title: Směrnice Komise 1999/97/ES ze dne 13. prosince 1999, kterou se mění směrnice Rady 95/21/ES o uplatňování mezinárodních norem pro bezpečnost lodí, zabránění znečištění a životní a pracovní podmínky na lodích, které využívají přístavy Společenství a plují ve výsostných vodách členských států (státní přístavní inspekce)Text s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

31999L0097

Úřední věstník L 331 , 23/12/1999 S. 0067 - 0070

		Směrnice Komise 1999/97/ESze dne 13. prosince 1999,kterou se mění směrnice Rady 95/21/ES o uplatňování mezinárodních norem pro bezpečnost lodí, zabránění znečištění a životní a pracovní podmínky na lodích, které využívají přístavy Společenství a plují ve výsostných vodách členských států (státní přístavní inspekce)(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 95/21/ES ze dne 19. června 1995 o uplatňování mezinárodních norem pro bezpečnost lodí, zabránění znečištění a životní a pracovní podmínky na lodích, které využívají přístavy Společenství a plují ve výsostných vodách členských států (státní přístavní inspekce) [1], naposledy pozměněnou směrnicí 98/42/ES [2], a zejména na článek 19 uvedené směrnice,(1) vzhledem k tomu, že je nezbytné vzít v úvahu změny úmluv, protokolů, předpisů a rezolucí Mezinárodní námořní organizace (IMO) a změn Pařížského memoranda o porozumění, které vstoupily v platnost;(2) vzhledem k tomu, že zveřejňování informací, které se týkají lodí zadržených v přístavech Společenství podle směrnice 95/21/ES, může podnítit vlastníky lodí k provedení nápravných opatření, aniž by k tomu byli nuceni, a může v oblasti námořní dopravy vyvolat povědomí o otázkách bezpečnosti;(3) vzhledem k tomu, že by proto měl být rozšířen seznam informací určených k zveřejňování, zejména s cílem zahrnout podrobnější informace o dotyčné lodi, provedeném zadržení a učiněných opatřeních, stejně jako o lodích, kterým byl odepřen přístup do přístavů Společenství; že by mělo být jasněji stanoveno, kdy za zjišťování nedostatků vedoucích k zadržení plavidla odpovídají klasifikační společnosti pověřené prohlídkami; že by účinnost těchto opatření měla být zvýšena častějším, a to měsíčním zveřejňováním informací;(4) vzhledem k tomu, že lepší průhlednost údajů týkajících se inspekcí plavidel je nezbytným a důležitým prvkem zvýšení kvality námořní dopravy jak uvnitř Společenství, tak v celém světě; že ve spolupráci mezi členskými státy a Komisí by měly být vymezeny metody vedoucí k širší a včasné dostupnosti těchto informací;(5) vzhledem k tomu, že členské státy by měly učinit všechna opatření nezbytná k odstranění všech právních překážek k zveřejnění seznamu lodí podrobených inspekci, zadržených nebo kterým byl odepřen přístup do některého přístavu Společenství, zejména v případě potřeby upravit své vnitrostátní právní předpisy o ochraně údajů;(6) vzhledem k tomu, že celkové cílové kritérium popsané v příloze I části II směrnice 95/21/ES je třeba upravit ve světle zkušeností získaných při jeho uplatňování; že hodnota cílového kritéria může být často upravována v rámci Pařížského memoranda a následně zahrnuta do systému Sirenac; že pro zjištění hodnoty cílového kritéria plavidla stačí konzultovat databázi Sirenac; že se proto zdá zbytečné zahrnovat tuto hodnotu do směrnice 95/21/ES;(7) vzhledem k tomu, že seznam osvědčení a dokumentů uvedených v příloze II k směrnici 95/21/ES by měl být upraven s ohledem na změny mezinárodních právních předpisů, které vstoupily v platnost;(8) vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 12 směrnice Rady 93/75/EHS [3] naposledy pozměněné směrnicí Komise 98/74/ES [4],PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 95/21/ES se mění takto:1. Článek 2 se mění takto:a) v bodě 1 se slova "v platnosti ke dni 1. července 1998" nahrazují slovy "v platnosti ke dni 1. července 1999";b) v bodě 2 se slova "ve znění platném ke dni 14. ledna 1998" nahrazují slovy "ve znění ke dni 1. července 1999".2. Článek 15 se nahrazuje tímto:"Článek 15Zveřejnění informací1. Příslušný orgán každého členského státu učiní opatření nezbytná k tomu, aby alespoň každý měsíc byly zveřejňovány informace uvedené v příloze VIII části I, které se týkají zadržených lodí nebo lodí, kterým byl odepřen přístup do přístavu členského státu v průběhu předchozího měsíce.2. Informace dostupné v systému Sirenac, které se týkají lodí podrobených inspekci v přístavech členských států podle přílohy VIII části I a části II, musí být prostřednictvím vhodných technických opatření zveřejněny co nejdříve po ukončení inspekce nebo po zrušení zadržení.3. Členské státy a Komise spolupracují s cílem zavést vhodná technická opatření podle odstavce 2.4. Informační systém Sirenac je podle potřeby měněn s cílem splnit uvedené požadavky."3. Příloha I se mění v souladu s přílohou této směrnice.4. Příloha II se mění takto:a) Bod 2 sedmá odrážka se nahrazuje tímto:"— Osvědčení o udělení výjimky, případně včetně seznamu nákladu."b) Za bod 28 se vkládají tyto body:"29. Plán likvidace odpadků a kniha záznamů o odpadcích.30. Systém podkladů pro rozhodování velitelů osobních lodí.31. Plán spolupráce SAR pro osobní lodě plující po pravidelných trasách.32. Seznam provozních omezení pro osobní lodě.33. Knížka pro přepravu volně loženého nákladu.34. Plán nakládky a vykládky pro přepravce volně loženého nákladu."5. Doplňuje se se nová příloha VIII v souladu s přílohou této směrnice.Článek 21. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 12 měsíců po přijetí této směrnice. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 13. prosince 1999.Za KomisiLoyola de Palaciomístopředsedkyně[1] Úř. věst. L 157, 7.7.1995, s. 1.[2] Úř. věst. L 184, 27.6.1998, s. 40.[3] Úř. věst. L 247, 5.10.1993, s. 19.[4] Úř. věst. L 276, 13.10.1998, s. 7.--------------------------------------------------PŘÍLOHA1. Příloha I se mění takto:a)v části I bodu 6, se za slovo "zadrženo" vkládá slovo "nebo odepřeno";b) část II se nahrazuje tímto:"II. Celkové cílové kritériumNásledující lodě mají mít přednost při inspekci.1. Lodě vplouvající do přístavu členského státu poprvé nebo po 12 měsících nebo více. Při používání těchto kritérií přihlížejí členské státy k inspekcím, které byly provedeny členy Pařížského memoranda. Chybějí-li vhodné údaje pro tento účel, spoléhají se členské státy na dostupné údaje systému Sirenac a provádějí inspekci pouze těch lodí, které nejsou registrovány v databázi Sirenac od jejího zřízení dne 1. ledna 1993.2. Lodě, které v předchozích šesti měsících nebyly podrobeny inspekci žádným členským státem.3. Lodě, jejichž povinná osvědčení o konstrukci lodě a jejím zařízení vydaná v souladu s úmluvami a osvědčení o klasifikaci byla vydána subjektem neuznaným za podmínek směrnice Rady 94/57/ES ze dne 22. listopadu 1994, kterou se stanoví o společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy (Úř. věst. L 319, 12.12.1994, s. 20).4. Lodě plující pod vlajkou státu, který je uveden ve tříleté tabulce nadprůměrných počtů zadržení a zpoždění zveřejněné ve výroční zprávě Pařížského memoranda.5. Lodě, kterým bylo povoleno opustit přístav členského státu za určitých podmínek, například:a) že závady budou opraveny před odplutím;b) že závady budou opraveny v nejbližším přístavu;c) že závady budou opraveny do 14 dní;d) že byly pro závady stanoveny jiné podmínky;Pokud byla přijata vhodná opatření a všechny závady byly odstraněny, vezme se to v úvahu.6. Lodě, u kterých byly během dřívějších inspekcí zaznamenány závady, podle jejich počtu.7. Lodě, které byly zadrženy v předchozím přístavu.8. Lodě plující pod vlajkou země, která neratifikovala všechny mezinárodní úmluvy uvedené v článku 2 této směrnice.9. Lodě plující pod vlajkou země, která vykazuje podíl závad vyšší než průměrný.10. Lodě s vyšším než průměrným počtem závad vztahujících se k třídě lodě.11. Lodě, které patří do kategorie, pro kterou bylo rozhodnuto o rozšířené inspekci (podle článku 7 této směrnice).12. Ostatní lodě starší než 13 let.Při určování pořadí předností pro inspekci uvedených lodí přihlíží příslušný orgán k celkovému cílovému kritériu, který uvádí informační systém Sirenac podle přílohy I oddíl 1 Pařížského memoranda. Vyšší cílové kritérium svědčí o vyšší přednosti. Celkové cílové kritérium je souhrnem použitelných hodnot cílového kritéria, jak jsou vymezeny v Pařížském memorandu. Body 5, 6 a 7 se vztahují jen na inspekce provedené za posledních 12 měsíců. Celkové cílové kritérium nesmí být nižší než souhrn hodnot stanovených pro body 3, 4, 8, 9, 10, 11 a 12.Jestliže do tří měsíců od zavedení nových hodnot cílových kritérií do rámce Pařížského memoranda bude Komise toho názoru, že tyto hodnoty jsou nepřiměřené, může postupem podle článku 19 směrnice 95/21/ES rozhodnout, že tyto hodnoty neplatí pro účely této směrnice."2. Připojí se nová příloha VIII:"PŘÍLOHA VIIIZveřejnění informací týkajících se zadržení a inspekcí v přístavech členských států(podle článku 15)I. Informace zveřejňované v souladu s čl. 15 odst. 1 obsahují- jméno lodě,- číslo IMO (Mezinárodní námořní organizace),- typ lodě,- hrubá prostornost,- rok stavby,- jméno a adresu majitele nebo provozovatele lodě,- stát vlajky,- klasifikační společnost nebo případně klasifikační společnosti, které vydaly této lodi osvědčení o klasifikaci, pokud bylo vydáno,- klasifikační společnost nebo klasifikační společnosti nebo jakákoliv osoba, která této lodi vydala osvědčení v souladu s použitelnými úmluvami jménem státu vlajky, včetně zmínky o vydaných osvědčeních,- počet zadržení během předchozích 24 měsíců,- země a přístav zadržení,- den, kdy bylo zadržení zrušeno,- trvání zadržení ve dnech,- počet zjištěných závad a jasně a přesně popsané důvody pro zadržení,- v případě, kdy se na loď vztahuje odmítnutí přístupu do kteréhokoliv přístavu uvnitř Společenství, jasně a přesně popsané důvody pro toto opatření,- uvedení, zda má klasifikační společnost nebo jiný soukromý subjekt, který provedl prohlídku, odpovědnost vztahující se k závadám, které samotné nebo v kombinaci vedly k zadržení,- popis učiněných opatření v případě lodě, které bylo dovoleno pokračovat do nejbližší vhodné opravárenské loděnice nebo které byl odmítnut přístup do všech přístavů Společenství.II. Informace, které se týkají lodí podrobených inspekci, zveřejňované v souladu s čl. 15 odst. 2 musí obsahovat:- jméno lodě,- číslo IMO (Mezinárodní námořní organizace),- typ lodě,- hrubá prostornost,- rok stavby,- jméno a adresu majitele nebo provozovatele lodě,- stát vlajky,- klasifikační společnost nebo případně klasifikační společnosti, které této lodi vydaly osvědčení o klasifikaci, pokud bylo vydáno,- klasifikační společnost nebo případně klasifikační společnosti nebo jakákoliv osoba, která vydala této lodi osvědčení v souladu s použitelnými úmluvami jménem státu vlajky, včetně zmínky o vydaných osvědčeních,- země, přístav a datum inspekce,- počet závad podle kategorie závad."--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (kodifikované znění)   (Text s významem pro EHP)

text:
               17.11.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 318/17

      SMĚRNICE KOMISE 2006/111/ES
   ze dne 16. listopadu 2006
   o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků
   (Text s významem pro EHP)
   (kodifikované znění)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na čl. 86 odst. 3 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (1) byla několikrát podstatně změněna (2). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by měla být uvedená směrnice kodifikována.

               (2)

               Veřejnoprávní podniky hrají významnou roli v národním hospodářství členských států.

               (3)

               Členské státy občas udělují zvláštní nebo výlučná práva určitým podnikům nebo poskytují určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu náhrady ve formě plateb či jinak. Tyto podniky rovněž často vstupují do hospodářské soutěže s jinými podniky.

               (4)

               Článek 295 Smlouvy stanoví, že Smlouva se nijak nedotýká úpravy vlastnictví, uplatňované v členských státech. Při uplatňování pravidel hospodářské soutěže by nemělo docházet k žádné neopodstatněné diskriminaci mezi veřejnými a soukromými podniky. Tato směrnice by se měla vztahovat na veřejné i soukromé podniky.

               (5)

               Podle Smlouvy má Komise zajistit, aby členské státy neposkytovaly soukromým ani veřejným podnikům pomoc neslučitelnou se společným trhem.

               (6)

               Avšak mnohotvárnost finančních vztahů mezi vnitrostátní veřejnou mocí a veřejnými podniky může klást překážky při plnění tohoto úkolu.

               (7)

               Spravedlivého a účinného uplatňování pravidel Smlouvy o pomoci na veřejné i soukromé podniky lze docílit jen tehdy, budou-li tyto finanční vztahy zprůhledněny.

               (8)

               Navíc u veřejných podniků tato průhlednost umožní zřetelně oddělit úlohy státu jako veřejné moci a jako vlastníka.

               (9)

               Ustanovení čl. 86 odst. 1 Smlouvy ukládá povinnosti veřejným podnikům a podnikům, kterým členské státy udělily zvláštní nebo výlučná práva. Ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy se vztahuje na podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu. Ustanovení čl. 86 odst. 3 Smlouvy stanoví, že Komise sleduje uplatňování ustanovení uvedeného článku a k tomuto účelu jí svěřuje nezbytné specifické prostředky. Aby mohla zaručit uplatňování článku 86 Smlouvy, musí mít Komise k dispozici nezbytné informace. K tomu je třeba stanovit podmínky pro dosažení průhlednosti.

               (10)

               Je tudíž třeba upřesnit, co se rozumí „veřejnou mocí“ a „veřejnými podniky“.

               (11)

               Členské státy mají různé územně správní členění. Tato směrnice by se měla vztahovat na veřejnou moc na všech úrovních ve všech členských státech.

               (12)

               Veřejná moc může vykonávat rozhodující vliv na chování veřejnoprávních podniků nejen tehdy, je-li jejich vlastníkem nebo má-li v nich většinovou účast, ale též prostřednictvím pravomocí, které má v jejich správních, řídících a dozorčích orgánech, na základě pravidel, jimiž se řídí jejich činnost, nebo v důsledku rozvržení akcií.

               (13)

               Poskytování veřejných prostředků veřejným podnikům se může dít přímo nebo nepřímo. Je třeba dosáhnout průhlednosti bez ohledu na způsob, jakým jsou veřejné prostředky poskytovány. Je rovněž třeba případně zabezpečit, aby byly dostatečně známy důvody poskytnutí veřejných prostředků a jejich skutečného použití.

               (14)

               Složité situace spojené s různými formami veřejných a soukromých podniků, jímž byla udělena zvláštní nebo výlučná práva nebo které byly pověřeny poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, s rozmanitostí činností, které může vykonávat jediný podnik, a s různým stupněm liberalizace trhu v různých členských státech by mohly ztížit uplatňování pravidel hospodářské soutěže a zejména článku 86 Smlouvy. Je proto nezbytné, aby měly členské státy a Komise k dispozici podrobné údaje o vnitřní finanční a organizační struktuře těchto podniků, zejména oddělené a spolehlivé účetnictví různých činností prováděných jedním a týmž podnikem.

               (15)

               Účty by měly dokládat rozdíl mezi jednotlivými činnostmi, náklady a výnosy spojené s každou z nich a způsoby přičítání nebo přidělování nákladů a výnosů. Takové oddělené účetnictví by mělo být k dispozici jednak pro výrobky a služby, na které členský stát udělil zvláštní nebo výlučné právo nebo pověřil podnik poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, jednak pro ostatní výrobky nebo služby, které podnik vyrábí nebo poskytuje. Povinnost oddělení účetnictví by se neměla vztahovat na podniky, jejichž činnost je omezena na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu a které nevykonávají činnosti mimo hranice těchto služeb. Zdá se, že není nutné požadovat oddělení účetnictví v rámci služeb obecného hospodářského zájmu nebo v rámci zvláštních nebo výlučných práv, pokud to není nutné pro rozdělení nákladů a výnosů mezi dotyčné služby a výrobky a služby a výrobky nespadající mezi služby obecného hospodářského zájmu nebo zvláštní či výlučná práva.

               (16)

               Nejúčinnějším prostředkem zajištění spravedlivého a účinného uplatnění pravidel hospodářské soutěže na tyto podniky je požadavek, aby členské státy zajistily, že příslušné podniky budou vést oddělené účetnictví. Komise v roce 1996 přijala sdělení o službách obecného hospodářského zájmu v Evropě (3), které bylo v roce 2001 doplněné dalším sdělením (4), ve kterém zdůrazňuje jejich důležitost. Je nutné vzít v úvahu význam dotčených odvětví, které mohou zahrnovat služby obecného zájmu, silné postavení na trhu, které mohou dané podniky mít, a zranitelnost začínající hospodářské soutěže v odvětvích, která byla liberalizována. V souladu se zásadou přiměřenosti je nutné a vhodné stanovit pravidla pro povinnost vést oddělené účetnictví, aby bylo dosaženo základního cíle průhlednosti. Tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných cílů, v souladu s ustanoveními čl. 5 třetího pododstavce Smlouvy.

               (17)

               V některých odvětvích vyžadují předpisy přijaté Společenstvím, aby členské státy a některé podniky vedly oddělené účetnictví. Je nezbytné zajistit rovné zacházení se všemi hospodářskými činnostmi v rámci Společenství a rozšířit povinnost vést oddělené účetnictví na všechny srovnatelné situace. Tato směrnice by neměla měnit zvláštní pravidla stanovená pro stejné účely jinými předpisy Společenství a neměla by se vztahovat na činnosti podniků, na které se vztahují uvedené předpisy.

               (18)

               Je třeba předpokládat kvantitativní výjimky. Proto by měly být vyňaty veřejné podniky, jejichž omezený hospodářský význam neospravedlňuje administrativní břímě spojené se zprůhledněním. S ohledem na omezený možný dopad na obchod mezi členskými státy není prozatím nutné vyžadovat vedení odděleného účetnictví u některých druhů služeb.

               (19)

               Vzhledem k tomu, že tato směrnice nepředjímá uplatnění ostatních ustanovení Smlouvy, zejména čl. 86 odst. 2, článků 88 a 296 ani jakýchkoli jiných pravidel týkajících se sdělování informací Komisi členskými státy.

               (20)

               Zdá se, že v případech, kdy byla stanovena náhrada za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu na přiměřené období otevřeným, průhledným a nediskriminačním postupem, není nutné vyžadovat po podnicích vedení odděleného účetnictví.

               (21)

               Získané informace musí podléhat obchodnímu tajemství, neboť podniky, kterých se tato směrnice týká, se účastní hospodářské soutěže s ostatními podniky.

               (22)

               Zpravodajský systém založený na následném ověřování finančních přesunů mezi veřejnou mocí a veřejnými podniky v odvětví zpracovatelského průmyslu umožní Komisi plnit své povinnosti. Tento kontrolní systém by se měl vztahovat na zvláštní finanční informace.

               (23)

               Členské státy by neměly být nadměrně administrativně zatěžovány, a proto by měl zpravodajský systém využívat jak údaje veřejně přístupné, tak informace sdělované většinovým akcionářům. Je povoleno podávání konsolidovaných zpráv. Nejvýznamnější narušení hospodářské soutěže na společném trhu mohou způsobit nedovolené podpory velkým podnikům v odvětví zpracovatelského průmyslu. Zpravodajský systém proto může být v současnosti omezen na podniky, jejichž roční obrat přesahuje 250 milionů EUR.

               (24)

               Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu stanovených v příloze I části B,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   1.   Členské státy zajistí za podmínek stanovených v této směrnici, že finanční vztahy mezi veřejnou mocí a veřejnými podniky jsou průhledné a zřetelně ukazují:

               a)

               veřejné prostředky poskytované veřejnou mocí přímo daným veřejným podnikům;

               b)

               veřejné prostředky poskytované veřejnou mocí prostřednictvím veřejných podniků nebo finančních institucí;

               c)

               skutečné použití těchto veřejných prostředků.

         2.   Aniž jsou dotčeny zvláštní předpisy přijaté Společenstvím, zajistí členské státy, aby se finanční a organizační struktura každého podniku, který je povinen vést oddělené účty, správně promítala do oddělených účtů tak, aby zřetelně ukazovaly:

               a)

               náklady a výnosy spojené s různými činnostmi;

               b)

               podrobný popis způsobů, kterými jsou náklady a výnosy přičítány nebo přidělovány různým činnostem.

         Článek 2
   Pro účely této směrnice se rozumí:

               a)

               „veřejnou mocí“ veškerá veřejná moc, včetně státu a regionálních, místních a všech ostatních územních samosprávných celků;

               b)

               „veřejným podnikem“ jakýkoli podnik, nad nímž může veřejná moc přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv vlastnictvím takového podniku, svou finanční účastí v něm nebo pravidly, jimiž je řízen.
               Má se za to, že veřejná moc má rozhodující vliv, pokud ve vztahu k určitému podniku přímo či nepřímo:

                           i)

                           drží většinu upsaného základního kapitálu takového podniku,

                           ii)

                           kontroluje většinu hlasů spojených s akciemi vydanými takovým podnikem nebo

                           iii)

                           mohou jmenovat více než polovinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu takového podniku;

               c)

               „veřejným podnikem v odvětví zpracovatelského průmyslu“ jakýkoli podnik, jehož hlavní činnost, vymezená jako činnost představující nejméně 50 % ročního obratu, je v odvětví zpracovatelského průmyslu; jedná se o podniky, jejichž činnosti spadají do kategorie D – Zpracovatelský průmysl, jež zahrnuje podkategorie DA až DN, klasifikace NACE (rev. 1) (5);

               d)

               „podniky, u nichž se vyžaduje vedení oddělených účtů“ takové podniky, kterým členské státy přiznávají zvláštní nebo výlučná práva podle čl. 86 odst. 1 Smlouvy, nebo ty, které byly pověřeny poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy a dostávají za takové služby náhradu v jakékoli podobě a které vykonávají další činnosti;

               e)

               „různými činnostmi“ jednak veškeré výrobky nebo služby, na které byla podniku udělena zvláštní nebo výlučná práva, nebo veškeré služby obecného hospodářského zájmu, kterými byl podnik pověřen, a jednak každý jiný samostatný výrobek nebo služba, jehož výrobou nebo poskytováním se podnik zabývá;

               f)

               „výlučnými právy“ práva, která členský stát uděluje jednomu podniku prostřednictvím jakéhokoli právního nebo správního nástroje, který mu vyhrazuje právo poskytovat služby nebo vykonávat činnost na určitém území;

               g)

               „zvláštními právy“ práva, která členský stát uděluje omezenému počtu podniků prostřednictvím jakéhokoli právního nebo správního nástroje, který na určitém území:

                           i)

                           omezuje počet těchto podniků, které jsou oprávněny poskytovat služby nebo vykonávat činnost podle jiných než objektivních, poměrných a nediskriminačních kritérií, na dva nebo více, nebo

                           ii)

                           určuje podle takových kritérií několik konkurenčních podniků oprávněných poskytovat služby nebo vykonávat činnost nebo

                           iii)

                           přiznává jednomu nebo více podnikům podle takových kritérií právními nebo správními předpisy výhody, které výrazně ovlivňují schopnost jakéhokoli jiného podniku poskytovat stejné služby nebo vykonávat stejnou činnost na tomtéž území v zásadě za stejných podmínek.

         Článek 3
   Finančními vztahy mezi veřejnou mocí a veřejnými podniky, jejichž průhlednost je třeba zajistit podle čl. 1 odst. 1, jsou zejména:

               a)

               náhrada provozních ztrát;

               b)

               poskytování kapitálu;

               c)

               nevratné příspěvky nebo půjčky za zvýhodněných podmínek;

               d)

               poskytování finančních výhod v podobě zřeknutí se zisku nebo nevymáhání pohledávek;

               e)

               vzdání se obvyklé odměny za použité veřejné prostředky;

               f)

               náhrada za břemena uvalená veřejnou mocí.

         Článek 4
   1.   Aby byla zajištěna průhlednost podle čl. 1 odst. 2, přijmou členské státy opatření nezbytná k tomu, aby v kterémkoli podniku povinném vést oddělené účty:

               a)

               byly vnitřní účty odpovídající různým činnostem oddělené;

               b)

               byly veškeré náklady a výnosy správně přičteny nebo rozděleny na základě důsledně uplatňovaných a objektivně zdůvodnitelných zásad analytického účetnictví;

               c)

               byly zásady analytického účetnictví, podle kterých se jednotlivé účty vedou, jasně stanoveny.

         2.   Odstavec 1 se vztahuje pouze na činnosti, na které se nevztahují zvláštní předpisy Společenství, a jsou jím dotčeny povinnosti členských států nebo podniků vyplývající ze Smlouvy nebo z těchto zvláštních předpisů.
   Článek 5
   1.   Co se týče průhlednosti podle čl. 1 odst. 1, nevztahuje se tato směrnice na finanční vztahy mezi veřejnou mocí a:

               a)

               veřejnými podniky, které se zabývají službami, jejichž poskytování nemůže podstatně ovlivnit obchod mezi členskými státy;

               b)

               centrálními bankami;

               c)

               veřejnými úvěrovými institucemi, pokud se jedná o vklady veřejných prostředků, které u nich uloží veřejná moc za obvyklých obchodních podmínek;

               d)

               veřejnými podniky, jejichž čistý roční obrat nedosáhl celkové výše 40 milionů EUR během dvou finančních let předcházejících roku, kdy byly poskytnuty nebo použity prostředky zmíněné v čl. 1 odst. 1. Avšak pro veřejné úvěrové instituce je odpovídajícím kritériem celková bilance 800 milionů EUR.

         2.   Co se týče průhlednosti podle čl. 1 odst. 2, nevztahuje se tato směrnice na:

               a)

               podniky, které se zabývají službami, jejichž poskytování nemůže podstatně ovlivnit obchod mezi členskými státy;

               b)

               veřejnými podniky, jejichž čistý roční obrat nedosáhl celkové výše 40 milionů EUR během dvou finančních let předcházejících roku, ve kterém využívaly zvláštního nebo výlučného práva podle čl. 86 odst. 1 Smlouvy nebo zvláštního nebo výlučného práva uděleného členským státem podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy; avšak pro veřejné úvěrové instituce je odpovídajícím kritériem celková bilance 800 milionů EUR;

               c)

               podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy, jestliže náhrady v jakékoli podobě, které obdržely, byly stanoveny na přiměřené období otevřeným, průhledným a nediskriminačním postupem.

         Článek 6
   1.   Členské státy zajistí, že údaje o finančních vztazích uvedených v čl. 1 odst. 1 jsou uchovávány k dispozici Komisi po dobu pěti let od konce finančního roku, v němž byly veřejné prostředky poskytnuty daným veřejným podnikům. Byly-li však veřejné prostředky použity v dalším finančním roce, běží pětiletá lhůta od konce tohoto finančního roku.
   2.   Členské státy zajistí, že údaje o finanční a organizační struktuře podniků uvedené v čl. 1 odst. 2 jsou uchovávány k dispozici Komisi po dobu pěti let od konce finančního roku, ke kterému se vztahují.
   3.   Shledá-li to Komise nezbytným, sdělí jí členské státy na její žádost údaje podle odstavců 1 a 2, případně spolu s podklady nezbytnými k jejich posouzení, zejména o sledovaných cílech.
   Článek 7
   Komise nesmí šířit údaje, které jí byly předloženy podle čl. 6 odst. 3 a na něž se dle jejich povahy vztahuje profesní tajemství.
   První pododstavec nebrání zveřejňování obecných informací nebo přehledů, které neobsahují údaje o jednotlivých veřejných podnicích na které se vztahuje tato směrnice.
   Článek 8
   1.   Členské státy, jejichž veřejné podniky podnikají v odvětví zpracovatelského průmyslu, sdělují Komisi za každý rok finanční informace uvedené v odstavcích 2 a 3 ve lhůtách stanovených v odstavci 5.
   2.   Za každý veřejný podnik podnikající v odvětví zpracovatelského průmyslu v souladu s odstavcem 4 je třeba poskytnout finanční informace jako je výroční zpráva a roční účetní závěrka v souladu s definicí obsaženou ve směrnici Rady 78/660/EHS (6). Roční účetní závěrka a výroční zpráva zahrnují rozvahu a výkaz zisků a ztrát, vysvětlivky, popis zásad účetnictví, prohlášení správní rady a zprávy o odvětvích a činnostech. Dále musí být poskytnuty zápisy z valných hromad a všechny ostatní související informace.
   Zprávy se poskytují jak pro každý veřejný podnik zvlášť, tak pro holdingovou nebo subholdingovou společnost, v jejímž rámci je sdruženo více veřejných podniků, pokud holdingová nebo subholdingová společnost na základě konsolidovaných prodejů náleží do odvětví zpracovatelského průmyslu.
   3.   Nejsou-li obsaženy ve výroční zprávě nebo roční účetní závěrce, kromě informací uvedených v odst. 2, musí být za každý veřejný podnik poskytnuty rovněž tyto informace:

               a)

               poskytnutý akciový kapitál nebo kvazikapitálové prostředky obdobné základnímu kapitálu; je třeba upřesnit podmínky poskytnutí (akcie kmenové, prioritní, odložené nebo vyměnitelné a s nimi související úrokové míry, dividendy a právy na výměnu);

               b)

               nevratné dotace nebo dotace vratné jen za určitých okolností;

               c)

               úvěry poskytnuté podniku včetně přečerpání úvěrů a záloh na kapitálové příspěvky; je třeba upřesnit úrokové míry, podmínky úvěru a případně jistoty, které složil poskytovateli úvěru podnik, který úvěr obdržel;

               d)

               záruky za úvěry poskytnuté podniku veřejnou mocí;

               e)

               vyplacené dividendy a nerozdělený zisk;

               f)

               všechny ostatní formy státních intervencí, zejména pokud se stát vzdá nároku na částky, které mu je veřejný podnik dlužen, zejména na vrácení úvěrů nebo dotací a na vybrání daní z příjmů společností, sociálních odvodů nebo jiných obdobných poplatků.

         Akciový kapitál uvedený v písmenu a) zahrnuje akciový kapitál poskytnutý určitému veřejnému podniku přímo státem i akciový kapitál mu poskytnutý veřejnými holdingovými společnostmi nebo jinými veřejnými podniky, včetně finančních institucí, bez ohledu na to, zda náležejí do stejné skupiny. Poměr mezi poskytovatelem prostředků a jejich příjemcem musí být vždy upřesněn.
   4.   Informace uvedené v odstavcích 2 a 3 se poskytují za všechny veřejné podniky, které v posledním finančním roce dosáhly obratu přesahujícího 250 milionů EUR.
   Požadované informace se poskytnou odděleně za každý veřejný podnik, včetně podniků umístěných v jiných členských státech, a zahrnují případně i informace o všech operacích uskutečněných v rámci různých skupin veřejných podniků a mezi takovými skupinami a operací uskutečněných přímo mezi veřejnými podniky a státem.
   Některé veřejné podniky rozdělují své činnosti mezi několik právně samostatných podniků. Za tyto podniky Komise přijme konsolidovanou zprávu. Konsolidace musí obrážet hospodářskou skutečnost skupiny podniků podnikajících v témže odvětví nebo v odvětvích úzce spjatých. Konsolidované zprávy různých čistě finančních holdingových společností nepostačují.
   5.   Informace uvedené v odstavcích 2 a 3 se poskytují Komisi každoročně.
   Informace jsou sdělovány ve lhůtě patnácti pracovních dní ode dne zveřejnění výroční zprávy daného veřejného podniku. V každém případě, a zejména u podniků, které výroční zprávu nezveřejňují, budou požadované informace sděleny ve lhůtě nejvýše devíti měsíců po skončení finančního roku podniku.
   6.   Aby mohla Komise určit počet společností, na něž se zpravodajský systém vztahuje, předají jí členské státy seznam společností, na které se vztahuje tento článek, s uvedením jejich obratu. Tento seznam se aktualizuje každoročně k 31. březnu.
   7.   Členské státy poskytnou Komisi veškeré dodatečné informace, které Komise považuje za nezbytné, mohla ve všech souvislostech posoudit údaje, které jí byly sděleny.
   Článek 9
   Komise pravidelně informuje členské státy o výsledcích uplatňování této směrnice.
   Článek 10
   Směrnice 80/723/EHS ve znění směrnic uvedených v příloze I části A se zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu stanovených v příloze I části B.
   Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
   Článek 11
   Tato směrnice vstupuje v platnost dne 20. prosince 2006.
   Článek 12
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 16. listopadu 2006.

            Za Komisi

         Neelie KROES

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 195, 29.7.1980, s. 35. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2005/81/ES (Úř. věst. L 312, 29.11.2005, s. 47).

      (2)  Viz příloha I část A.

      (3)  Úř. věst. C 281, 26.9.1996, s. 3.

      (4)  Úř. věst. C 17, 19.1.2001, s. 4.

      (5)  Úř. věst. L 83, 3.4.1993, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.

      PŘÍLOHA I
      ČÁST A
      ZRUŠENÁ SMĚRNICE A JEJÍ NÁSLEDNÉ ZMĚNY

         (uvedené v článku 10)

                  Směrnice Komise 80/723/EHS

                  (Úř. věst. L 195, 29.7.1980, s. 35)

                  Směrnice Komise 85/413/EHS

                  (Úř. věst. L 229, 28.8.1985, s. 20)

                  Směrnice Komise 93/84/EHS

                  (Úř. věst. L 254, 12.10.1993, s. 16)

                  Směrnice Komise 2000/52/ES

                  (Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 75)

                  Směrnice Komise 2005/81/ES

                  (Úř. věst. L 312, 29.11.2005, s. 47)

      ČÁST B
      LHŮTY PRO PROVEDENÍ VE VNITROSTÁTNÍM PRÁVU

         (uvedené v článku 10)

                  Směrnice

                  Lhůta pro provedení

                  80/723/EHS

                  31. prosince 1981

                  85/413/EHS

                  1. ledna 1986

                  93/84/EHS

                  1. listopadu 1993

                  2000/52/ES

                  31. července 2001

                  2005/81/ES

                  19. prosince 2006

      PŘÍLOHA II
      SROVNÁVACÍ TABULKA

                  Směrnice 80/723/EHS

                  Tato směrnice

                  Článek 1

                  Článek 1

                  Článek 2, odstavec 1, úvodní věta

                  Článek 2, úvodní věta

                  Článek 2, odstavec 1, písmeno a)

                  Článek 2, písmeno a)

                  Článek 2, odstavec 1, písmeno b)

                  Článek 2, písmeno b), první pododstavec

                  Článek 2, odstavec 1, písmena c) až f)

                  Článek 2, písmena c) až f)

                  Článek 2, odstavec 1, písmeno g), úvodní slova

                  Článek 2, písmeno g), úvodní slova

                  Článek 2, odstavec 1, písmeno g), první odrážka

                  Článek 2, písmeno g), bod i)

                  Článek 2, odstavec 1, písmeno g), druhá odrážka

                  Článek 2, písmeno g), bod ii)

                  Článek 2, odstavec 1, písmeno g), třetí odrážka

                  Článek 2, písmeno g), bod iii)

                  Článek 2, odstavec 2, úvodní věta

                  Článek 2, písmeno b), druhý pododstavec, úvodní věta

                  Článek 2, odstavec 2, písmeno a)

                  Článek 2, písmeno b), druhý pododstavec, bod i)

                  Článek 2, odstavec 2, písmeno b)

                  Článek 2, písmeno b), druhý pododstavec, bod ii)

                  Článek 2, odstavec 2, písmeno c)

                  Článek 2, písmeno b), druhý pododstavec, bod iii)

                  Článek 3

                  Článek 3

                  Článek 3a

                  Článek 4

                  Článek 4

                  Článek 5

                  Článek 5

                  Článek 6

                  Článek 5a, odstavec 1

                  Článek 8, odstavec 1

                  Článek 5a, odstavec 2, první pododstavec, úvodní věta

                  Článek 8, odstavec 2, první pododstavec

                  Článek 5a, odstavec 2, první pododstavec, bod i)

                  Článek 8, odstavec 2, první pododstavec

                  Článek 5a, odstavec 2, druhý pododstavec, úvodní věta

                  Článek 8, odstavec 3, první pododstavec, úvodní věta

                  Článek 5a, odstavec 2, druhý pododstavec, bod ii)

                  Článek 8, odstavec 3, první pododstavec, písmeno a)

                  Článek 5a, odstavec 2, druhý pododstavec, bod iii)

                  Článek 8, odstavec 3, první pododstavec, písmeno b)

                  Článek 5a, odstavec 2, druhý pododstavec, bod iv)

                  Článek 8, odstavec 3, první pododstavec, písmeno c)

                  Článek 5a, odstavec 2, druhý pododstavec, bod v)

                  Článek 8, odstavec 3, první pododstavec, písmeno d)

                  Článek 5a, odstavec 2, druhý pododstavec, bod vi)

                  Článek 8, odstavec 3, první pododstavec, písmeno e)

                  Článek 5a, odstavec 2, druhý pododstavec, bod vii)

                  Článek 8, odstavec 3, první pododstavec, písmeno f)

                  Článek 5a, odstavec 3, první pododstavec

                  Článek 8, odstavec 4, první pododstavec

                  Článek 5a, odstavec 3, druhý pododstavec, první věta

                  Článek 8, odstavec 4, druhý pododstavec

                  Článek 5a, odstavec 3, druhý pododstavec, druhá věta

                  Článek 8, odstavec 3, druhý pododstavec, první věta

                  Článek 5a, odstavec 3, druhý pododstavec, třetí věta

                  Článek 8, odstavec 3, druhý pododstavec, druhá věta

                  Článek 5a, odstavec 3, druhý pododstavec, poslední věta

                  Článek 8, odstavec 2, druhý pododstavec

                  Článek 5a, odstavec 3, třetí pododstavec

                  Článek 8, odstavec 4, třetí pododstavec

                  Článek 5a, odstavec 4, první pododstavec

                  Článek 8, odstavec 5, první pododstavec

                  Článek 5a, odstavec 4, druhý pododstavec

                  Článek 8, odstavec 5, druhý pododstavec

                  Článek 5a, odstavec 4, třetí pododstavec

                  Článek 8, odstavec 6

                  Článek 5a, odstavec 5

                  —

                  Článek 5a, odstavec 6

                  Článek 8, odstavec 7

                  Článek 6, odstavec 1

                  Článek 7, první pododstavec

                  Článek 6, odstavec 2

                  Článek 7, druhý pododstavec

                  Článek 7

                  Článek 9

                  Článek 8

                  —

                  —

                  Článek 10

                  —

                  Článek 11

                  Článek 9

                  Článek 12

                  —

                  Příloha I

                  —

                  Příloha II


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (šestá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 89/391/EHS) (kodifikované znění)Text s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

32004L0037

Úřední věstník L 158 , 30/04/2004 S. 0050 - 0076

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ESze dne 29. dubna 2004o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (šestá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 89/391/EHS)(kodifikované znění)(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [1],po konzultaci s Výborem regionů,v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Směrnice Rady 90/394/EHS ze dne 28. června 1990 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům při práci (šestá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) [3] byla několikrát podstatně změněna [4]. V zájmu přehlednosti a srozumitelnosti by proto tato směrnice měla být kodifikována.(2) Dodržování minimálních požadavků určených k zaručení lepší úrovně zdraví a bezpečnosti, pokud jde o ochranu zaměstnanců před riziky expozice karcinogenům nebo mutagenům při práci, je pro zajištění zdraví a bezpečnosti zaměstnanců nezbytné a jeho cílem je rovněž poskytnout všem zaměstnancům ve Společenství minimální ochranu.(3) Tato směrnice je samostatnou směrnicí ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci [5]. Proto jsou ustanovení uvedené směrnice v plném rozsahu použitelná na expozice zaměstnanců karcinogenům nebo mutagenům, aniž jsou dotčena přísnější nebo konkrétnější ustanovení této směrnice.(4) Je třeba zavést jednotnou úroveň ochrany před riziky souvisejícími s karcinogeny a mutageny pro Společenství jako celek a tato úroveň ochrany by neměla být stanovena podrobnými předpisy, ale rámcem obecných zásad umožňujících členským státům uplatňovat minimální požadavky jednotným způsobem.(5) Mutageny zárodečných buněk jsou látky schopné vyvolat trvalou změnu množství nebo struktury genetického materiálu buňky způsobující změnu fenotypických znaků této buňky, které mohou být přenášeny na dceřiné buňky.(6) Kvůli svému mechanismu činnosti mohou mít mutageny zárodečných buněk karcinogenní účinky.(7) Příloha VI směrnice Rady 67/548/EHS ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek [6] obsahuje klasifikační kritéria a postupy označování každé z těchto látek.(8) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků [7] obsahuje údaje o klasifikačních kritériích a postupech označování těchto přípravků.(9) Za všech pracovních situací musejí být zaměstnanci chráněni před přípravky obsahujícími jeden nebo více karcinogenů nebo mutagenů a před karcinogenními nebo mutagenními sloučeninami vznikajícími na pracovišti.(10) Za účelem zajištění nejlepší možné úrovně ochrany je u některých látek nezbytné vzít v úvahu všechny možné způsoby absorpce, včetně možnosti průniku kůží.(11) Současné vědecké poznání sice neumožňuje stanovit úroveň, pod kterou zdravotní rizika přestávají existovat, avšak snížení expozice karcinogenům nebo mutagenům tato rizika sníží.(12) Pro přispění ke snížení těchto rizik je nutné stanovit limitní hodnoty a další přímo související předpisy pro všechny karcinogeny nebo mutageny, u nichž to dostupné informace, včetně vědeckých a technických údajů, dovolují.(13) Limitní hodnoty expozice při práci musí být považovány za důležitou složku obecných opatření pro ochranu zaměstnanců. Tyto limitní hodnoty musí být přezkoumány, kdykoli to bude nezbytné s ohledem na novější vědecké údaje.(14) Při ochraně zdraví zaměstnanců by se měla uplatňovat zásada předběžné opatrnosti.(15) Musí být přijata preventivní opatření na ochranu zdraví a bezpečnosti zaměstnanců vystavených působení karcinogenů nebo mutagenů.(16) Tato směrnice představuje konkrétní příspěvek k vytvoření sociálního rozměru vnitřního trhu.(17) Na základě rozhodnutí Rady 74/325/EHS [8] konzultovala Komise s cílem vypracovat návrhy pro směrnice převzaté v této směrnici Poradní výbor pro bezpečnost, hygienu a ochranu zdraví při práci.(18) Touto směrnicí nejsou dotčeny povinnosti členských států ohledně lhůt pro provedení stanovených v části B přílohy IV,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:KAPITOLA IObecná ustanoveníČlánek 1Účel1. Účelem této směrnice je ochrana zaměstnanců proti rizikům pro jejich zdraví a bezpečnost včetně jejich prevence, která vznikají nebo která by mohla vzniknout z expozice karcinogenům nebo mutagenům při práci.Stanoví konkrétní minimální požadavky v této oblasti včetně limitních hodnot.2. Tato směrnice se nevztahuje na zaměstnance vystavené pouze záření, na které se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii.3. Směrnice 89/391/EHS se vztahuje v plném rozsahu na celou oblast uvedenou v odstavci 1, aniž jsou dotčena přísnější nebo konkrétnější ustanovení této směrnice.4. Pokud jde o azbest, o němž pojednává směrnice 83/477/EHS [9], použijí se ustanovení této směrnice, kdykoli jsou výhodnější pro zdraví a bezpečnost při práci.Článek 2DefinicePro účely této směrnice se rozumí:a) "karcinogenem"i) látka, která splňuje kritéria pro klasifikaci jako karcinogen kategorie 1 nebo 2 uvedená v příloze VI směrnice 67/548/EHS;ii) přípravek složený z jedné nebo více látek uvedených v bodě i), když koncentrace jedné nebo více jednotlivých látek splňuje požadavky pro koncentrační limity pro klasifikaci přípravku mezi karcinogeny kategorie 1 nebo 2 uvedené buď:— v příloze I směrnice 67/548/EHS, nebo— v části B přílohy II směrnice 1999/45/ES, když látka nebo látky nejsou uvedeny v příloze I směrnice 67/548/EHS nebo tam jsou uvedeny bez udání koncentračních limitů;iii) látka, přípravek nebo postup uvedený v příloze I a látka nebo přípravek uvolňovaný během postupu uvedeného v této příloze;b) "mutagenem"i) látka, která splňuje kritéria pro klasifikaci jako mutagen kategorie 1 nebo 2 uvedená v příloze VI směrnice 68/548/EHS;ii) přípravek složený z jedné nebo více látek uvedených v bodě i), když koncentrace jedné nebo několika jednotlivých látek splňuje požadavky na limit koncentrace pro zařazení přípravku mezi mutageny kategorie 1 nebo 2 uvedené buď:— v příloze I směrnice 67/548/EHS, nebo— v části B přílohy II směrnice 1999/45/ES, když látka nebo látky nejsou uvedeny v příloze I směrnice 67/548/EHS nebo tam jsou uvedeny bez udání koncentračních limitů;c) "limitní hodnotou", není-li uvedeno jinak, limit časově váženého průměru koncentrace "karcinogenu nebo mutagenu" ve vzduchu v dýchací zóně zaměstnance ve vztahu ke specifikovanému referenčnímu období stanovenému v příloze III této směrnice.Článek 3Oblast působnosti – určení a hodnocení rizik1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti, při nichž zaměstnanci jsou nebo mohou být vystaveni působení karcinogenů nebo mutagenů v souvislosti s vykonávanou prací.2. V případě jakékoli činnosti, která může zahrnovat riziko expozice karcinogenům nebo mutagenům, musí být určena povaha, stupeň a trvání expozice zaměstnance, aby bylo možné vyhodnotit všechna rizika pro zdraví a bezpečnost zaměstnanců a stanovit opatření, která je třeba přijmout.Toto hodnocení musí být opakováno pravidelně a dále kdykoli dojde ke změně podmínek, která může mít vliv na expozici zaměstnance karcinogenům nebo mutagenům.Zaměstnavatel musí informace využívané k tomuto hodnocení předložit příslušným orgánům na jejich žádost.3. Při hodnocení rizik se berou v úvahu veškeré ostatní způsoby expozice, jako je absorpce do kůže nebo skrz kůži.4. Při hodnocení věnují zaměstnavatelé zvláštní pozornost všem vlivům na zdraví nebo bezpečnost zvlášť ohrožených zaměstnanců a mimo jiné přihlédnou k tomu, že je žádoucí nezaměstnávat tyto zaměstnance v oblastech, kde mohou přijít do styku s karcinogeny nebo mutageny.KAPITOLA IIPovinnosti zaměstnavatelůČlánek 4Omezování a nahrazování1. Zaměstnavatel musí omezit používání karcinogenů a mutagenů na pracovišti, zejména jejich nahrazením, pokud je to technicky možné, látkou, přípravkem nebo postupem, které v podmínkách, v nichž se používají, nejsou nebezpečné nebo jsou méně nebezpečné pro zdraví a bezpečnost zaměstnanců.2. Zaměstnavatel je povinen, je-li o to požádán, předložit výsledky svých šetření příslušným orgánům.Článek 5Opatření k zabránění a omezení expozice1. Pokud výsledky hodnocení uvedeného v čl. 3 odst. 2 odhalí riziko pro zdraví nebo bezpečnost zaměstnanců, je třeba expozici zaměstnanců zabránit.2. Pokud není technicky možné nahradit karcinogen nebo mutagen látkou, přípravkem nebo postupem, které za podmínek, v nichž se používají, nejsou nebezpečné nebo jsou méně nebezpečné pro zdraví a bezpečnost, musí zaměstnavatel zajistit, aby byl v rámci technických možností vyráběn a používán v uzavřeném systému.3. Pokud není uzavřený systém technicky možný, zajistí zaměstnavatel, aby byla úroveň expozice zaměstnanců omezena na nejnižší technicky možnou úroveň.4. Expozice nesmí překročit limitní hodnotu karcinogenu uvedenou v příloze III.5. Při každém používání karcinogenu nebo mutagenu zaměstnavatel uplatňuje všechna tato opatření:a) omezení množství karcinogenu nebo mutagenu na pracovišti;b) omezení exponovaných osob nebo osob, které by mohly být exponovány, na co nejnižší počet;c) řešení pracovních postupů a opatření technické kontroly k vyloučení nebo minimalizaci uvolňování karcinogenů nebo mutagenů na pracovišti;d) odvádění karcinogenů nebo mutagenů u zdroje, systémy místního odsávání nebo celkového větrání, všechny tyto metody musí být vhodné a slučitelné s potřebou ochrany a zdraví veřejnosti a životního prostředí;e) použití současných vhodných postupů pro měření karcinogenů nebo mutagenů, zvláště pro včasné odhalení nadměrné expozice v důsledku nepředvídatelné události nebo nehody;f) používání vhodných pracovních postupů nebo metod;g) opatření kolektivní ochrany nebo, pokud není možné zabránit expozici jinými prostředky, osobní ochranné prostředky;h) hygienická opatření, zejména pravidelné čištění podlah, stěn a ostatních povrchů;i) informování zaměstnanců;j) vymezení rizikových prostorů a použití vhodných výstražných a bezpečnostních značek včetně značky "zákaz kouření" v prostorech, kde zaměstnanci jsou nebo mohou být vystaveni působení karcinogenů nebo mutagenů;k) vypracování plánů pro případ nouze, která může mít za následek nadměrně vysokou expozici;l) prostředky pro bezpečné skladování, manipulaci a přepravu, zejména použitím neprodyšně uzavřených a zřetelně a viditelně označených nádob;m) prostředky pro bezpečné shromažďování, ukládání a odstraňování odpadu zaměstnanci, včetně používání neprodyšně uzavřených a zřetelně a viditelně označených nádob.Článek 6Informování příslušného orgánuV případě, že výsledky hodnocení uvedeného v čl. 3 odst. 2 odhalí riziko pro zdraví nebo bezpečnost zaměstnanců, poskytne zaměstnavatel příslušnému orgánu na jeho žádost vhodné informace o:a) prováděných činnostech nebo průmyslových postupech, včetně důvodů, proč jsou používány karcinogeny nebo mutageny;b) množství vyráběných nebo používaných látek nebo přípravků, které obsahují karcinogeny nebo mutageny;c) počtu exponovaných zaměstnanců;d) přijatých preventivních opatřeních;e) typu používaných ochranných prostředků;f) povaze a stupni expozice;g) případech nahrazení.Článek 7Nepředvídatelná expozice1. V případě nepředvídatelné události nebo nehody, která může mít za následek nadměrnou expozici zaměstnanců, informuje zaměstnavatel zaměstnance.2. Dokud nedojde k uvedení do běžného stavu a nejsou odstraněny příčiny nadměrné expozice,a) smějí v zasaženém prostoru pracovat pouze zaměstnanci nepostradatelní pro provádění opravy a jiných nezbytných prací;b) musí být dotyčným zaměstnancům poskytnuty ochranné oděvy a dýchací přístroje, které musí nosit; expozice nesmí být trvalá a musí být omezena na nezbytně nutnou dobu pro každého zaměstnance;c) nesmí být nechráněným zaměstnancům dovoleno pracovat v zasažené oblasti.Článek 8Předvídatelná expozice1. Pro určité činnosti, jako je údržba, u nichž se dá předvídat možnost značného zvýšení expozice zaměstnanců a u nichž už byly vyčerpány všechny možnosti technických preventivních opatření, určí zaměstnavatel po projednání se zaměstnanci nebo jejich zástupci v podniku nebo závodě, aniž tím je dotčena odpovědnost zaměstnavatele, opatření nezbytná ke zkrácení expozice zaměstnanců na nejkratší možnou dobu a k zajištění ochrany zaměstnanců během provádění této činnosti.Na základě prvního pododstavce jsou těmto zaměstnancům poskytovány ochranné oděvy a dýchací přístroje, které musí nosit, dokud nadměrná expozice trvá; tato expozice nesmí být trvalá a musí být omezena na nezbytně nutnou dobu pro každého zaměstnance.2. Musí být přijata vhodná opatření k zajištění toho, aby prostory, ve kterých se provádějí činnosti uvedené v odst. 1 prvním pododstavci, byly jasně vymezeny a označeny nebo aby bylo nepovolaným osobám jinými prostředky zabráněno do těchto prostorů vstupovat.Článek 9Přístup do rizikových prostorZaměstnavatelé přijmou vhodná opatření k zajištění toho, aby byl přístup do prostor, v nichž jsou vykonávány činnosti, které podle výsledků hodnocení uvedeného v čl. 3 odst. 2 představují riziko pro zdraví nebo bezpečnost zaměstnanců, umožněn pouze těm zaměstnancům, kteří do nich musí vstupovat v souvislosti s výkonem své práce nebo úkolů.Článek 10Hygiena a osobní ochrana1. Zaměstnavatelé jsou povinni v případě všech činností, u nichž je riziko zamoření karcinogeny nebo mutageny, přijmout vhodná opatření, aby zajistili, že:a) zaměstnanci nejedí, nepijí ani nekouří v pracovních prostorech, kde je riziko zamoření karcinogeny nebo mutageny;b) zaměstnancům je poskytnut vhodný ochranný oděv nebo jiný vhodný zvláštní oděv;c) jsou zařízeny oddělené úložné prostory pro pracovní a ochranné oděvy a civilní oděv;d) pro zaměstnance jsou zařízeny odpovídající a vhodné umývárny a toalety;e) ochranné prostředky jsou řádně skladovány na přesně určeném místě a jsou kontrolovány a čištěny pokud možno před každým použitím a v každém případě po každém použití;f) poškozené ochranné prostředky jsou opraveny nebo nahrazeny před dalším použitím.2. Náklady na opatření stanovená v odstavci 1 nesmějí nést zaměstnanci.Článek 11Informování a školení zaměstnanců1. Zaměstnavatel přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby zaměstnanci nebo jejich zástupci v podniku nebo závodě byli dostatečně vyškoleni na základě všech dostupných informací, zejména ve formě informací a pokynů týkajících se:a) možného rizika pro zdraví, včetně dalších rizik díky spotřebě tabáku;b) předběžných opatření k zabránění expozice;c) hygienických požadavků;d) nošení a používání ochranných prostředků a oděvů;e) opatření, která mají učinit zaměstnanci, včetně zaměstnanců záchranných čet, v případě nehod a k předcházení nehodám.Školení musí být:– přizpůsobeno s přihlédnutím k novému nebo změněnému riziku,– v případě potřeby pravidelně opakováno.2. Zaměstnavatelé informují zaměstnance o zařízeních a souvisejících nádobách, které obsahují karcinogeny nebo mutageny, zajistí, aby všechny nádoby, balení a zařízení obsahující karcinogeny nebo mutageny byly zřetelně a viditelně označeny, a umístí dobře viditelné výstražné značky.Článek 12Informování zaměstnancůMusí být přijata vhodná opatření k zajištění toho, aby:a) zaměstnanci nebo jejich zástupci v podniku nebo závodě mohli kontrolovat uplatňování této směrnice nebo se na něm mohli podílet, zejména pokud jde o:i) důsledky výběru, nošení a používání ochranných oděvů a prostředků pro bezpečnost a zdraví zaměstnanců, aniž tím je dotčena odpovědnost zaměstnavatele za určení účinnosti ochranných oděvů a prostředků,ii) opatření určená zaměstnavatelem, která jsou uvedena v čl. 8 odst. 1 prvním pododstavci, aniž tím je dotčena odpovědnost zaměstnavatele za určení těchto opatření;b) zaměstnanci nebo zástupci zaměstnanců v podniku nebo závodě byli co nejrychleji informováni o nadměrných expozicích, včetně těch uvedených v článku 8, o jejich příčinách i o opatřeních, která jsou nebo mají být přijata k nápravě situace;c) zaměstnavatel vedl neustále aktualizovaný seznam zaměstnanců vykonávajících činnosti, které podle výsledků hodnocení uvedeného v čl. 3 odst. 2 představují riziko pro zdraví nebo bezpečnost zaměstnanců, s vyznačením expozice, které byli vystaveni, je-li tato informace dostupná;d) lékař nebo příslušný orgán a další osoby odpovědné za ochranu zdraví a bezpečnost při práci měly přístup k seznamu uvedenému v písmenu c);e) každý zaměstnanec měl přístup k těm informacím ze seznamu, které se jej osobně týkají;f) zaměstnanci nebo jejich zástupci v podniku nebo závodě měli přístup k neosobním informacím obecné povahy.Článek 13Projednání se zaměstnanci a jejich účastV souladu s článkem 11 směrnice 89/391/EHS projednávají zaměstnavatelé se zaměstnanci nebo jejich zástupci záležitosti, na které se vztahuje tato směrnice, a umožňují jejich účast.KAPITOLA IIIRůzná ustanoveníČlánek 14Lékařský dohled1. Členské státy přijmou v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo postupy opatření pro zajištění odpovídajících lékařských prohlídek zaměstnanců, u nichž výsledky hodnocení uvedeného v čl. 3 odst. 2 odhalí riziko pro zdraví nebo bezpečnost.2. Opatření uvedená v odstavci 1 musí umožňovat, je-li to vhodné, provedení odpovídající lékařské prohlídky každého zaměstnance— před expozicí— a dále v pravidelných intervalech.Tato opatření musí umožňovat přímé uplatňování jednotlivých lékařských a pracovně lékařských opatření.3. Je-li zjištěno, že zaměstnanec trpí odchylkou, k níž mohlo dojít v důsledku expozice karcinogenům nebo mutagenům, může si lékař nebo orgán příslušný pro lékařské prohlídky zaměstnanců vyžádat, aby se lékařské prohlídce podrobili i ostatní zaměstnanci, kteří byli vystaveni podobné expozici.V tom případě se provede nové zhodnocení rizika expozice v souladu s čl. 3 odst. 2.4. Pokud jsou prováděny lékařské prohlídky, je o nich třeba vést osobní zdravotní dokumentaci a lékař nebo orgán příslušný pro lékařské prohlídky navrhne veškerá ochranná nebo preventivní opatření, která je třeba přijmout s ohledem na všechny zaměstnance.5. Zaměstnancům musí být poskytovány informace a rady týkající se všech lékařských prohlídek, kterým se mohou podrobit po ukončení expozice.6. V souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo postupy– musí mít zaměstnanci přístup k výsledkům lékařských prohlídek, které se jich týkají a– dotyční zaměstnanci nebo jejich zaměstnavatelé mohou požádat o přezkum výsledků lékařské prohlídky.7. Praktická doporučení pro lékařské prohlídky jsou uvedena v příloze II.8. Všechny případy rakoviny, u kterých bylo v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo postupy zjištěno, že jsou způsobeny expozicí karcinogenu nebo mutagenu při práci, musí být oznámeny příslušnému orgánu.Článek 15Vedení záznamů1. Seznam uvedený v čl. 12 písm. c) a zdravotní dokumentace uvedená v čl. 14 odst. 4 musí být uchovávány alespoň 40 let po ukončení expozice, v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo postupy.2. Jestliže podnik ukončí činnost v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo postupy, předají se tyto dokumenty příslušnému orgánu.Článek 16Limitní hodnoty1. Rada postupem stanoveným v čl. 137 odst. 2 Smlouvy stanoví ve směrnicích na základě dostupných informací včetně vědeckých a technických údajů limitní hodnoty pro všechny karcinogeny nebo mutageny, u nichž je to možné, a je-li to nezbytné, jiné přímo související předpisy.2. Limitní hodnoty a jiné přímo související předpisy jsou uvedeny v příloze III.Článek 17Přílohy1. Přílohy I a III mohou být měněny pouze postupem stanoveným v čl. 137 odst. 2 Smlouvy.2. Úpravy přílohy II čistě technického rázu v důsledku technického rozvoje, změn mezinárodních předpisů či specifikací a poznatků v oblasti karcinogenů se přijímají postupem podle článku 17 směrnice 89/391/EHS.Článek 18Využívání údajůKomise má přístup k využívání informací uvedených v čl. 14 odst. 8 příslušnými vnitrostátními orgány.Článek 19Informování KomiseČlenské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 20ZrušeníSměrnice 90/394/EHS ve znění směrnic uvedených v příloze IV části A této směrnice se zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států ohledně lhůt pro provedení stanovených v příloze IV části B této směrnice.Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou v příloze V.Článek 21Vstup v platnostTato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 22AdresátiTato směrnice je určena členským státům.Ve Štrasburku dne 29. dubna 2004.Za Evropský parlamentpředsedaP. CoxZa RadupředsedaM. McDowell[1] Úř. věst. C 368, 20.12.1999, s. 18.[2] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 2. září 2003 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 30. března 2004.[3] Úř. věst. L 196, 26.7.1990, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 1999/38/ES (Úř. věst. L 138, 1.6.1999, s. 66).[4] Viz přílohu IV, část A.[5] Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1. Směrnice pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).[6] Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).[7] Úř. věst. L 200, 30.7.1999, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003.[8] Úř. věst. L 185, 9.7.1974, s. 15. Rozhodnutí zrušené rozhodnutím Rady ze dne 22. července 2003 (Úř. věst. C 218, 13.9.2003, s. 1).[9] Směrnice Rady 83/477/EHS ze dne 19. září 1983 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí azbestu při práci (druhá samostatná směrnice ve smyslu článku 8 směrnice 80/1107/EHS) (Úř. věst. L 263, 24.9.1983, s. 25). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/18/ES (Úř. věst. L 97, 15.4.2003, s. 48).--------------------------------------------------PŘÍLOHA ISeznam látek, přípravků a postupů(čl. 2 písm. a) bod iii))1. Výroba auraminu.2. Práce zahrnující expozici polycyklickým aromatickým uhlovodíkům přítomným v uhelných sazích, černouhelném dehtu a smole.3. Práce zahrnující expozici prachům, dýmům a mlhám vznikajícím při pražení a elektrolytické rafinaci kuproniklových kamínků.4. Silně kyselé postupy při výrobě isopropylalkoholu.5. Práce zahrnující expozici prachu tvrdých dřev. [1][1] Seznam některých tvrdých dřev je uveden Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans v díle 62 monografie o hodnocení rizik karcinogenity pro člověka nazvané "Wood Dust and Formaldehyde" (Dřevný prach a formaldehyd), vydané Mezinárodním střediskem pro výzkum rakoviny, Lyon 1995.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIPraktická doporučení pro lékařský dohled nad zaměstnanci(čl. 14 odst. 7)1. Lékař nebo orgán příslušný pro dohled nad zdravotním stavem zaměstnanců vystavených působení karcinogenů nebo mutagenů musí být obeznámen s podmínkami nebo okolnostmi expozice u každého zaměstnance.2. Sledování zdravotního stavu zaměstnanců musí být prováděno v souladu se zásadami a praxí pracovního lékařství; musí zahrnovat alespoň tato opatření:— vedení pracovních a zdravotních záznamů o každém zaměstnanci,— osobní pohovor,— je-li to vhodné, biologické sledování a zjišťování reverzibilních účinků v raném stadiu.U každého zaměstnance může být během sledování zdravotního stavu rozhodnuto i o dalších testech, kterým by se měl podrobit, na základě nejnovějších poznatků pracovního lékařství.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIILimitní hodnoty a jiné přímo související předpisy(článek 16)A. LIMITNÍ HODNOTY EXPOZICE NA PRACOVIŠTINázev látky | EINECS | CAS | Limitní hodnoty | Poznámka | Přechodná opatření |mg/m3 | ppm |Benzen | 200-753-7 | 71-43-2 | 3,25 | 1 | Pokožka | Limitní hodnota: 3 ppm (= 9,75 mg/m3) (do 27. června 2003) |Vinylchlorid monomer | 200-831 | 75-01-4 | 7,77 | 3 | — | — |Prach tvrdých dřev | — | — | 5,00 | — | — | — |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVČást AZrušená směrnice a její následné změny(podle článku 20)Směrnice Rady 90/394/EHS | (Úř. věst. L 196, 26.7.1990, s. 1) |Směrnice Rady 97/42/ES | (Úř. věst. L 179, 8.7.1997, s. 4) |Směrnice Rady 1999/38/ES | (Úř. věst. L 138, 1.6.1999, s. 66) |Část BLhůty pro provedení ve vnitrostátním právu(podle článku 20)Směrnice | Lhůta pro provedení |90/394/EHS | 31. prosinec 1992 |97/42/ES | 27. červen 2000 |1999/38/ES | 29. duben 2003 |--------------------------------------------------PŘÍLOHA VSROVNÁVACÍ TABULKASměrnice 90/394/ES | Tato směrnice |Článek 1 | Článek 1 |Čl. 2 písm. a) | Čl. 2 písm. a) |Čl. 2 písm. aa) | Čl. 2 písm. b) |Čl. 2 písm. b) | Čl. 2 písm. c) |Články 3 až 9 | Články 3 až 9 |Čl. 10 odst. 1 písm. a) | Čl. 10 odst. 1 písm. a) |Čl. 10 odst. 1 písm. b) první věta | Čl. 10 odst. 1 písm. b) |Čl. 10 odst. 1 písm. b) druhá věta | Čl. 10 odst. 1 písm. c) |Čl. 10 odst. 1 písm. c) | Čl. 10 odst. 1 písm. d) |Čl. 10 odst. 1 písm. d) první a druhá věta | Čl. 10 odst. 1 písm. e) |Čl. 10 odst. 1 písm. d) třetí věta | Čl. 10 odst. 1 písm. f) |Čl. 10 odst. 2 | Čl. 10 odst. 2 |Články 11 až 18 | Články 11 až 18 |Čl. 19 odst. 1 první pododstavec | — |Čl. 19 odst. 1 druhý pododstavec | — |Čl. 19 odst. 1 třetí pododstavec | — |Čl. 19 odst. 2 | Článek 19 |— | Článek 20 |— | Článek 21 |Článek 20 | Článek 22 |Příloha I | Příloha I |Příloha II | Příloha II |Příloha III | Příloha III |— | Příloha IV |— | Příloha V |--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 94/59/ES ze dne 2. prosince 1994, kterou se potřetí mění přílohy směrnice Rady 77/96/EHS o vyšetření čerstvého masa domácích prasat na svalovce (Trichinelle spiralis) při jeho dovozu ze třetích zemí

text:
Důležité právní upozornění

|

31994L0059

Úřední věstník L 315 , 08/12/1994 S. 0018 - 0020 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 63 S. 0240  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 63 S. 0240

		Směrnice Komise 94/59/ESze dne 2. prosince 1994,kterou se potřetí mění přílohy směrnice Rady 77/96/EHS o vyšetření čerstvého masa domácích prasat na svalovce (Trichinelle spiralis) při jeho dovozu ze třetích zemíKOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 77/96/EHS ze dne 21. prosince 1976 o vyšetření čerstvého masa domácích prasat na svalovce (Trichinelle spiralis) při jeho dovozu ze třetích zemí [1], naposledy pozměněnou směrnicí 89/321/EHS [2], a zejména na článek 8 uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že nedávné studie prokázaly nutnost pozměnit některé metody pro zjištění svalovců v koňském mase; že Vědecký veterinární výbor schválil alternativní zmrazovací metody pro inaktivaci svalovců; že spolehlivost těchto metod z hlediska ochrany zdraví je rovnocenná spolehlivosti stávajících metod; že proto je třeba vhodně doplnit přílohu I směrnice 77/96/EHS;vzhledem k tomu, že pro usnadnění zmrazování masa musí být dovoleno nečlenským zemím i členským státům vybrat si mezi uvedenými zmrazovacími metodami;vzhledem k tomu, že Vědecký veterinární výbor doporučil provést některé technické úpravy a doplňky vyšetřovacích metod na svalovce používaných v současné době, zejména pro vyšetření koňského masa, a vzhledem k podmínkám, kterým musejí odpovídat laboratoře příslušné pro provádění vyšetření na svalovce;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého veterinárního výboru,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 77/96/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději 1. ledna 1995. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dnem 12. prosince 1994.V Bruselu dne 2. prosince 1994.Za KomisiRené Steichenčlen Komise[1] Úř. věst. L 26, 31.1.1977, s. 67.[2] Úř. věst. L 133, 17.5.1989, s. 33.--------------------------------------------------PŘÍLOHAPřílohy směrnice 77/96/EHS se mění takto:A. V příloze I oddílu VII se písmeno c) mění takto:1. V bodě 1 se v osmé odrážce údaj "5 g" nahrazuje údajem "7 g".2. Za bod 3 se vkládá nový bod 4, který zní:"4. Použití membránových filtrůKaždý polykarbonátový membránový filtr může být použit nanejvýš pětkrát. Mezi každým použitím se musí filtr obrátit. Filtr musí být kromě toho po každém použití zkontrolován, zda není poškozen a tím učiněn nevhodným pro další použití."3. Dosavadní bod 4 se označuje jako bod 5 a dosavadní bod 5 se označuje jako bod 6.B. Příloha IV se mění takto:1. Pod název "Ošetření masa zmražením" se vkládá nový podtitul "I. Metoda 1".2. Za bod 7 se doplňuje toto:"II. Metoda 2Použijí se obecná ustanovení odstavců 1 až 5 metody 1 a použijí se tyto kombinace času a teploty:1. Maso o průměru nebo síle až do 15 cm musí být zmrazeno jednou z následujících kombinací času a teploty:- 20 dnů při -15 oC,- 10 dnů při -23 oC,- 6 dnů při -29 oC.2. Maso o průměru nebo síle mezi 15 cm a 50 cm musí být zmrazeno jednou z následujících kombinací času a teploty:- 30 dnů při -15 oC,- 20 dnů při -25 oC,- 12 dnů při -29 oC.Teplota v mrazírně nesmí být vyšší než zvolená inaktivační teplota. Musí být měřena kalibrovanými termoelektrickými zařízeními a trvale zaznamenávána. Nesmí být měřena přímo v proudu chladného vzduchu. Měřící zařízení musí být uzamčená. Záznamové karty musí obsahovat příslušná registrační čísla z prohlídky masa při dovozu, datum a dobu zahájení a ukončení zmrazování a musí být uchovávány po dobu jednoho roku po sestavení.III. Metoda 3Kontrola teploty v jádře kusů masa.1. Tam, kde je teplota ověřována v jádře kusů masa a mají se splnit podmínky v bodech 2 až 6, použijí se tyto kombinace času a teploty:- 106 hodin při -18 oC,- 82 hodin při -21 oC,- 63 hodin při –23,5 oC,- 48 hodin při -26 oC,- 35 hodin při -29 oC,- 22 hodin při -32 oC,- 8 hodin při -35 oC,- 1/2 hodiny při -37 oC.2. Maso dodané zmražené musí být uchovávané v tomto stavu.3. Zásilky v mrazírně musí být uchovávány odděleně a pod zámkem.4. Datum a doba, kdy je každá zásilka dodána do mrazírny, se musí zaznamenat.5. Technické vybavení a zdroj energie mrazírny musí být takové, aby bylo zajištěno, že teploty uvedené v bodě 1 je dosaženo velmi rychle a je stálá ve všech částech masa.6. Teplota musí být měřena kalibrovanými termoelektrickými přístroji a trvale zaznamenávána. Sonda teploměru musí být umístěna ve středu kalibrovaného kusu masa, jehož velikost není menší, než je síla nejsilnějšího kusu masa, který má být zmrazen. Tento kalibrovaný kus masa je třeba umístit na nejméně příznivém místě v mrazírně, ne blízko chladícího zařízení nebo přímo v proudu chladného vzduchu. Přístroje musí být uzamčené. Záznamové karty musí obsahovat příslušná registrační čísla z prohlídky masa při dovozu, datum a dobu zahájení a ukončení zmrazování a musí být uchovávané po dobu jednoho roku po sestavení."C. Doplňuje se nová příloha V, která zní:"PŘÍLOHA VProhlídka a zmrazování koňského masa1. ProhlídkaProhlídka koňského masa musí být provedena trávicí metodou uvedenou v příloze I s těmito změnami:- Odeberou se vzorky nejméně 10 g ze svaloviny jazyka nebo žvýkací svaloviny. Není-li k dispozici svalovina jazyka nebo žvýkací svalovina, odebere se vzorek stejné velikosti z pilíře bránice v místě přechodu ve šlachovitou část. Svalovina musí být zbavena pojivové tkáně a tuku.- Pro prohlídku je tráveno 5 g vzorku, jestliže se používá umělé trávení směsných vzorků podle přílohy I, bodů III až VII. Na každou metodu trávení nesmí celková hmotnost vyšetřované svaloviny přesáhnout 100 g u metod III, IV, V a VI v příloze I, nebo 35 g u metody VII v příloze I.- V případě pozitivního výsledku se musí odebrat dalších 10 g vzorku pro následující nezávislé vyšetření.2. Zmrazování koňského masaAby byli svalovci zahubeni zmrazením, musí být koňské maso podrobeno ošetření chladem jednou z metod popsaných v příloze IV."--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 96/86/ES ze dne 13. prosince 1996, kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 94/55/ES o sbližování právních předpisů členských států týkajících se silniční přepravy nebezpečných věcíText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

31996L0086

Úřední věstník L 335 , 24/12/1996 S. 0043 - 0044

		Směrnice Komise 96/86/ESze dne 13. prosince 1996,kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 94/55/ES o sbližování právních předpisů členských států týkajících se silniční přepravy nebezpečných věcí(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 94/55/ES ze dne 21. listopadu 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se silniční přepravy nebezpečných věcí [1], a zejména na článek 8 uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že přílohy A a B Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (AGRD), ve znění pozdějších změn, by měly být připojeny ke směrnici 94/55/ES jako přílohy A a B a vztahovat se nejen na přeshraniční přepravu, ale také na přepravu uvnitř jednotlivých členských států;vzhledem k tomu, že přílohy směrnice 94/55/ES obsahují dohodu AGRD ve znění platném k 1. lednu 1995, které bylo mezitím zveřejněno ve všech úředních jazycích [2];vzhledem k tomu, že dohoda AGRD je aktualizována každé dva roky, a proto 1. ledna 1997 vstoupí v platnost pozměněná verze;vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 8 se změny nezbytné pro přizpůsobení přílohy vědeckému a technickému pokroku v oblasti upravované danou směrnicí, aby byly zohledněny nové požadavky, přijímají postupem podle článku 9;vzhledem k tomu, že je nezbytné přizpůsobit odvětví novým pravidlům AGRD, a proto změnit přílohy směrnice 94/55/ES;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v článku 9 směrnice 94/55/ES,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 94/55/ES se mění takto:1. Příloha A:"Příloha A obsahuje body 2000 až 3999 přílohy A k Evropské dohodě o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (AGRD), ve znění platném k 1. lednu 1997 s tím, že slova "smluvní strana" se nahrazují slovy "členský stát".Pozn.:Znění pozměňujícího textu z roku 1997 ke konsolidovanému textu přílohy A dohody AGRD z roku 1995 bude zveřejněno ve všech úředních jazycích Společenství, jakmile budou všechna jazyková znění připravena."2. Příloha B:"Příloha B obsahuje body 10000 až 270000 přílohy B k Evropské dohodě o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (AGRD), ve znění platném k 1. lednu 1997 s tím, že slova "smluvní strana" se nahrazují slovy "členský stát".Pozn.:Znění pozměňujícího textu z roku 1997 ke konsolidovanému textu přílohy B dohody AGRD z roku 1995 bude zveřejněno ve všech úředních jazycích Společenství, jakmile budou všechna jazyková znění připravena."Článek 21. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. ledna 1997. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 13. prosince 1996.Za KomisiNeil Kinnockčlen Komise[1] Úř. věst. L 319, 12.12.1994, s. 7.[2] Úř. věst. L 275, 28.10.1996, s. 1.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2003/100/ES ze dne 31. října 2003, kterou se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES o nežádoucích látkách v krmivechText s významem pro EHP

text:
Důležité právní upozornění

|

32003L0100

Úřední věstník L 285 , 01/11/2003 S. 0033 - 0037

		Směrnice Komise 2003/100/ESze dne 31. října 2003,kterou se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES o nežádoucích látkách v krmivech(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech [1], ve znění směrnice Komise 2003/57/ES [2], a zejména na čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice,vzhledem k těmto důvodům:(1) Podle směrnice 2002/32/ES je zakázáno používání produktů určených ke krmení zvířat s takovým obsahem nežádoucích látek, který přesahuje maximální limity stanovené v příloze I uvedené směrnice.(2) Při přijetí směrnice 2002/32/ES se stanovilo, že ustanovení přílohy I budou přezkoumána na základě aktualizovaných vědeckých hodnocení rizik a s přihlédnutím k zákazu ředění kontaminovaných a nevyhovujících produktů určených ke krmení zvířat.(3) Vědecký výbor pro výživu zvířat byl proto požádán, aby neprodleně poskytl aktualizovaná vědecká hodnocení rizik. Vědecký výbor pro výživu zvířat přijal stanovisko o nežádoucích látkách v krmivech dne 20. února 2003 a aktualizoval ho dne 25. dubna 2003. Toto stanovisko poskytuje ucelený přehled možných rizik pro zdraví zvířat a lidí vyplývajících z přítomnosti různých nežádoucích látek v krmivech.(4) Vědecký výbor pro výživu zvířat nicméně uznal, že pro úplné přezkoumání přílohy I směrnice 2002/32/ES je třeba provést doplňková podrobná hodnocení rizik. Od května 2003 odpovídá za vědecké hodnocení problémů nezávadnosti krmiv a potravin namísto Komise Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EÚBP). EÚBP byl proto požádán, aby provedl tato podrobná hodnocení rizik.(5) Mezitím bylo poukázáno na to, že dodávky některých zásadních a cenných krmných surovin by mohly být ohroženy, protože obsah nežádoucích látek v některých z nich se kvůli běžné základní kontaminaci blíží maximálnímu obsahu stanovenému v příloze I směrnice 2002/32/ES nebo ho překračuje. Kromě toho byly v ustanoveních přílohy zjištěny některé nesrovnalosti.(6) Příloha by proto měla být dočasně pozměněna, dokud nebudou k dispozici podrobná vědecká vyhodnocení rizik, přičemž je třeba zachovat vysokou úroveň ochrany zdraví lidí i zvířat a životního prostředí.(7) S ohledem na zachování vysoké úrovně ochrany zdraví lidí, zvířat a životního prostředí se uznává, že pokud se zvířatům podávají přímo krmné suroviny nebo doplňková krmiva, nesmí jejich použití v denní dávce vystavit zvíře vyšší úrovni expozice nežádoucí látce, než je odpovídající maximální úroveň stanovená pro případ, kdy se denní dávka skládá pouze z kompletních krmiv.(8) Vědecký výbor pro výživu zvířat potvrzuje, že arzen v organické formě má omezenou toxicitu. Stanovení celkového obsahu arzenu v krmivu proto nemusí vždy přesně odrážet rizika vyplývající z anorganické formy. Avšak organické a anorganické formy arzenu lze rozlišit pouze složitou analytickou metodou, kterou je nesnadné použít v rámci úředních kontrol. Je proto vhodné, aby se maximální obsahy vztahovaly k celkovému obsahu arzenu, ale aby existovala možnost požádat o podrobnější analýzu, zejména v případě přítomnosti mořské řasy Hizikia fusiforme. Vzhledem k tomu, že neexistuje analytická metoda Společenství pro určení celkového arzenu, je nezbytné prokázat uspokojivý průběh použitého postupu ošetření vzorků a použité analytické metody použitím certifikovaných referenčních materiálů, které obsahují významný podíl arzenu v organické formě.(9) Je také nutné přihlédnout ke skutečnosti, že více než 95 % arzenu, který se vyskytuje v krmných surovinách mořského původu, se nachází v méně toxických organických formách, a k novým trendům ve výrobě krmiv pro ryby s větším podílem rybího tuku a rybí moučky.(10) Současné maximální limity arzenu, olova a fluoru v některých minerálních krmných surovinách neodrážejí současné běžné úrovně základní kontaminace. S ohledem na nízkou biologickou dostupnost těchto nežádoucích látek v minerálních krmivech je vhodné zajistit, že tyto zásadní a cenné krmné suroviny lze dodávat, aniž by bylo ohroženo zdraví lidí a zvířat a životní prostředí.(11) Aflatoxin B1 je genotoxický karcinogen, který se nalézá v mléce ve formě metabolitu, aflatoxinu M1. Pro ochranu veřejného zdraví je vhodné udržet maximální limity aflatoxinu na tak nízké úrovni, jakou je rozumně možné dosáhnout. Nízkou úroveň aflatoxinu v různých krmných surovinách je možné zajistit vhodnou manipulací a sušením a existují účinné dekontaminační postupy na snížení obsahů aflatoxinu B1. Je vhodné, aby pro všechny krmné suroviny platil jeden maximální limit aflatoxinu B1.(12) V celých bavlníkových semenech je vysoký obsah volného gossypolu jako přirozené složky. Je proto vhodné stanovit zvláštní maximální limity volného gossypolu v celých bavlníkových semenech.(13) Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Příloha I směrnice 2002/32/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.Článek 21. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do dvanácti měsíců po vstupu této směrnice v platnost. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto právních předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními této směrnice a přijatými vnitrostátními předpisy.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 31. října 2003.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10.[2] Úř. věst. L 151, 19.6.2003, s. 38.--------------------------------------------------PŘÍLOHAPříloha I směrnice 2002/32/ES se mění takto:1. Body 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:"Nežádoucí látky | Produkty určené ke krmení zvířat | Maximální obsah v mg/kg (ppm) krmiva s 12 % obsahem vlhkosti |(1) | (2) | (3) |1.Arzen | Krmné suroviny, s výjimkou: | 2 |—travní, vojtěškové a jetelové moučky a sušených řízků cukrovkových a cukrovarských | 4 |—palmojádrových expelerů | 4 |—fosfátů a vápenatých mořských řas | 10 |—uhličitanu vápenatého | 15 |—oxidu hořečnatého | 20 |—krmiv získaných ze zpracování ryb nebo jiných mořských živočichů | 15 |—moučky z mořských řas a krmných surovin získaných z mořských řas | 40 |Kompletní krmiva, s výjimkou: | 2 |—kompletních krmiv pro ryby a pro kožešinová zvířata | 6 |Doplňková krmiva, s výjimkou: | 4 |—minerálních krmiv | 12 |2.Olovo | Krmné suroviny, s výjimkou: | 10 |—zelené píce | 40 |—fosfátů a vápenatých mořských řas | 15 |—uhličitanu vápenatého | 20 |—kvasnic | 5 |Kompletní krmiva | 5 |Doplňková krmiva, s výjimkou: | 10 |—minerálních krmiv | 15 |3.Fluor | Krmné suroviny, s výjimkou: | 150 |—krmiv živočišného původu, s výjimkou mořských korýšů jako je kril | 500 |—fosfátů a mořských korýšů jako je kril | 2000 |—uhličitanu vápenatého | 350 |—oxidu hořečnatého | 600 |—vápenatých mořských řas | 1000 |Kompletní krmiva, s výjimkou: | 150 |—kompletních krmiv pro skot, ovce a kozy | |—v laktaci | 30 |—ostatní | 50 |—kompletních krmiv pro prasata | 100 |—kompletních krmiv pro drůbež | 350 |—kompletních krmiv pro kuřata | 250 |Minerální směsi pro skot, ovce a kozy | 2000 |Ostatní doplňková krmiva | 125 |2. Bod 7 se nahrazuje tímto:"Nežádoucí látky | Produkty určené ke krmení zvířat | Maximální obsah v mg/kg (ppm) krmiva s 12 % obsahem vlhkosti |(1) | (2) | (3) |7.Aflatoxin B1 | Všechny krmné suroviny | 0,02 |Kompletní krmiva pro skot, ovce a kozy, s výjimkou: | 0,02 |—kompletních krmiv pro zvířata chovaná pro mléko | 0,005 |—kompletních krmiv pro telata a jehňata | 0,01 |Kompletní krmiva pro prasata a drůbež (kromě mladých zvířat) | 0,02 |Ostatní kompletní krmiva | 0,01 |Doplňková krmiva pro skot, ovce a kozy (kromě doplňkových krmiv pro zvířata chovaná pro mléko, telata a jehňata) | 0,02 |Doplňková krmiva pro prasata a drůbež (kromě mladých zvířat) | 0,02 |Ostatní doplňková krmiva | 0,005" |3. Bod 9 se nahrazuje tímto:"Nežádoucí látky | Produkty určené ke krmení zvířat | Maximální obsah v mg/kg (ppm) krmiva s 12 % obsahem vlhkosti |(1) | (2) | (3) |9.Volný gossypol | Krmné suroviny, s výjimkou: | 20 |—bavlníkových semen | 5000 |—bavlníkových pokrutin a bavlníkové moučky | 1200 |Kompletní krmiva, s výjimkou: | 20 |—kompletních krmiv pro skot, ovce a kozy | 500 |—kompletních krmiv pro drůbež (kromě nosnic) a telata | 100 |—kompletních krmiv pro králíky a prasata (kromě selat) | 60" |4. Bod 22 se nahrazuje tímto:"Nežádoucí látky | Produkty určené ke krmení zvířat | Maximální obsah v mg/kg (ppm) krmiva s 12 % obsahem vlhkosti |(1) | (2) | (3) |22.Endosulfan (suma alfa- a beta-isomerů a endosulfansulfátu vyjádřená jako endosulfan) | Všechna krmiva, s výjimkou: | 0,1 |—kukuřice a produktů získaných z jejího zpracování | 0,2 |—semen olejnin a produktů získaných z jejich zpracování | 0,5 |—kompletních krmiv pro ryby | 0,005" |--------------------------------------------------