povolené geneticky modifikované odrůdy byly v katalogu odrůd zřetelně označeny jako geneticky modifikované. Dále zajistí, aby osoby uvádějící takovou odrůdu na trh ve svých prodejních katalozích zřetelně uváděly, že odrůda je geneticky modifikovaná, a blíže určily účel modifikace."10. Vkládá se nový článek, který zní:"Článek 5g1. Členské státy stanoví, že odrůdy a případně klony povolené v katalogu jsou zachovávány udržovacím šlechtěním.2. Udržovací šlechtění musí být vždy ověřitelné na základě záznamů vedených osobami odpovědnými za udržování pravosti odrůdy, případně klonu.3. Od osob odpovědných za udržování pravosti odrůdy mohou být požadovány vzorky. V případě nutnosti mohou být odebrány úředně.4. Pokud se udržovací šlechtění provádí v jiném členském státě, než ve kterém byla odrůda povolena, poskytují si dotyčné členské státy při kontrole administrativních pomoc."11. Článek 7 se nahrazuje tímto:"Článek 7Členské státy stanoví, že množitelský materiál bude při sklizni, úpravě, skladování, přepravě a pěstování uložen odděleně a označen podle odrůd, a v případě výchozího, základního a certifikovaného množitelského materiálu též podle klonů."12. V článku 8 se odstavec 2 nahrazuje tímto:"2. Odchylně od odstavce 1 může Komise postupem podle čl. 17 odst. 2 pro prodej malých množství konečnému spotřebiteli a pro uvádění hrnkovaných, bednových a krabicových sazenic přijmout opatření na trh týkající se úpravy, balení, uzávěru a označování."13. Článek 9 se nahrazuje tímto:"Článek 9Členské státy stanoví, že balení a svazky množitelského materiálu musí být uzavřeny úředně nebo pod úředním dohledem tak, aby nemohly být otevřeny bez poškození uzavíracího systému nebo bez zanechání stop po manipulaci na úřední návěsce uvedené v čl. 10 odst. 1, nebo – v případě balení – na balení. Aby bylo zajištěno řádné uzavření, musí uzavírací systém tvořit přinejmenším úřední návěska nebo úřední plomba. Postupem podle čl. 17 odst. 2 lze rozhodnout, zda konkrétní uzavírací systém splňuje požadavky tohoto článku. Opětovné uzavření lze provést pouze úředně nebo pod úředním dohledem."14. Článek 10 se nahrazuje tímto:"Článek 101. Členské státy stanoví, že balení a svazky množitelského materiálu jsou na vnější straně opatřeny návěskou podle přílohy IV v některém z úředních jazyků Společenství; návěska je připevněna uzávěrem. Barva návěsky je pro výchozí množitelský materiál bílá s úhlopříčnými fialovými pruhy, pro základní množitelský materiál bílá, pro certifikovaný množitelský materiál modrá a pro standardní množitelský materiál tmavě žlutá.2. Členské státy však mohou pěstitelům usazeným na jejich území povolit, aby označovali více než jedno balení nebo svazek naroubovaných nebo pravokořenných sazenic se stejnými znaky označilo pouze jednou návěskou vyhovující požadavků stanoveným v příloze IV. V tomto případě se balení nebo svazky sváží dohromady tak, aby při jejich oddělování byla tato vazba znehodnocena a nemohla být znovu použita. Návěska se připevní pomocí této vazby. Opětovné svázání není povoleno.3. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 1493/1999, mohou členské státy stanovit, že každá partie materiálu vypěstovaného na jejich území bude mimoto doprovázena jednotným dokladem, v němž jsou uvedeny tyto údaje: druh zboží, odrůda a případně klon, kategorie, množství, odesílatel a příjemce. Podmínky týkající se tohoto průvodního dokladu budou stanoveny postupem podle čl. 17 odst. 3 této směrnice.4. Úřední návěska uvedená v odstavci 1 může obsahovat také rostlinolékařské průvodní doklady stanovené ve směrnici Komise 92/105/EHS [*] Úř. věst. L 4, 8.1.1993, s.22., která stanoví stupeň normalizace rostlinolékařských pasů. Všechny podmínky pro označování úředními návěskami a rostlinolékařské pasy se však vymezují a musí být uznávány jako rovnocenné.5. Členské státy nařídí, aby příjemce révového vegetativního množitelského materiálu nejméně po jeden rok uchovával úřední návěsky k dispozici úřednímu kontrolnímu orgánu.6. Do 23. února 2004 vypracuje Komise zprávu a případně návrhy o pohybu révového množitelského materiálu, a především o používání úředních návěsek a průvodních dokladů zavedených členskými státy."15. Vkládá se nový článek, který zní:"Článek 10aU množitelského materiálu geneticky modifikované odrůdy musí být na každé úřední nebo jiné návěsce připevněné k partii a v každém dokladu, který doprovází partii množitelského materiálu na základě této směrnice, zřetelně uvedeno, že odrůda je geneticky modifikována, a blíže se určí název geneticky modifikovaného organismu."16. V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:"2. Aniž je dotčen volný pohyb materiálu ve Společenství, přijmou členské státy veškerá nezbytná opatření, aby zajistily, že během uvádění množitelského materiálu dovezeného ze třetí země na trh byly příslušnému orgánu oznámeny tyto údaje:a) druh (botanický název),b) odrůda a případně klon; u štěpovaných sazenic se tento údaj uvede jak pro podnož, tak pro roub,c) kategorie,d) druh množitelského materiálu,e) země původu a úřední kontrolní orgán,f) země odeslání, je-li jiná než země původu,g) dovozce,h) množství množitelského materiálu.Postupem podle čl. 17 odst. 2 může být stanoven způsob, jakým mají být tyto údaje uváděny."17. Článek 12 se nahrazuje tímto:"Článek 12Členské státy zajistí, aby uvádění na trh množitelského materiálu v souladu s touto směrnicí na základě povinných nebo nepovinných pravidel podléhalo pouze těm omezením na základě jeho vlastností, opatření o zkouškách, označování a uzavírání, která stanoví tato směrnice."18. Článek 12a se nahrazuje tímto:"Článek 12aČlenské státy dbají na to, aby množitelský materiál odrůd a případně klonů révy, který byl v souladu s touto směrnicí v jednom členském státě úředně povolen pro uznávání a kontrolu jako standardní množitelský materiál, nepodléhal na jejich území žádným omezením na základě odrůdy nebo klonu, aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 1493/1999."19. V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:"1. K překonání přechodných obtíží v zásobování množitelským materiálem ve Společenství, které nelze odstranit jinak, může Komise postupem podle čl. 17 odst. 2 rozhodnutím povolit členským státům na určité období uvádět na trh na území Společenství takové množství množitelského materiálu kategorie vyhovující méně přísným požadavkům, jaké je potřebné k překonání obtíží."20. Vkládá se nový článek, který zní:"Článek 14aK nalezení lepších řešení nahrazujících některá ustanovení této směrnice lze postupem podle čl. 17 odst. 3 rozhodnout uspořádat za určitých podmínek na úrovni Společenství časově omezené zkoušky."21. V článku 15 se odstavec 2 nahrazuje tímto:"2. a) Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou stanoví, zda révový vegetativní množitelský materiál vyprodukovaný ve třetí zemi splňuje požadavky této směrnice a poskytuje stejné záruky jako materiál vyprodukovaný ve Společenství, pokud jde o podmínky pro jeho povolení a opatření přijatá pro zajištění jeho produkce za účelem jeho uvedení na trh.b) Rada dále stanoví typy a kategorie révového vegetativního množitelského materiálu, které mohou být podle písmene a) uznány k uvedení na trh na území Společenství.c) Až do přijetí rozhodnutí Radou podle písmene a), a aniž je dotčena směrnice Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství [*] Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s.1., mohou být postupem podle čl. 17 odst. 2 členské státy zmocněny, aby tato opatření přijaly samy. V tom případě musí zajistit, aby dovážený materiál poskytoval záruky v každém směru rovnocenné zárukám poskytovaným révovým vegetativním množitelským materiálem vyprodukovaným v souladu s touto směrnicí ve Společenství. Dovážený materiál musí být doprovázen dokladem, ve kterém jsou uvedeny údaje stanovené v čl. 11 odst. 2."22. Vkládají se nové články, které znějí:"Článek 16aOpatření nezbytná k provedení této směrnice, týkající se věcí uvedených v následujících ustanoveních, budou přijata řídícím postupem podle čl. 17 odst. 2:- čl. 2 odst. 1 oddíl DA písm. c), čl. 3 odst. 3, čl. 8 odst. 2, článek 9, čl. 11 odst. 2, čl. 14 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 písm. c).Článek 16bOpatření nezbytná k provedení této směrnice, týkající se věcí uvedených v následujících ustanoveních, budou přijata regulativním postupem podle čl. 17 odst. 3:- čl. 2 odst. 1 oddíl I, čl. 3 odst. 5, čl. 10 odst. 3 a článek 14a."23. Článek 17 se nahrazuje tímto:"Článek 171. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví (dále jen "výbor").2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [*] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s.23..Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/EHS je jeden měsíc.3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/EHS je dva měsíce.4. Výbor přijme svůj jednací řád."24. Odkazy na článek 17 v čl. 5d odst. 2, čl. 14 odst. 3 a článcích 16, 17a a 18a se považují za odkazy na čl. 17 odst. 2.Článek 2Zrušuje se směrnice 74/649/EHS.Článek 3Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději 23. února 2003. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 4Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 14. února 2002.Za RadupředsedaP. Del Castillo[1] Úř. věst. C 177 E, 27.6.2000, s. 77.[2] Úř. věst. C 197, 12.7.2001, s. 24.[3] Úř. věst. C 268, 19.9.2000, s. 42.[4] Úř. věst. L 93, 17.4.1968, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 1994.[5] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.[6] Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.[7] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[8] Úř. věst. L 352, 28.12.1974, s. 45.[9] Úř. věst. L 179, 17.7.1999, s.1.[11] Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s.1.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2011/27/EU ze dne 4. března 2011 , kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky oryzalinu a kterou se mění a doplňuje rozhodnutí Komise 2008/934/ES  Text s významem pro EHP

text:
               5.3.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 60/12

         SMĚRNICE KOMISE 2011/27/EU
   ze dne 4. března 2011,
   kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky oryzalinu a kterou se mění a doplňuje rozhodnutí Komise 2008/934/ES
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (2) a (ES) č. 1490/2002 (3) stanoví prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Tento seznam zahrnuje oryzalin.

               (2)

               V souladu s článkem 11e nařízení (ES) č. 1490/2002 oznamovatel stáhl svou podporu zařazení uvedené účinné látky do přílohy I směrnice 91/414/EHS do dvou měsíců od obdržení návrhu zprávy o posouzení. Rozhodnutí Komise 2008/934/ES ze dne 5. prosince 2008 o nezařazení některých účinných látek do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a o odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tyto látky (4) se tudíž týkalo i nezařazení oryzalinu.

               (3)

               V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS původní oznamovatel (dále jen „žadatel“) předložil novou žádost, ve které požádal o uplatnění zkráceného postupu stanoveného články 14 až 19 nařízení Komise (ES) č. 33/2008 ze dne 17. ledna 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I (5).

               (4)

               Žádost byla předložena Francii, která byla nařízením (ES) č. 1490/2002 jmenována členským státem zpravodajem. Lhůta pro zkrácený postup byla dodržena. Specifikace účinné látky a doporučená použití jsou stejná jako v případě rozhodnutí 2008/934/ES. Uvedená žádost je také v souladu se zbývajícími hmotněprávními a procesními požadavky podle článku 15 nařízení (ES) č. 33/2008.

               (5)

               Francie posoudila dodatečné údaje předložené žadatelem a připravila dodatečnou zprávu. Dne 17. srpna 2009 postoupila tuto zprávu Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi. Úřad zaslal dodatečnou zprávu ostatním členským státům a žadateli k vyjádření připomínek a obdržené připomínky postoupil Komisi. V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 33/2008 a na žádost Komise předložil úřad své závěry ohledně oryzalinu dne 6. srpna 2010 Komisi (6). Návrh zprávy o posouzení, dodatečná zpráva a závěry úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončeny dne 28. ledna 2011 v podobě zprávy Komise o přezkoumání oryzalinu.

               (6)

               Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující oryzalin mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Je proto vhodné zařadit látku oryzalin do přílohy I, a zajistit tak, aby ve všech členských státech mohla být povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tuto účinnou látku udělována v souladu s ustanoveními uvedené směrnice.

               (7)

               Aniž je dotčen tento závěr, je třeba získat další informace týkající se některých specifických aspektů. Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 91/414/EHS může zařazení látky do přílohy I podléhat určitým podmínkám. Je proto nezbytné, aby specifikace komerčně vyráběného technického materiálu byla potvrzena vhodnými analytickými údaji, včetně informací o významu nečistot, jež jsou z důvodů zachování důvěrnosti uváděny jako nečistoty 2, 6, 7, 9, 10, 11 a 12. S ohledem na specifikaci technického materiálu by měla být ověřena relevance zkušebního materiálu použitého pro toxikologickou dokumentaci a měly by být vyžádány informace potvrzující posouzení rizika pro vodní organismy. Pokud bude oryzalin klasifikován podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (7) jako látka s „podezřením na vyvolání rakoviny“, vyžádají si dotčené členské státy předložení dalších informací za účelem potvrzení významu metabolitů OR13 (8) a OR15 (9) a příslušného posouzení rizika pro podzemní vody.

               (8)

               Před zařazením účinné látky do přílohy I je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou.

               (9)

               Aniž jsou dotčeny závazky stanovené směrnicí 91/414/EHS jako důsledek zařazení účinné látky do přílohy I, mělo by být členským státům po zařazení poskytnuto šestiměsíční období, ve kterém přezkoumají stávající povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující oryzalin, aby bylo zajištěno splnění požadavků stanovených směrnicí 91/414/EHS, zejména ustanovení článku 13 uvedené směrnice a příslušných podmínek stanovených v příloze I. Členské státy by měly v případě potřeby změnit, nahradit nebo odejmout stávající povolení v souladu s ustanoveními směrnice 91/414/EHS. Odchylně od výše stanovené lhůty by pro předložení a zhodnocení úplné dokumentace podle přílohy III pro každý přípravek na ochranu rostlin a pro každé určené použití mělo být v souladu s jednotnými zásadami stanovenými ve směrnici 91/414/EHS poskytnuto delší období.

               (10)

               Zkušenosti z předchozích zařazení účinných látek, posouzených v rámci nařízení Komise (EHS) č. 3600/92 ze dne 11. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro první etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (10), do přílohy I směrnice 91/414/EHS ukázaly, že při výkladu povinností držitelů stávajících povolení mohou vzniknout problémy, pokud jde o přístup k údajům. Aby se předešlo dalším těžkostem, zdá se proto být nezbytné ujasnit povinnosti členských států, zejména povinnost ověřit, že držitel povolení má přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II uvedené směrnice. Ve srovnání se směrnicemi, které byly dosud přijaty a kterými se mění příloha I, však toto ujasnění neukládá členským státům ani držitelům povolení žádné nové povinnosti.

               (11)

               Směrnice 91/414/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (12)

               Rozhodnutí 2008/934/ES stanoví nezařazení oryzalinu a odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující uvedenou látku do 31. prosince 2011. Je nezbytné zrušit řádek týkající se oryzalinu v příloze uvedeného rozhodnutí.

               (13)

               Rozhodnutí 2008/934/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (14)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Příloha I směrnice 91/414/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.
   Článek 2
   Řádek týkající se oryzalinu v příloze rozhodnutí 2008/934/ES se zrušuje.
   Článek 3
   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. listopadu 2011. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
   Budou tyto předpisy používat od 1. prosince 2011.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   Článek 4
   1.   V souladu se směrnicí 91/414/EHS členské státy do 30. listopadu 2011 v případě potřeby změní nebo odejmou stávající povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku oryzalin.
   Do tohoto dne zejména ověří, zda jsou splněny podmínky přílohy I uvedené směrnice týkající se oryzalinu, s výjimkou podmínek stanovených v části B údajů o uvedené účinné látce, a zda držitel povolení má dokumentaci či přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II uvedené směrnice v souladu s podmínkami článku 13 uvedené směrnice.
   2.   Odchylně od odstavce 1 členské státy v souladu s jednotnými zásadami stanovenými v příloze VI směrnice 91/414/EHS nově zhodnotí každý povolený přípravek na ochranu rostlin obsahující oryzalin jako jedinou účinnou látku, nebo jako jednu z několika účinných látek, které byly všechny nejpozději do 31. května 2011 uvedeny v příloze I směrnice 91/414/EHS, a to na základě dokumentace splňující požadavky přílohy III uvedené směrnice a při zohlednění části B údajů v příloze I uvedené směrnice, které se týkají oryzalinu. Na základě tohoto hodnocení určí, zda přípravek splňuje podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. b), c), d) a e) směrnice 91/414/EHS.
   Po tomto určení postupují členské státy takto:

               a)

               pokud přípravek obsahuje oryzalin jako jedinou účinnou látku, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou nejpozději do 31. května 2015; nebo

               b)

               pokud přípravek obsahuje oryzalin jako jednu z několika účinných látek, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 31. května 2015 nebo do data stanoveného pro tuto změnu či odnětí v příslušné směrnici nebo směrnicích, jimiž se příslušná látka nebo látky zařazují do přílohy I směrnice 91/414/EHS, podle toho, co nastane později.

         Článek 5
   Tato směrnice vstupuje v platnost dnem 1. června 2011.
   Článek 6
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 4. března 2011.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 25.

      (3)  Úř. věst. L 224, 21.8.2002, s. 23.

      (4)  Úř. věst. L 333, 11.12.2008, s. 11.

      (5)  Úř. věst. L 15, 18.1.2008, s. 5.

      (6)  Evropský úřad pro bezpečnost potravin; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance oryzalin. EFSA Journal 2010; 8(9):1707. [59 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1707. K dispozici na internetové adrese: www.efsa.europa.eu.

      (7)  Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.

      (8)  2-ethyl-7-nitro-1-propyl-1H-benzimidazol-5-sulfonamid.

      (9)  2-ethyl-7-nitro-1H-benzimidazol-5-sulfonamid.

      (10)  Úř. věst. L 366, 15.12.1992, s. 10.

      PŘÍLOHA
      V příloze I směrnice 91/414/EHS se na konec tabulky doplňují nové údaje, které znějí:

                     Číslo

                     Obecný název, identifikační čísla

                     Název podle IUPAC

                     Čistota (1)

                     Vstup v platnost

                     Konec platnosti zařazení

                     Zvláštní ustanovení

                     „334

                     Oryzalin
                     CAS: 19044-88-3

                     CIPAC: 537

                     3,5-dinitro-N4,N4
                        -dipropylsulfanilamid

                     ≥ 960 g/kg

                        N-nitrosodipropylamin:
                     ≤ 0,1mg/kg
                     Toluen: ≤ 4 g/kg

                     1. června 2011

                     31. května 2021

                     ČÁST A
                     Povolena mohou být pouze použití jako herbicid.
                     ČÁST B
                     Při uplatňování jednotných zásad uvedených v příloze VI musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání oryzalinu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 28. ledna 2011.
                     Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

                                 1.

                                 bezpečnosti obsluhy a zajistit, aby v podmínkách použití bylo zahrnuto užití odpovídajících osobních ochranných prostředků;

                                 2.

                                 ochraně vodních organismů a necílových rostlin;

                                 3.

                                 ochraně podzemních vod, pokud je tato účinná látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami;

                                 4.

                                 riziku pro býložravé ptáky a savce;

                                 5.

                                 riziku pro včely během období květu.

                           Podmínky povolení musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.
                     Dotčené členské státy provádějí v případě potřeby programy monitorování za účelem ověření možné kontaminace podzemních vod metabolity OR13 (2-ethyl-7-nitro-1propl-1H-benzimidazole-5-sulfonamide) a OR15 (2-ethyl-7-nitro-1H-benzimidazole-5-sulfonamide) v ohrožených oblastech. Dotčené členské státy si vyžádají předložení potvrzujících informací ohledně:

                                 1.

                                 specifikace komerčně vyráběného technického materiálu na základě vhodných analytických údajů, včetně informací o významu nečistot, jež jsou z důvodů zachování důvěrnosti uváděny jako nečistoty 2, 6, 7, 9, 10, 11 a 12;

                                 2.

                                 relevance zkušebního materiálu použitého pro toxikologickou dokumentaci s ohledem na specifikaci technického materiálu;

                                 3.

                                 posouzení rizika pro vodní organismy;

                                 4.

                                 významu metabolitů OR13 a OR15 a příslušného posouzení rizika pro podzemní vody, pokud bude oryzalin klasifikován podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1) jako látka s „podezřením na vyvolání rakoviny“.

                           Dotčené členské státy zajistí, aby žadatel předložil Komisi informace uvedené v 1. a 2. bodě do 1. prosince 2011 a informace uvedené v 3. bodě do 31. května 2013. Informace uvedené ve 4. bodě se předloží do šesti měsíců po oznámení rozhodnutí ohledně klasifikace oryzalinu.“

         (1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.


title: Směrnice Komise 2013/26/EU ze dne 8. února 2013 , kterou se v důsledku přistoupení Chorvatska upravují některé směrnice v oblasti bezpečnosti potravin a veterinární a rostlinolékařské politiky

text:
               10.6.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 158/376

         SMĚRNICE KOMISE 2013/26/EU
   ze dne 8. února 2013,
   kterou se v důsledku přistoupení Chorvatska upravují některé směrnice v oblasti bezpečnosti potravin a veterinární a rostlinolékařské politiky
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na smlouvu o přistoupení Chorvatské republiky, a zejména na čl. 3 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na akt o přistoupení Chorvatské republiky, a zejména na čl. 50 tohoto aktu,
   vzhledem k těmto důvodům,

               (1)

               V článku 50 aktu o přistoupení je uvedeno, že jestliže akty orgánů přijaté před přistoupením vyžadují v důsledku přistoupení úpravy a jestliže tyto nezbytné úpravy nejsou stanoveny tímto aktem ani jeho přílohami, přijme akty nezbytné k tomuto účelu Komise, pokud byl původní akt přijat Komisí.

               (2)

               V závěrečném aktu konference, v jejímž rámci byla vypracována smlouva o přistoupení, se uvádí, že vysoké smluvní strany dosáhly politické dohody ohledně souboru úprav aktů přijatých orgány nutných z důvodu přistoupení a vyzývají Radu a Komisi, aby tyto úpravy přijaly před přistoupením, v případě potřeby doplněné a aktualizované s přihlédnutím k vývoji práva Unie.

               (3)

               Směrnice Komise 1999/21/ES (1) a 2006/141/ES (2) by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Směrnice 1999/21/ES a 2006/141/ES se mění v souladu s přílohou.
   Článek 2
   1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději ke dni přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
   Použijí tyto předpisy ode dne přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost s výhradou vstupu a dnem vstupu smlouvy o přistoupení Chorvatské republiky v platnost.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 8. února 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 29.

      (2)  Úř. věst. L 401, 30.12.2006, s. 1.

      PŘÍLOHA

         BEZPEČNOST POTRAVIN A VETERINÁRNÍ A ROSTLINOLÉKAŘSKÁ POLITIKA

      PRÁVNÍ PŘEDPISY V OBLASTI BEZPEČNOSTI POTRAVIN

                  1.

                  31999 L 0021: směrnice Komise 1999/21/ES ze dne 25. března 1999 o dietních potravinách pro zvláštní léčebné účely (Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 29):
                  V čl. 4 odst. 1 se seznam začínající slovy „v bulharštině“ a končící slovy „medicinska ändamål“ nahrazuje tímto:

                              „—

                              v bulharštině:
                              „Диетични храни за специални медицински цели“,

                              —

                              ve španělštině:
                              „Alimento dietético para usos médicos especiales“,

                              —

                              v češtině:
                              „Dietní potravina určená pro zvláštní lékařské účely“,

                              —

                              v dánštině:
                              „Levnedsmiddel/Levnedsmidler til særlige medicinske formål“,

                              —

                              v němčině:
                              „Diätetisches/Diätetische Lebensmittel für besondere medizinische
                              Zwecke (Bilanzierte Diäten)“,

                              —

                              v estonštině:
                              „Toit meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks“,

                              —

                              v řečtině:
                              „Διαιτητικά τρόφιμα για ειδικούς ιατρικούς σκοπούς“,

                              —

                              v angličtině:
                              „Food(s) for special medical purposes“,

                              —

                              ve francouzštině:
                              „Aliment(s) diététique(s) destiné(s) a des fins médicales spéciales“,

                              —

                              v chorvatštině:
                              „Hrana za posebne medicinske potrebe“,

                              —

                              v italštině:
                              „Alimento dietetico destinato a fini medici speciali“,

                              —

                              v lotyštině:
                              „Diētiskā pārtika cilvēkiem ar veselības traucējumiem“,

                              —

                              v litevštině:
                              „Specialios medicininės paskirties maisto produktai“,

                              —

                              v maďarštině:
                              „Speciális – gyógyászati célra szánt – tápszer“,

                              —

                              v maltštině:
                              „Ikel dijetetiku għal skopijiet mediċi speċifiċi“,

                              —

                              v nizozemštině:
                              „Dieetvoeding voor medisch gebruik“,

                              —

                              v polštině:
                              „Dietetyczne środki spożywcze specjalnego przeznaczenia medycznego“,

                              —

                              v portugalštině:
                              „Produto dietético de uso clínico“,

                              —

                              v rumunštině:
                              „Alimente dietetice pentru scopuri medicale speciale“,

                              —

                              ve slovenštině:
                              „dietetická potravina na osobitné lekárske účely“,

                              —

                              ve slovinštině:
                              „Dietno (dietetično) živilo za posebne zdravstvene namene“,

                              —

                              ve finštině:
                              „Kliininen ravintovalmiste/kliinisiä ravintovalmisteita“,

                              —

                              ve švédštině:
                              „Livsmedel för speciella medicinska ändamål“.“

                  2.

                  32006 L 0141: směrnice Komise 2006/141/ES ze dne 22. prosince 2006 o počáteční a pokračovací kojenecké výživě a o změně směrnice 1999/21/ES (Úř. věst. L 401, 30.12.2006, s. 1):

                              a)

                              V článku 11 se v seznamu začínajícím slovy „— v bulharštině“ a končícím slovem „Tillskottsnäring“ vkládá za údaj pro francouzštinu tento údaj:

                                          „—

                                             v chorvatštině: „početna hrana za dojenčad“ a „prijelazna hrana za dojenčad“,“.

                              b)

                              V článku 12 se v seznamu začínajícím slovy „— v bulharštině“ a končícím slovy „Tillskottsnäring uteslutande baserad på mjölk“ vkládá za údaj pro francouzštinu tento údaj:

                                          „—

                                             v chorvatštině: „početna mliječna hrana za dojenčad“ a „prijelazna mliječna hrana za dojenčad“,“.