title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/38/ES ze dne 6. května 2009 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na úrovni Společenství a skupinách podniků působících na úrovni Společenství (přepracované znění) (Text s významem pro EHP )

text:
               16.5.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 122/28

      SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2009/38/ES
   ze dne 6. května 2009
   o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na úrovni Společenství a skupinách podniků působících na úrovni Společenství
   (přepracované znění)
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 137 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   po konzultaci s Výborem regionů,
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve směrnici Rady 94/45/ES ze dne 22. září 1994 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství (3) má být provedeno několik podstatných změn. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by uvedená směrnice měla být přepracována.

               (2)

               V souladu s článkem 15 směrnice 94/45/ES Komise přezkoumala po konzultaci s členskými státy a sociálními partnery na evropské úrovni způsoby uplatňování uvedené směrnice a zejména posoudila, zda jsou prahy počtu zaměstnanců odpovídající, s cílem navrhnout vhodné a potřebné změny.

               (3)

               Po konzultaci s členskými státy a sociálními partnery na evropské úrovni Komise dne 4. dubna 2000 předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování směrnice 94/45/ES.

               (4)

               V souladu s čl. 138 odst. 2 Smlouvy konzultovala Komise se sociálními partnery na úrovni Společenství otázku možného zaměření akce Společenství v této oblasti.

               (5)

               Po této konzultaci Komise považovala akci Společenství za účelnou a znovu konzultovala se sociálními partnery na úrovni Společenství obsah zamýšleného návrhu v souladu s čl. 138 odst. 3 Smlouvy.

               (6)

               Po této druhé fázi projednávání sociální partneři Komisi neinformovali o svém společném úmyslu zahájit postup, který by mohl vést k uzavření dohody podle čl. 138 odst. 4 Smlouvy.

               (7)

               Je nezbytné modernizovat právní předpisy Společenství v oblasti informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci na nadnárodní úrovni s cílem zajistit účinnost práv zaměstnanců na informování a projednání na nadnárodní úrovni, zvýšit podíl zřízených evropských rad zaměstnanců při současném zajištění soustavného dodržování stávajících dohod, vyřešit problémy, které byly zjištěny v oblasti praktického uplatňování směrnice 94/45/ES, odstranit právní nejistotu, jež je způsobena některými ustanoveními uvedené směrnice nebo absencí některých ustanovení, a zajistit lepší propojení právních nástrojů Společenství v oblasti informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci.

               (8)

               Podle článku 136 Smlouvy je jedním z cílů Společenství a členských států podpora sociálního dialogu.

               (9)

               Tato směrnice je součástí rámce Společenství, jehož cílem je podpořit a doplnit opatření členských států v oblasti informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci. Tento rámec by měl omezit na minimum zátěž podniků nebo závodů a přitom zaručit účinný výkon přiznaných práv.

               (10)

               Fungování vnitřního trhu zahrnuje proces spojování podniků, přeshraničních fúzí, převzetí a vzniku společných podniků, a vede tedy ke vzniku nadnárodních podniků a skupin podniků. K zajištění harmonického rozvoje hospodářských činností je nezbytné, aby podniky a skupiny podniků působící ve více členských státech informovaly zástupce těch svých zaměstnanců, jichž se podniková rozhodnutí týkají, a projednávaly je s nimi.

               (11)

               Postupy informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci podle právních předpisů a zvyklostí členských států často nejsou přizpůsobeny nadnárodní struktuře subjektu, který přijímá rozhodnutí týkající se zaměstnanců. Tento stav může vést k nerovnému zacházení se zaměstnanci, kterých se rozhodnutí týká, v rámci stejného podniku nebo skupiny podniků.

               (12)

               Musí být přijata vhodná opatření, aby zaměstnanci podniků nebo skupin podniků působících na úrovni Společenství byli o rozhodnutích, která se jich týkají a která jsou přijímána v jiném členském státě, než ve kterém jsou zaměstnáni, řádně informováni a tato rozhodnutí s nimi byla řádně projednána.

               (13)

               K zajištění řádného informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci podniků nebo skupin podniků, které působí ve více členských státech, je třeba zřídit evropské rady zaměstnanců nebo vytvořit jiné vhodné nadnárodní postupy informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci.

               (14)

               Postupy informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci je třeba vymezit a provádět tak, aby byla zajištěna jejich účinnost vzhledem k ustanovením této směrnice. Informování evropské rady zaměstnanců a projednání s ní by jí za tímto účelem měly umožnit poskytnout podniku včas stanovisko, aniž by se zpochybnila přizpůsobivost podniku. Pouze dialog vedený na úrovni, na níž jsou formulovány hlavní směry činnosti, a účinná účast zástupců zaměstnanců umožňují předjímat a zvládat změnu.

               (15)

               Zaměstnancům a jejich zástupcům musí být zaručeno informování a projednání na příslušné úrovni vedení a zastoupení s ohledem na předmět jednání. Za tímto účelem musí být pravomoc a působnost evropské rady zaměstnanců odlišeny od pravomoci a působnosti vnitrostátních orgánů zastupujících zaměstnance a musí být omezeny na řešení nadnárodních otázek.

               (16)

               Nadnárodní povaha určité otázky by měla být určena tím, že se zohlední jak rozsah jejích případných dopadů, tak úroveň vedení a zastoupení, které vyžaduje. Za tímto účelem se za nadnárodní považují otázky, které se týkají podniku nebo skupiny podniků jako celku nebo alespoň dvou členských států. Patří sem otázky, které bez ohledu na počet zúčastněných členských států mají význam pro evropské zaměstnance v souvislosti s rozsahem svých případných účinků nebo které se týkají převodu činností mezi členskými státy.

               (17)

               Je proto nezbytné výlučně pro účely této směrnice vymezit pojem „řídící podnik“, aniž je dotčeno vymezení pojmů „skupina podniků“ a „dominantní vliv“ v jiných předpisech.

               (18)

               Postupy informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci podniků nebo skupin podniků působících ve dvou nebo více členských státech musí zahrnovat všechny závody nebo popřípadě všechny podniky skupiny umístěné v členských státech nezávisle na tom, zda se ústřední vedení podniku, nebo jedná-li se o skupinu, ústřední vedení řídícího podniku nachází na území členských států.

               (19)

               V souladu se zásadou autonomie stran určují zástupci zaměstnanců a vedení podniku nebo řídícího podniku skupiny vzájemnou dohodou povahu, složení, pravomoci, způsob fungování, řízení a finanční zdroje evropské rady zaměstnanců nebo jiných postupů informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci tak, aby odpovídaly konkrétním okolnostem.

               (20)

               V souladu se zásadou subsidiarity přísluší členským státům určovat, kdo jsou zástupci zaměstnanců, a zejména stanovit, pokud to považují za vhodné, vyvážené zastoupení různých kategorií zaměstnanců.

               (21)

               Je třeba vyjasnit pojmy informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v souladu s vymezeními pojmů v novějších směrnicích z této oblasti a s těmi, která se uplatňují ve vnitrostátním rámci, s cílem posílit účinnost dialogu na nadnárodní úrovni, umožnit odpovídající propojení dialogu na vnitrostátní a nadnárodní úrovni a zajistit právní jistotu nezbytnou pro uplatňování této směrnice.

               (22)

               Je třeba, aby vymezení pojmu „informování“ zohlednilo cíl přiměřeného posouzení, které provádějí zástupci zaměstnanců, jenž vyžaduje, aby se informování uskutečnilo v době, způsobem a s obsahem, které jsou vhodné, aniž by byl zpomalen postup rozhodování v podnicích.

               (23)

               Je třeba, aby vymezení pojmu „projednání“ zohlednilo cíl možnosti vyjádření stanoviska, které bude užitečné při přijímání rozhodnutí, což vyžaduje, aby se projednání uskutečnilo v době, způsobem a s obsahem, které jsou vhodné.

               (24)

               Ustanovení této směrnice o informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci musí v podniku nebo v řídícím podniku skupiny, jehož ústřední vedení je umístěno mimo území členských států, provést zástupce podniku v členském státě, který je popřípadě jmenován, nebo není-li určen, závod nebo řízený podnik zaměstnávající největší počet zaměstnanců v členských státech.

               (25)

               Povinnosti podniku nebo skupiny podniků při předávání informací nezbytných k zahájení jednání musí být stanoveny tak, aby mohli zaměstnanci určit, zda podnik nebo skupina podniků, ve kterých pracují, jsou podnikem nebo skupinou podniků působícími na úrovni Společenství, a navázat kontakty nezbytné pro sestavení žádosti o zahájení jednání.

               (26)

               Zvláštní vyjednávací výbor musí vyváženě zastupovat zaměstnance z jednotlivých členských států. Zástupci zaměstnanců musí být schopni spolupracovat na tvorbě postojů k jednáním s ústředním vedením.

               (27)

               Je třeba uznat úlohu, kterou mohou sehrát uznané odborové organizace při jednání o dohodách o zřízení evropských rad zaměstnanců nebo při novém sjednání těchto dohod jakožto opora zástupců zaměstnanců, kteří o tuto oporu žádají. Příslušné odborové a zaměstnavatelské organizace uznané za sociální partnery na evropské úrovni jsou informovány o zahájení jednání, aby mohly sledovat zřizování dalších evropských rad zaměstnanců a podporovat osvědčené postupy. Uznané příslušné evropské odborové organizace a evropské organizace zaměstnavatelů jsou takové organizace sociálních partnerů, se kterými Komise konzultuje v souladu s článkem 138 Smlouvy. Komise aktualizuje a zveřejňuje seznam těchto organizací.

               (28)

               Dohody, které upravují zřizování a fungování evropských rad zaměstnanců, musí obsahovat ustanovení týkající se jejich změny, vypovězení nebo nového sjednání v případě, kdy je to nezbytné, zejména mění-li se rozsah nebo struktura podniku či skupiny podniků.

               (29)

               Uvedené dohody musí stanovit způsoby propojení mezi vnitrostátní a nadnárodní úrovní informování zaměstnanců a projednání s nimi, které budou přizpůsobeny zvláštním podmínkám v podniku nebo skupině podniků. Tyto způsoby musí být vymezeny s ohledem na příslušné pravomoci a oblasti působnosti orgánů zastupujících zaměstnance, zejména pokud jde o předjímání změn a jejich řízení.

               (30)

               Za účelem koordinace a vyšší účinnosti pravidelné činnosti evropské rady zaměstnanců a rovněž informování a projednání v co nejkratší době za výjimečných okolností musí uvedené dohody v případě potřeby stanovit zřízení a fungování užšího výboru.

               (31)

               Zástupci zaměstnanců se mohou rozhodnout, že nepožádají o zřízení evropské rady zaměstnanců, nebo se zúčastněné strany mohou dohodnout na jiných postupech nadnárodního informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci.

               (32)

               Je vhodné stanovit určitá podpůrná pravidla, která se použijí, rozhodnou-li o tom strany nebo pokud ústřední vedení odmítne zahájit jednání nebo nedojde-li při něm k dohodě.

               (33)

               Za účelem řádného výkonu své zastupitelské úlohy a zajištění užitečnosti evropské rady zaměstnanců musí zástupci zaměstnanců podávat zprávy zaměstnancům, které zastupují, a musí mít možnost absolvovat školení, které potřebují.

               (34)

               Je vhodné stanovit, že zástupci zaměstnanců jednající v rámci této směrnice požívají při výkonu svých funkcí stejnou ochranu a záruky jako zástupci zaměstnanců podle právních předpisů nebo zvyklostí země, ve které jsou zaměstnáni. Nesmějí být na základě legitimního výkonu své činnosti diskriminováni a musí požívat přiměřenou ochranu před propuštěním a jinými sankcemi.

               (35)

               Nebudou-li plněny povinnosti stanovené v této směrnici, musí členské státy přijmout vhodná opatření.

               (36)

               V souladu s obecnými zásadami práva Společenství by se při porušení povinností vyplývajících z této směrnice měla použít správní nebo soudní řízení, včetně sankcí, které jsou účinné, odrazující a přiměřené závažnosti porušení povinnosti.

               (37)

               Z důvodu účinnosti, celistvosti a právní jistoty je zapotřebí propojení mezi směrnicemi a úrovněmi informování zaměstnanců a projednání s nimi, které jsou stanoveny právními předpisy Společenství i vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi. Přednost musí být dána jednání o způsobech takového propojení v každém podniku nebo skupině podniků. Není-li v této souvislosti uzavřena dohoda a jsou-li zamýšlena rozhodnutí, která by způsobila závažné změny v organizaci práce nebo ve smluvních vztazích, musí být tento proces proveden současně na vnitrostátní i evropské úrovni, a to s ohledem na pravomoci a působnost orgánů zastupujících zaměstnance. Stanovisky evropské rady zaměstnanců by neměla být dotčena způsobilost ústředního vedení vést nezbytná jednání v časovém sledu stanoveném vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi. Vnitrostátní právní předpisy nebo zvyklosti je případně nutné přizpůsobit tak, aby evropská rada zaměstnanců mohla být v případě potřeby informována před nebo současně s vnitrostátními orgány zastupujícími zaměstnance, aniž by byla snížena obecná úroveň ochrany zaměstnanců.

               (38)

               Touto směrnicí by neměly být dotčeny postupy informování a projednání stanovené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března 2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství (4), ani zvláštní postupy stanovené v článku 2 směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění (5), ani článek 7 směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů (6).

               (39)

               Je vhodné poskytnout zvláštní zacházení podnikům a skupinám podniků působícím na úrovni Společenství, ve kterých ke dni 22. září 1996 platila dohoda, která se vztahuje na všechny zaměstnance a upravuje nadnárodní informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci.

               (40)

               Dojde-li k podstatným změnám ve struktuře podniku nebo skupiny podniků, například v případě sloučení, akvizice nebo rozdělení, musí být stávající evropská rada zaměstnanců či evropské rady zaměstnanců přizpůsobeny. Toto přizpůsobení se musí přednostně uskutečnit podle ustanovení platné dohody, pokud je tato ustanovení umožňují. Není-li tomu tak a je-li podána žádost, která stanoví potřebu takového postupu, zahájí se jednání o nové dohodě, jehož se musí zúčastnit členové stávající evropské rady či stávajících evropských rad zaměstnanců. Za účelem umožnění informování zaměstnanců a projednání s nimi během často rozhodujícího období změny struktury musí mít stávající evropská rada zaměstnanců či evropské rady zaměstnanců možnost pokračovat v práci, popřípadě způsob práce přizpůsobit, dokud není uzavřena nová dohoda. Při podpisu nové dohody musí být dříve zřízené rady rozpuštěny a dohody, které je zřizují, ukončeny nezávisle na svých ustanoveních o platnosti nebo vypovězení.

               (41)

               S výhradou použití tohoto ustanovení o přizpůsobení by mělo být umožněno, aby platné dohody zůstaly v platnosti a nemusely být povinně nově sjednávány, není-li to nezbytné. Je třeba stanovit, že na dohody uzavřené přede dnem 22. září 1996 podle čl. 13 odst. 1 směrnice 94/45/ES nebo podle čl. 3 odst. 1 směrnice 97/74/ES (7) by se během doby jejich platnosti neměly vztahovat povinnosti vyplývající z této směrnice. Dále tato směrnice nezakládá obecnou povinnost znovu sjednat dohody uzavřené podle článku 6 směrnice 94/45/ES v období mezi dnem 22. září 1996 a dnem 5. června 2011.

               (42)

               K dosažení účelu této směrnice musí být evropská rada zaměstnanců zřízená bez dohody mezi stranami informována a musí s ní být projednána činnost podniku nebo skupiny podniků, aby mohla odhadnout možné dopady na zájmy zaměstnanců nejméně ze dvou členských států, aniž je dotčena možnost stran dohodnout se jinak. Z tohoto důvodu musí být podnik nebo řídící podnik povinen sdělovat zástupcům zaměstnanců obecné informace týkající se zájmu zaměstnanců, jakož i informace týkající se konkrétněji těch hledisek činnosti podniku nebo skupiny podniků, jež se týkají zájmů zaměstnanců. Evropská rada zaměstnanců musí mít možnost podat na závěr schůzky své stanovisko.

               (43)

               O některých rozhodnutích s výrazným dopadem na zájmy zaměstnanců je třeba co nejdříve informovat zástupce zaměstnanců a projednat je se zástupci zaměstnanců.

               (44)

               Obsah podpůrných pravidel, která se uplatňují v případě, že neexistuje dohoda, a kterými se lze řídit během jednání, musí být vyjasněn a přizpůsoben vývoji potřeb a praxe týkajících se oblasti nadnárodního informování a projednání. Je třeba odlišit témata, která musí být předmětem informování, od témat, která musí být s evropskou radou zaměstnanců také projednána, což zahrnuje možnost obdržet odůvodněnou odpověď na jakékoli vyjádřené stanovisko. Aby užší výbor mohl zastávat nezbytnou koordinační úlohu a účinně řešit výjimečné okolnosti, musí být složen nejvýše z pěti členů a být schopen pravidelně se usnášet.

               (45)

               Jelikož cíle této směrnice, totiž zlepšení práva zaměstnanců na informování a na projednávání v podnicích a ve skupinách podniků působících na úrovni Společenství, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

               (46)

               Tato směrnice dodržuje základní práva a ctí zejména zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie. Jejím cílem je zejména zajistit úplné uznání práv zaměstnanců nebo jejich zástupců na včasné informování a projednání na příslušné úrovni v případech a za podmínek stanovených právem Společenství a vnitrostátním právem a zvyklostmi (článek 27 Listiny základních práv Evropské unie).

               (47)

               Povinnost provést tuto směrnici ve vnitrostátním právu by se měla omezovat na ustanovení, která v porovnání s předchozími směrnicemi představují podstatnou změnu. Povinnost provést ve vnitrostátním právu nezměněná ustanovení zakládají předchozí směrnice.

               (48)

               V souladu s bodem 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (8) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.

               (49)

               Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení zmíněných směrnic ve vnitrostátním právu uvedených v části B přílohy II,

         PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
   ODDÍL I

      OBECNÁ USTANOVENÍ

   Článek 1
   Předmět
   1.   Cílem této směrnice je zdokonalit právo na informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích a skupinách podniků působících na úrovni Společenství.
   2.   Za tímto účelem se v každém podniku a v každé skupině podniků působících na úrovni Společenství, je-li podána žádost postupem podle čl. 5 odst. 1, zřizuje evropská rada zaměstnanců nebo postup informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci s cílem informovat tyto zaměstnance a jednat s nimi. Postupy informování a projednání musí být vymezeny a prováděny tak, aby byla zajištěna jejich účinnost a aby bylo umožněno účinné rozhodování podniků nebo skupiny podniků.
   3.   Informování zaměstnanců a projednání s nimi se uskutečňují na náležité úrovni vedení a zastoupení s ohledem na předmět jednání. Za tímto účelem jsou pravomoc evropské rady zaměstnanců a rozsah postupů informování zaměstnanců a projednání s nimi v působnosti této směrnice omezeny na nadnárodní otázky.
   4.   Za nadnárodní se považují otázky, které se týkají podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství jako celku nebo alespoň dvou podniků či závodů podniku nebo skupiny podniků nacházejících se ve dvou členských státech.
   5.   Odchylně od odstavce 2, zahrnuje-li skupina podniků působící na úrovni Společenství podle čl. 2 odst. 1 písm. c) jeden nebo více podniků nebo skupin podniků, které jsou podniky nebo skupinami podniků působícími na úrovni Společenství podle čl. 2 odst. 1 písm. a) nebo c), zřizuje se evropská rada zaměstnanců na úrovni skupiny, nestanoví-li dohoda podle článku 6 jinak.
   6.   Nestanoví-li dohody podle článku 6 širší oblast působnosti, vztahují se pravomoci a působnost evropských rad zaměstnanců a postupy informování zaměstnanců a projednání s nimi zavedené k dosažení cíle podle odstavce 1 v případě podniku působícího na úrovni Společenství na všechny závody umístěné v členských státech a v případě skupiny podniků působící na úrovni Společenství na všechny podniky této skupiny umístěné v členských státech.
   7.   Členské státy mohou stanovit, že se tato směrnice nevztahuje na posádky obchodního loďstva.
   Článek 2
   Definice
   1.   Pro účely této směrnice se rozumí:

               a)

               „podnikem působícím na úrovni Společenství“ podnik zaměstnávající alespoň 1 000 zaměstnanců v členských státech a alespoň 150 zaměstnanců v každém z nejméně dvou členských států;

               b)

               „skupinou podniků“ řídící podnik a řízené podniky;

               c)

               „skupinou podniků působící na úrovni Společenství“ skupina podniků, která má tyto vlastnosti:

                           —

                           zaměstnává alespoň 1 000 zaměstnanců v členských státech,

                           —

                           zahrnuje alespoň dva podniky-členy skupiny v různých členských státech
                           a

                           —

                           alespoň jeden podnik-člen skupiny zaměstnává alespoň 150 zaměstnanců v členském státě a jiný podnik-člen skupiny zaměstnává alespoň 150 zaměstnanců v jiném členském státě;

               d)

               „zástupci zaměstnanců“ zástupci zaměstnanců podle vnitrostátního práva nebo zvyklostí;

               e)

               „ústředním vedením“ ústřední vedení podniku působícího na úrovni Společenství nebo, v případě skupiny podniků působící na úrovni Společenství, řídícího podniku;

               f)

               „informováním“ předávání údajů zaměstnavatelem zástupcům zaměstnanců, aby se mohli seznámit s projednávaným tématem a posoudit je; informace musí být poskytovány v době, způsobem a s obsahem, které jsou vhodné k tomu, aby zástupci zaměstnanců mohli důkladně posoudit možný dopad projednávané záležitosti a případně se připravit na projednání s příslušným orgánem daného podniku nebo dané skupiny podniků působících na úrovni Společenství;

               g)

               „projednáním“ navázání dialogu a výměna názorů mezi zástupci zaměstnanců a ústředním vedením nebo jinou lépe odpovídající úrovní vedení, a to v době, způsobem a s obsahem, které umožní zástupcům zaměstnanců vyjádřit v přiměřené lhůtě a na základě poskytnutých informací stanovisko k navrženým opatřením, jež jsou předmětem projednání, které může být zohledněno v rámci podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství, aniž je dotčena odpovědnost vedení;

               h)

               „evropskou radou zaměstnanců“ rada zřízená v souladu s čl. 1 odst. 2 nebo v souladu s přílohou I za účelem informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci;

               i)

               „zvláštním vyjednávacím výborem“ výbor zřízený podle čl. 5 odst. 2 pro jednání s ústředním vedením o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo o vytvoření postupu informování zaměstnanců a projednání s nimi podle čl. 1 odst. 2.

         2.   Pro účely této směrnice se prahy počtu zaměstnanců určují podle průměrného počtu zaměstnanců, včetně zaměstnanců na zkrácený pracovní úvazek, zaměstnaných během posledních dvou let, vypočítaného podle vnitrostátních právních předpisů nebo zvyklostí.
   Článek 3
   Vymezení pojmu „řídící podnik“
   1.   Pro účely této směrnice se „řídícím podnikem“ rozumí podnik, který může vykonávat dominantní vliv v jiném podniku („řízený podnik“), například v důsledku vlastnictví, finanční účasti nebo předpisů, které jej upravují.
   2.   Schopnost vykonávat dominantní vliv vzniká, není-li prokázán opak, pokud podnik přímo nebo nepřímo ve vztahu k jinému podniku

               a)

               drží většinu upsaného základního kapitálu podniku;

               b)

               disponuje většinou hlasovacích práv spojených s podíly vydanými podnikem
               nebo

               c)

               může jmenovat více než polovinu členů správních, řídících nebo dozorčích orgánů podniku.

         3.   Pro účely odstavce 2 zahrnují práva řídícího podniku týkající se hlasování a jmenování i práva všech ostatních řízených podniků a práva všech osob nebo subjektů, které jednají vlastním jménem, ale na účet řídícího podniku nebo jiného řízeného podniku.
   4.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 není podnik „řídícím podnikem“ jiného podniku, ve kterém drží podíl, je-li společností uvedenou v čl. 3 odst. 5 písm. a) nebo c) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (9).
   5.   Za dominantní vliv se nepovažuje vliv vzniklý pouze z důvodu, že zmocněná osoba vykonává své funkce na základě práva členského státu upravujícího likvidaci, konkurs, platební neschopnost, zastavení plateb, vyrovnání nebo obdobná řízení.
   6.   Pro určení, zda je podnik řídícím podnikem, je rozhodné právo členského státu, kterým se podnik řídí.
   Pokud právo, kterým se podnik řídí, není právem členského státu, použije se právo členského státu, na jehož území je umístěn zástupce podniku, nebo není-li určen, právo členského státu, na jehož území je umístěno ústřední vedení podniku skupiny, který zaměstnává nejvyšší počet zaměstnanců.
   7.   Vyhovují-li v případě kolize právních předpisů při použití odstavce 2 jednomu nebo více kritériím stanoveným v odstavci 2 dva nebo více podniků jedné skupiny, považuje se za řídící podnik ten, který splňuje kritérium uvedené v odst. 2 písm. c), aniž je dotčena možnost prokázat, že dominantní vliv může vykonávat jiný podnik.
   ODDÍL II

      ZŘÍZENÍ EVROPSKÉ RADY ZAMĚSTNANCŮ NEBO VYTVOŘENÍ POSTUPU INFORMOVÁNÍ ZAMĚSTNANCŮ A PROJEDNÁNÍ S NIMI

   Článek 4
   Odpovědnost za zřízení evropské rady zaměstnanců nebo za vytvoření postupu informování zaměstnanců a projednání s nimi
   1.   Za vytvoření podmínek a prostředků nezbytných ke zřízení evropské rady zaměstnanců nebo k vytvoření postupu informování a projednání podle čl. 1 odst. 2 v podniku nebo skupině podniků působících na úrovni Společenství odpovídá ústřední vedení.
   2.   Není-li ústřední vedení umístěno v některém členském státě, nese odpovědnost podle odstavce 1 zástupce ústředního vedení v členském státě, kterého je popřípadě třeba jmenovat.
   Není-li takový zástupce jmenován, nese odpovědnost podle odstavce 1 vedení závodu nebo podniku skupiny, který zaměstnává nejvyšší počet zaměstnanců v některém členském státě.
   3.   Pro účely této směrnice se zástupce či zástupci nebo, nejsou-li jmenováni, vedení podle odst. 2 druhého pododstavce považují za ústřední vedení.
   4.   Vedení každého podniku, který je součástí skupiny podniků působící na úrovni Společenství, a ústřední vedení nebo vedení považované ve smyslu odst. 2 druhého pododstavce za ústřední vedení, podniku či skupiny podniků působících na úrovni Společenství odpovídají za získávání informací nezbytných k zahájení jednání podle článku 5, zejména informací, které se vztahují ke struktuře podniku nebo skupiny podniků a k jejich zaměstnancům, a za jejich předávání stranám, jež jsou dotčeny uplatňováním této směrnice. Tato povinnost se týká zejména informace o počtu zaměstnanců uvedeném v čl. 2 odst. 1 písm. a) a c).
   Článek 5
   Zvláštní vyjednávací výbor
   1.   K dosažení cíle stanoveného v čl. 1 odst. 1 zahájí ústřední vedení jednání o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo o vytvoření postupu informování a projednání z vlastního podnětu nebo na písemnou žádost alespoň sta zaměstnanců nebo jejich zástupců alespoň ze dvou podniků nebo závodů umístěných alespoň ve dvou členských státech.
   2.   K tomuto účelu se zřizuje zvláštní vyjednávací výbor podle těchto obecných zásad:

               a)

               způsob volby nebo jmenování členů zvláštního vyjednávacího výboru, kteří mají být zvoleni nebo jmenováni na jejich území, určí členské státy.
               Členské státy stanoví, že zaměstnanci podniků nebo závodů, ve kterých nejsou nezávisle na vůli zaměstnanců jejich zástupci, mají právo sami si zvolit nebo jmenovat členy zvláštního vyjednávacího výboru.
               Druhým pododstavcem nejsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy nebo zvyklosti, které stanoví práh pro vytvoření orgánu zastupujícího zaměstnance;

               b)

               členové zvláštního vyjednávacího výboru jsou voleni nebo jmenováni v poměru k počtu zaměstnanců zaměstnaných v každém členském státě podnikem nebo skupinou podniků působícími na úrovni Společenství tak, že se každému členskému státu přidělí jedno křeslo na podíl zaměstnaných v tomto členském státě, který se rovná 10 % počtu zaměstnanců zaměstnaných ve všech členských státech dohromady nebo zlomku tohoto podílu;

               c)

               složení zvláštního vyjednávacího výboru a zahájení jednání jsou oznámeny ústřednímu vedení, místnímu vedení a příslušným evropským organizacím zaměstnanců a zaměstnavatelů.

         3.   Úkolem zvláštního vyjednávacího výboru je písemnou dohodou s ústředním vedením stanovit oblast činnosti, složení, pravomoci a funkční období evropské rady zaměstnanců nebo evropských rad zaměstnanců nebo způsoby vytvoření postupu informování zaměstnanců a projednání s nimi.
   4.   Ústřední vedení svolá za účelem uzavření dohody podle článku 6 schůzi se zvláštním vyjednávacím výborem. Uvědomí o tom místní vedení.
   Zvláštní vyjednávací výbor je oprávněn sejít se před každou schůzí s ústředním vedením a po ní bez účasti představitelů ústředního vedení, k čemuž použije nezbytné komunikační nástroje.
   Zvláštnímu vyjednávacímu výboru mohou být na jeho žádost při jednáních nápomocni odborníci podle jeho výběru, kterými mohou být i zástupci příslušných uznaných odborových svazů na úrovni Společenství. Tito odborníci a zástupci odborových svazů se mohou na žádost zvláštního vyjednávacího výboru účastnit jednání jako poradci.
   5.   Zvláštní vyjednávací výbor může nejméně dvěma třetinami hlasů rozhodnout, že jednání podle odstavce 4 nezahájí nebo již zahájená jednání ukončí.
   Toto rozhodnutí ukončuje postup směřující k uzavření dohody podle článku 6. Pokud je toto rozhodnutí přijato, ustanovení přílohy I se nepoužijí.
   Nová žádost o svolání zvláštního vyjednávacího výboru může být podána nejdříve dva roky po zmíněném rozhodnutí, nestanoví-li dotyčné strany lhůtu kratší.
   6.   Náklady související s jednáním podle odstavců 3 a 4 nese ústřední vedení, aby umožnilo zvláštnímu vyjednávacímu výboru plnit jeho úkol náležitým způsobem.
   Členské státy mohou při zachování této zásady stanovit rozpočtová pravidla pro fungování zvláštního vyjednávacího výboru. Mohou zejména omezit úhradu nákladů pouze na jednoho odborníka.
   Článek 6
   Obsah dohody
   1.   Ústřední vedení a zvláštní vyjednávací výbor jednají v duchu spolupráce, aby dosáhly dohody o podrobných způsobech provádění informování zaměstnanců a projednání s nimi uvedených v čl. 1 odst. 1.
   2.   Aniž je tím dotčena autonomie stran, stanoví písemně vyhotovená dohoda podle odstavce 1 mezi ústředním vedením a zvláštním vyjednávacím výborem

               a)

               podniky, jež jsou členy skupiny podniků působící na úrovni Společenství, nebo závody podniku působícího na úrovni Společenství, na které se dohoda vztahuje;

               b)

               složení evropské rady zaměstnanců, počet členů, rozdělení křesel, které umožní co nejlépe zohlednit potřebu vyrovnaného zastoupení zaměstnanců podle činností, kategorií zaměstnanců a pohlaví, a funkční období;

               c)

               úkoly a postup informování evropské rady zaměstnanců a projednání s ní a také způsoby propojení mezi informováním evropské rady zaměstnanců a projednáním s ní na jedné straně a informováním vnitrostátních orgánů zastupujících zaměstnance a projednáním s nimi na straně druhé v souladu se zásadami stanovenými v čl. 1 odst. 3;

               d)

               místo, četnost a trvání schůzí evropské rady zaměstnanců;

               e)

               případně složení, podmínky jmenování, úkoly a jednací řád užšího výboru vytvořeného v rámci evropské rady zaměstnanců;

               f)

               finanční a hmotné prostředky, které musí být evropské radě zaměstnanců poskytnuty;

               g)

               den vstupu dohody v platnost a dobu jejího trvání, podmínky pro změnu či vypovězení dohody a také případy, ve kterých by se mělo o dohodě znovu jednat, a postup pro její nové sjednání, případně včetně situací, kdy se mění struktura podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství.

         3.   Ústřední vedení a zvláštní vyjednávací výbor mohou písemně rozhodnout o vytvoření jednoho nebo více postupů informování a projednání místo zřízení evropské rady zaměstnanců.
   Dohoda musí stanovit podmínky, za jakých mají zástupci zaměstnanců právo sejít se k výměně názorů na informace, které jim byly sděleny.
   Tyto informace se týkají zejména nadnárodních otázek, které mohou mít výrazný dopad na zájmy zaměstnanců.
   4.   Pokud dohody podle odstavců 2 a 3 nestanoví jinak, nevztahují se na ně podpůrná pravidla přílohy I.
   5.   O uzavření dohod uvedených v odstavcích 2 a 3 se zvláštní vyjednávací výbor usnáší většinou hlasů svých členů.
   Článek 7
   Podpůrná pravidla
   1.   K dosažení cíle stanoveného v čl. 1 odst. 1 se použijí podpůrná pravidla stanovená právními předpisy členského státu, ve kterém je umístěno ústřední vedení,

               —

               pokud o tom rozhodnou ústřední vedení a zvláštní vyjednávací výbor,

               —

               pokud ústřední vedení odmítne zahájit jednání ve lhůtě šesti měsíců od žádosti podle čl. 5 odst. 1
               nebo

               —

               pokud ve lhůtě tří let od této žádosti nedojde k dohodě podle článku 6 a zvláštní vyjednávací výbor nepřijme rozhodnutí podle čl. 5 odst. 5.

         2.   Podpůrná pravidla uvedená v odstavci 1 v podobě stanovené právními předpisy členských států musí být v souladu s přílohou I.
   ODDÍL III

      RŮZNÁ USTANOVENÍ

   Článek 8
   Důvěrné informace
   1.   Členské státy stanoví, že členové zvláštního vyjednávacího výboru a evropské rady zaměstnanců, jakož i odborníci, kteří jsou jim případně nápomocni, nejsou oprávněni poskytovat třetím osobám informace, které jim byly výslovně sděleny jako důvěrné.
   Totéž platí pro zástupce zaměstnanců v rámci postupu informování a projednání.
   Uvedená povinnost platí nezávisle na místě, kde se osoby uvedené v prvním a druhém pododstavci nacházejí, a rovněž po skončení jejich funkčního období.
   2.   Každý členský stát stanoví, že ústřední vedení umístěné na jeho území není ve zvláštních případech a za podmínek a omezení určených vnitrostátními právními předpisy povinno podávat informace, pokud jsou takové povahy, která by mohla podle objektivních kritérií vážně narušit nebo poškodit fungování dotyčných podniků.
   Dotyčný členský stát může toto osvobození podmínit předchozím správním nebo soudním schválením.
   3.   Každý členský stát může určit zvláštní ustanovení ve prospěch ústředního vedení podniků působících na jeho území, které přímo a převážně sledují cíl ideologického zaměření týkající se informování o názorech a jejich vyjadřování, za podmínky, že ke dni přijetí této směrnice jsou tato zvláštní ustanovení již obsažena ve vnitrostátních právních předpisech.
   Článek 9
   Fungování evropské rady zaměstnanců a postupu informování zaměstnanců a projednání s nimi
   Ústřední vedení a evropská rada zaměstnanců pracují v duchu spolupráce při dodržování svých vzájemných práv a povinností.
   Totéž platí pro spolupráci mezi ústředním vedením a zástupci zaměstnanců v rámci postupu informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci.
   Článek 10
   Úloha a ochrana zástupců zaměstnanců
   1.   Aniž je dotčena způsobilost ostatních orgánů či organizací v tomto ohledu, mají členové evropské rady zaměstnanců k dispozici nezbytné prostředky k uplatňování práv vyplývajících z této směrnice ke kolektivnímu zastupování zájmů zaměstnanců podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství.
   2.   Aniž je dotčen článek 8, informují členové evropské rady zaměstnanců zástupce zaměstnanců závodů podniku nebo podniků skupiny podniků působících na úrovni Společenství, nebo nejsou-li tito zástupci určeni, všechny zaměstnance o obsahu a výsledcích informování a projednání provedených v souladu s touto směrnicí.
   3.   Členové zvláštního vyjednávacího výboru, členové evropské rady zaměstnanců a zástupci zaměstnanců, kteří vykonávají své funkce v rámci postupu podle čl. 6 odst. 3, požívají při výkonu svých funkcí obdobné ochrany a jistot jako zástupci zaměstnanců podle vnitrostátních právních předpisů nebo zvyklostí země, ve které jsou zaměstnáni.
   To se týká zejména účasti na schůzích zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo na všech ostatních schůzích pořádaných v rámci dohody podle čl. 6 odst. 3, jakož i vyplácení mezd členům, kteří jsou zaměstnanci podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství, po dobu nepřítomnosti nezbytnou k výkonu jejich funkcí.
   4.   Je-li to nezbytné k výkonu jejich povinností souvisejících se zastoupením v mezinárodním prostředí, poskytne se členům zvláštního vyjednávacího výboru a evropské rady zaměstnanců školení, a to bez ztráty na mzdě.
   Článek 11
   Dodržování směrnice
   1.   Každý členský stát zajišťuje, aby vedení závodů podniku působícího na úrovni Společenství a vedení podniků, které jsou členy skupiny podniků působící na úrovni Společenství, jež se nacházejí na jeho území, a zástupci zaměstnanců podniků nebo popřípadě zaměstnanci dodržovali povinnosti stanovené touto směrnicí nezávisle na tom, zda je ústřední vedení umístěno na jeho území.
   2.   Pro případ nedodržování této směrnice přijmou členské státy vhodná opatření; zejména dbají, aby byla k dispozici správní nebo soudní řízení, která umožní domoci se splnění povinností vyplývajících z této směrnice.
   3.   Uplatňují-li členské státy článek 8, upraví správní nebo soudní řízení, která mohou využít zástupci zaměstnanců, vyžaduje-li ústřední vedení důvěrnost informací nebo neposkytne-li tyto informace v souladu se zmíněným článkem 8.
   Tato řízení mohou zahrnovat řízení určená pro zachování důvěrnosti dotyčných informací.
   Článek 12
   Vztah s jinými předpisy Společenství a vnitrostátními předpisy
   1.   Informování evropské rady zaměstnanců a projednání s ní je propojeno s informováním vnitrostátních orgánů zastupujících zaměstnance a projednáním s nimi, s náležitým ohledem na jejich pravomoci a působnost a na zásady uvedené v čl. 1 odst. 3.
   2.   Způsoby propojení mezi informováním evropské rady zaměstnanců a projednáním s ní a informováním vnitrostátních orgánů zastupujících zaměstnance a projednáním s nimi stanoví dohoda uvedená v článku 6. Uvedenou dohodou nejsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy ani zvyklosti týkající se informování zaměstnanců a projednání s nimi.
   3.   Nevymezuje-li dohoda tyto způsoby propojení, zajistí členské státy, aby postupy informování a projednání probíhaly v rámci evropské rady zaměstnanců i vnitrostátních orgánů zastupujících zaměstnance v případě, že se uvažuje o přijetí rozhodnutí, která by mohla způsobit závažné změny v organizaci práce nebo ve smluvních vztazích.
   4.   Touto směrnicí nejsou dotčeny postupy informování a projednání uvedené ve směrnici 2002/14/ES, ani zvláštní postupy stanovené v článku 2 směrnice 98/59/ES a článku 7 směrnice 2001/23/ES.
   5.   Provádění této směrnice nemůže být dostatečným důvodem ke zhoršení stávající situace v členských státech, pokud jde o obecnou úroveň ochrany zaměstnanců v oblasti, na kterou se tato směrnice vztahuje.
   Článek 13
   Přizpůsobení
   Dojde-li k podstatným změnám ve struktuře podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství a neexistují-li ustanovení platných dohod nebo jsou-li příslušná ustanovení dvou nebo více platných dohod v rozporu, zahájí ústřední vedení jednání stanovené v článku 5 z vlastního podnětu nebo na písemnou žádost alespoň sta zaměstnanců nebo jejich zástupců v nejméně dvou podnicích či závodech nacházejících se alespoň ve dvou členských státech.
   Nejméně tři členové stávající evropské rady zaměstnanců nebo každé ze stávajících evropských rad zaměstnanců jsou členy zvláštního vyjednávacího výboru vedle členů volených nebo jmenovaných podle čl. 5 odst. 2.
   Během tohoto jednání stávající evropská rada zaměstnanců či evropské rady zaměstnanců nadále pracují v souladu s podmínkami případně upravenými dohodou uzavřenou mezi členy evropské rady zaměstnanců či evropských rad zaměstnanců a ústředním vedením.
   Článek 14
   Platné dohody
   1.   Aniž je dotčen článek 13, neplatí povinnosti vyplývající z této směrnice pro podniky a skupiny podniků působící na úrovni Společenství, které

               a)

               uzavřely v souladu s čl. 13 odst. 1 směrnice 94/45/ES nebo čl. 3 odst. 1 směrnice 97/74/ES dohodu či dohody vztahující se na všechny zaměstnance a upravující nadnárodní informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci nebo které provedly úpravu takových dohod na základě změn ve struktuře podniku nebo skupiny podniků
               nebo

               b)

               podepíší či změní dohodu uzavřenou v souladu s článkem 6 směrnice 94/45/ES v období mezi dnem 5. června 2009 a dnem 5. června 2011.

         Vnitrostátní právo, které platilo při uzavření či změně dohody, platí i nadále pro podniky a skupiny podniků uvedené v prvním pododstavci písm. b).
   2.   Do skončení platnosti dohod uvedených v odstavci 1 mohou strany těchto dohod společně rozhodnout o jejich prodloužení či změně. Nestane-li se tak, použije se tato směrnice.
   Článek 15
   Zpráva
   Do dne 5. června 2016 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru zprávu o provádění této směrnice, případně společně s příslušnými návrhy.
   Článek 16
   Provedení
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 1 odst. 2, 3 a 4, čl. 2 odst. 1 písm. f) a g), čl. 3 odst. 4, čl. 4 odst. 4, čl. 5 odst. 2 písm. b) a c) a odst. 4, čl. 6 odst. 2 písm. b), c), e) a g) a články 10, 12, 13 a 14 a s bodem 1 písm. a), c) a d) a body 2 a 3 přílohy I do dne 5. června 2011 nebo zajistí, aby k uvedenému dni sociální partneři zavedli nezbytná opatření prostřednictvím dohody, přičemž členské státy musí přijmout veškerá nezbytná opatření, která jim umožní kdykoli zajistit výsledky uložené touto směrnicí.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnici zrušenou touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění prohlášení si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 17
   Zrušení
   Směrnice 94/45/ES ve znění směrnic uvedených v části A přílohy II se zrušuje s účinkem ode dne 6. června 2011, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení zmíněných směrnic ve vnitrostátním právu uvedených v části B přílohy II.
   Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
   Článek 18
   Vstup v platnost
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Ustanovení čl. 1 odst. 1, 5, 6 a 7, čl. 2 odst. 1 písm. a) až e), h) a i) a odst. 2, čl. 3 odst. 1, 2, 3, 5, 6 a 7, čl. 4 odst. 1, 2 a 3, čl. 5 odst. 1, 3, 5 a 6 a odst. 2 písm. a), čl. 6 odst. 1, odst. 2 písm. a), d) a f) a odst. 3, 4 a 5 a článků 7, 8, 9 a 11, jakož i bod 1 písm. b), e) a f) a body 4, 5 a 6 přílohy I se použijí ode dne 6. června 2011.
   Článek 19
   Určení
   Tato směrnice je určena členským státům.

      Ve Štrasburku dne 6. května 2009.

            Za Evropský parlament

            předseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            předseda

         J. KOHOUT

      (1)  Stanovisko ze dne 4. prosince 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 17. prosince 2008.

      (3)  Úř. věst. L 254, 30.9.1994, s. 64.

      (4)  Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 29.

      (5)  Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16.

      (6)  Úř. věst. L 82, 22.3.2001, s. 16.

      (7)  Směrnice Rady 97/74/ES ze dne 15. prosince 1997, kterou se oblast působnosti směrnice 94/45/ES o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství rozšiřuje na Spojené království Velké Británie a Severního Irska (Úř. věst. L 10, 16.1.1998, s. 22).

      (8)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (9)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

      PŘÍLOHA I

         PODPŮRNÁ PRAVIDLA

         (uvedená v článku 7)

                  1.

                  K dosažení cíle stanoveného v čl. 1 odst. 1 a v případech uvedených v čl. 7 odst. 1 se zřizuje evropská rada zaměstnanců, jejíž pravomoci a složení upravují tato pravidla:

                              a)

                              Pravomoc evropské rady zaměstnanců je stanovena podle čl. 1 odst. 3.
                              Informování evropské rady zaměstnanců se týká zejména struktury, hospodářské a finanční situace, předpokládaného vývoje činností, výroby a prodeje podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství. Informování evropské rady zaměstnanců a projednání s ní se týká zejména situace a předpokládaného vývoje zaměstnanosti, investic, podstatných změn v organizaci, zavádění nových pracovních a výrobních metod, přeložení výroby, fúzí, zmenšování nebo zavírání podniků, závodů nebo jejich důležitých úseků a hromadného propouštění.
                              Projednání probíhá tak, aby měli zástupci zaměstnanců možnost setkat se s ústředním vedením a obdržet odůvodněnou odpověď na veškerá stanoviska, která vyjádří.

                              b)

                              Evropská rada zaměstnanců se skládá ze zaměstnanců podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství, které ze svého středu volí nebo jmenují zástupci zaměstnanců, a nejsou-li určeni, všichni zaměstnanci.
                              Členové evropské rady zaměstnanců jsou voleni nebo jmenováni podle vnitrostátních právních předpisů nebo zvyklostí.

                              c)

                              Členové evropské rady zaměstnanců jsou voleni nebo jmenováni v poměru k počtu zaměstnanců zaměstnaných v příslušném podniku nebo skupině podniků působících na úrovni Společenství v každém členském státě tak, že se každému členskému státu přidělí jedno křeslo na podíl zaměstnanců zaměstnaných v tomto členském státě, který se rovná 10 % počtu zaměstnanců zaměstnaných ve všech členských státech dohromady nebo zlomku tohoto podílu.

                              d)

                              Evropská rada zaměstnanců si v zájmu zajištění koordinace svých činností zvolí ze svého středu užší výbor tvořený nejvýše pěti členy, kteří musí požívat podmínky umožňující mu vykonávat své povinnosti pravidelně.
                              Přijme svůj jednací řád.

                              e)

                              Složení evropské rady zaměstnanců je oznámeno ústřednímu vedení nebo jiné lépe odpovídající úrovni vedení.

                              f)

                              Čtyři roky po svém zřízení přezkoumá evropská rada zaměstnanců, zda má být zahájeno jednání o uzavření dohody uvedené v článku 6 nebo zda mají být i nadále užívána podpůrná pravidla přijatá podle této přílohy.
                              Je-li rozhodnuto jednat o dohodě podle článku 6, použijí se obdobně články 6 a 7, přičemž se slova „zvláštní vyjednávací výbor“ nahrazují slovy „evropská rada zaměstnanců“.

                  2.

                  Evropská rada zaměstnanců je oprávněna sejít se jednou ročně s ústředním vedením za účelem informování o vývoji činnosti podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství a jejich perspektivách a jejich projednání, a to na základě zprávy vypracované ústředním vedením. Místní vedení jsou o této skutečnosti informována.

                  3.

                  Nastanou-li mimořádné okolnosti nebo jsou-li přijata rozhodnutí, která mají výrazný dopad na zájmy zaměstnanců, zejména při přemístění nebo zavření podniku či závodu nebo při hromadném propouštění, mají užší výbor, a není-li ustaven, evropská rada zaměstnanců právo být o tom informovány. Jsou oprávněny sejít se na žádost s ústředním vedením nebo jinou lépe odpovídající úrovní vedení v rámci podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství, která má rozhodovací pravomoci, aby byly informovány a aby s nimi byla věc projednána.
                  V případě, že se pořádá schůze s užším výborem, mohou se jí rovněž účastnit členové evropské rady zaměstnanců, kteří byli zvoleni nebo jmenováni závody nebo podniky, které jsou danými okolnostmi nebo rozhodnutími bezprostředně dotčeny.
                  Tato schůze zaměřená na informování a projednání se uskuteční co nejdříve na základě zprávy ústředního vedení nebo jiné lépe odpovídající úrovně vedení podniku nebo skupiny podniků působících na úrovni Společenství; ke zprávě může být na závěr schůze nebo v přiměřené lhůtě vydáno stanovisko.
                  Tato schůze se nedotýká výhradních práv ústředního vedení.
                  Informování a projednání stanovené za výše uvedených okolností probíhá, aniž jsou dotčeny čl. 1 odst. 2 a článek 8.

                  4.

                  Členské státy mohou stanovit pravidla předsednictví schůzí zaměřených na informování a projednání.
                  Evropská rada zaměstnanců nebo užší výbor případně rozšířený podle bodu 3 druhého pododstavce jsou oprávněni sejít se před schůzí s ústředním vedením bez jeho účasti.

                  5.

                  Evropské radě zaměstnanců nebo užšímu výboru mohou být nápomocni odborníci podle jejich výběru, pokud je to nezbytné k plnění jejich úkolů.

                  6.

                  Náklady na fungování evropské rady zaměstnanců nese ústřední vedení.
                  Ústřední vedení poskytne členům evropské rady zaměstnanců nezbytné finanční a hmotné prostředky, aby jim umožnilo plnit jejich povinnosti náležitým způsobem.
                  Ústřední vedení nese zejména náklady na pořádání schůzí a na tlumočení, jakož i náklady na pobyt a cestu členů evropské rady zaměstnanců a užšího výboru, není-li dohodnuto jinak.
                  Členské státy mohou při zachování těchto zásad stanovit rozpočtová pravidla pro fungování evropské rady zaměstnanců. Mohou zejména omezit úhradu nákladů pouze na jednoho odborníka.

      PŘÍLOHA II

         ČÁST A

         Zrušená směrnice a její následné změny

         (uvedené v článku 17)

                  Směrnice Rady 94/45/ES

                  (Úř. věst. L 254, 30.9.1994, s. 64).

                  Směrnice Rady 97/74/ES

                  (Úř. věst. L 10, 16.1.1998, s. 22).

                  Směrnice Rady 2006/109/ES

                  (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 416).

         ČÁST B

         Lhůty pro provedení ve vnitrostátním právu

         (uvedené v článku 17)

                  Směrnice

                  Lhůta pro provedení

                  94/45/ES

                  22.9.1996

                  97/74/ES

                  15.12.1999

                  2006/109/ES

                  1.1.2007

      PŘÍLOHA III

         Srovnávací tabulka

                  Směrnice 94/45/ES

                  Tato směrnice

                  Čl. 1 odst. 1

                  Čl. 1 odst. 1

                  Čl. 1 odst. 2

                  Čl. 1 odst. 2 první věta

                  —

                  Čl. 1 odst. 2 druhá věta

                  —

                  Čl. 1 odst. 3 a 4

                  Čl. 1 odst. 3

                  Čl. 1 odst. 5

                  Čl. 1 odst. 4

                  Čl. 1 odst. 6

                  Čl. 1 odst. 5

                  Čl. 1 odst. 7

                  Čl. 2 odst. 1 písm. a) až e)

                  Čl. 2 odst. 1 písm. a) až e)

                  —

                  Čl. 2 odst. 1 písm. f)

                  Čl. 2 odst. 1 písm. f)

                  Čl. 2 odst. 1 písm. g)

                  Čl. 2 odst. 1 písm. g) a h)

                  Čl. 2 odst. 1 písm. h) a i)

                  Čl. 2 odst. 2

                  Čl. 2 odst. 2

                  Článek 3

                  Článek 3

                  Čl. 4 odst. 1, 2 a 3

                  Čl. 4 odst. 1, 2 a 3

                  Čl. 11 odst. 2

                  Čl. 4 odst. 4

                  Čl. 5 odst. 1 a odst. 2 písm. a)

                  Čl. 5 odst. 1 a odst. 2 písm. a)

                  Čl. 5 odst. 2 písm. b) a c)

                  Čl. 5 odst. 2 písm. b)

                  Čl. 5 odst. 2 písm. d)

                  Čl. 5 odst. 2 písm. c)

                  Čl. 5 odst. 3

                  Čl. 5 odst. 3

                  Čl. 5 odst. 4 první pododstavec

                  Čl. 5 odst. 4 první pododstavec

                  —

                  Čl. 5 odst. 4 druhý pododstavec

                  Čl. 5 odst. 4 druhý pododstavec

                  Čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec

                  Čl. 5 odst. 5 a 6

                  Čl. 5 odst. 5 a 6

                  Čl. 6 odst. 1 a odst. 2 písm. a)

                  Čl. 6 odst. 1 a odst. 2 písm. a)

                  Čl. 6 odst. 2 písm. b)

                  Čl. 6 odst. 2 písm. b)

                  Čl. 6 odst. 2 písm. c)

                  Čl. 6 odst. 2 písm. c)

                  Čl. 6 odst. 2 písm. d)

                  Čl. 6 odst. 2 písm. d)

                  —

                  Čl. 6 odst. 2 písm. e)

                  Čl. 6 odst. 2 písm. e)

                  Čl. 6 odst. 2 písm. f)

                  Čl. 6 odst. 2 písm. f)

                  Čl. 6 odst. 2 písm. g)

                  Čl. 6 odst. 3, 4 a 5

                  Čl. 6 odst. 3, 4 a 5

                  Článek 7

                  Článek 7

                  Článek 8

                  Článek 8

                  Článek 9

                  Článek 9

                  —

                  Čl. 10 odst. 1 a 2

                  Článek 10

                  Čl. 10 odst. 3

                  —

                  Čl. 10 odst. 4

                  Čl. 11 odst. 1

                  Čl. 11 odst. 1

                  Čl. 11 odst. 2

                  Čl. 4 odst. 4

                  Čl. 11 odst. 3

                  Čl. 11 odst. 2

                  Čl. 11 odst. 4

                  Čl. 11 odst. 3

                  Čl. 12 odst. 1 a 2

                  —

                  —

                  Čl. 12 odst. 1 až 5

                  —

                  Článek 13

                  Čl. 13 odst. 1

                  Čl. 14 odst. 1

                  Čl. 13 odst. 2

                  Čl. 14 odst. 2

                  —

                  Článek 15

                  Článek 14

                  Článek 16

                  —

                  Článek 17

                  —

                  Článek 18

                  Článek 16

                  Článek 19

                  Příloha

                  Příloha I

                  Bod 1 návětí

                  Bod 1 návětí

                  Bod 1 písm. a) (zčásti) a bod 2 druhý odstavec (zčásti)

                  Bod 1 písm. a) (zčásti)

                  Bod 1 písm. b)

                  Bod 1 písm. b)

                  Bod 1 písm. c) (zčásti) a písm. d)

                  Bod 1 písm. c)

                  Bod 1 písm. c) (zčásti)

                  Bod 1 písm. d)

                  Bod 1 písm. e)

                  Bod 1 písm. e)

                  Bod 1 písm. f)

                  Bod 1 písm. f)

                  Bod 2 první odstavec

                  Bod 2

                  Bod 3

                  Bod 3

                  Bod 4

                  Bod 4

                  Bod 5

                  —

                  Bod 6

                  Bod 5

                  Bod 7

                  Bod 6

                  —

                  Přílohy II a III


title: Směrnice Komise 95/43/ES ze dne 20. července 1995, kterou se mění přílohy C a D směrnice Rady 92/51 EHS o druhém obecném systému pro uznávání odborného vzdělávání a přípravy, kterou se doplňuje směrnice 89/48/EHS (Text s významem pro EHP)

text:
Důležité právní upozornění

|

31995L0043

Úřední věstník L 184 , 03/08/1995 S. 0021 - 0033

		Směrnice Komise 95/43/ESze dne 20. července 1995,kterou se mění přílohy C a D směrnice Rady 92/51 EHS o druhém obecném systému pro uznávání odborného vzdělávání a přípravy, kterou se doplňuje směrnice 89/48/EHS(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 92/51/EHS ze dne 18. června 1992 o druhém obecném systému pro uznávání odborného vzdělávání a přípravy, kterou se doplňuje směrnice 89/48/EHS [1], ve znění směrnice Komise 94/38/ES [2], a zejména na článek 15 uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že při zkoumání odůvodněné žádosti o zařazení oboru odborné přípravy do seznamu v příloze C nebo D si musí Komise podle čl. 15 odst. 2 směrnice 92/51/EHS ověřit zejména, zda kvalifikace vyplývající z dotyčného oboru poskytuje držiteli úroveň odborného vzdělání nebo přípravy srovnatelnou s úrovní postsekundárního studia uvedeného v čl. 1 písm. a) prvním pododstavci druhé odrážce bodě i) uvedené směrnice a obdobnou úroveň odpovědnosti a činnosti;vzhledem k tomu, že nizozemská vláda podala odůvodněnou žádost o změnu příloh C a D směrnice 92/51/EHS a rakouská vláda podala odůvodněnou žádost o změnu přílohy D;vzhledem k tomu, že zejména obory odborné přípravy, které mají být zařazeny na seznam přílohy C směrnice 92/51/EHS, pokud jde o Nizozemsko, mají srovnatelnou strukturu a délku, a také vyžadují stejnou úroveň odpovědnosti a činnosti, jako obory uvedené v této příloze;vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 2 směrnice 92/51/EHS se uvedená směrnice nevztahuje na činnosti, na které se vztahuje některá ze směrnic uvedených v příloze A této směrnice, včetně směrnic vztahujících se na zaměstnance vykonávajícího činnosti uvedené v příloze B, i když státní příslušník členského státu ukončil jeden z "oborů vzdělávání a odborné přípravy se zvláštní strukturou" uvedených v příloze D;vzhledem k tomu, že zejména obory odborné přípravy, které se mají zařadit na seznam v příloze D směrnice 92/51/EHS, pokud jde o Nizozemsko a Rakousko, jsou strukturou a délkou srovnatelné s některými obory odborné přípravy uvedenými v příloze C a s některými obory odborné přípravy, které již obsahuje příloha D, a vždy trvají třináct let a více;vzhledem k tomu, že v souladu s čl. 17 odst. 2 směrnice 92/51/EHS a za účelem zvýšení efektivnosti obecného systému by měly členské státy, jejichž obory vzdělávání a odborné přípravy jsou uvedeny na seznamu v příloze D, zaslat Komisi a ostatním členským státům seznam dotyčných diplomů;vzhledem k tomu, že pro snazší orientaci v přílohách C a D směrnice 92/51/EHS by se měly pozměněné seznamy zveřejnit;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 15 směrnice 92/51/EHS,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Přílohy C a D směrnice 92/51/EHS se mění v souladu s přílohou I této směrnice.Článek 2Pozměněné seznamy oborů vzdělávání a odborné přípravy v přílohách C a D směrnice 92/51/EHS jsou uvedeny v příloze II této směrnice.Článek 31. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. října 1995. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 4Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 20. července 1995.Za KomisiMario Montičlen Komise[1] Úř. věst. L 209, 24.7.1992, s. 25.[2] Úř. věst. L 217, 23.8.1994, s. 8.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IA. Příloha C se mění takto:1. a)V části "1. Oblast zdravotnická a péče o dítě" se za oddíl "V Lucembursku" poslední odrážku "vychovatel (éducateur/trice)" vkládá nový oddíl a odrážka, které znějí takto:"v Nizozemsku:— veterinární asistent ("dierenartassistent")".b) V části"1. Oblast zdravotnická a péče o dítě"v pododstavci"které představují obory vzdělávání a odborné přípravy v celkové délce nejméně třináct let zahrnující:"se za poslední odrážku vkládá nová odrážka, která zní:"— nebo v případě veterinárního asistenta ("dierenartassistent") v Nizozemsku tři roky odborné přípravy ve specializované škole (typu "MBO") nebo tři roky odborné přípravy v duálním učňovském systému ("LLW"), v obou případech ukončeného zkouškou."2. a)V části "3. Oblast námořnictví" v písmenu "a) Námořní doprava" v oddíle "V Nizozemsku" se vkládá nová odrážka, která zní:"— úředník VTS ("VTS-functionaris");"b) V části"3. Oblast námořnictví"v písmenu a)"Námořní doprava"v pododstavci"která představuje odbornou přípravu:"se odrážka"— v Nizozemsku zahrnující čtrnáct let studia, ze kterého alespoň dva roky probíhají ve specializovaných zařízeních pro odbornou přípravu doplněnou dvanáctiměsíční stáží,"nahrazuje tímto:"— v Nizozemsku:- pro prvního palubního důstojníka (loď pro pobřežní plavbu) (s doplňkovou přípravou) ("stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)") a diplomovaného strojníka ("diploma motordrijver") zahrnující čtrnáct let studia, z nichž alespoň dva roky probíhají ve specializovaném zařízení pro odbornou přípravu, doplněného dvanáctiměsíční stáží,- pro úředníka VTS ("VTS-functionaris") trvající patnáct let, zahrnující alespoň tři roky vyššího odborného vzdělávání ("HBO") nebo středního odborného vzdělávání ("MBO") a doplněné vnitrostátními a regionálními specializační kurzy zahrnujícími nejméně dvanáct týdnů teoretické přípravy a ukončené zkouškou."3. a)V části "4. Technická oblast" v oddíle "V Nizozemsku"se vkládá nová odrážka, která zní:"— výrobce zubních protéz ("tandprotheticus")".b) V části"4. Technická oblast"v oddíle"V Nizozemsku"se část textu za odrážkou"soudní vykonavatel"nahrazuje tímto:"který představuje studium a odbornou přípravu- v případě soudního vykonavatele ("gerechtsdeurwaarder") trvající devatenáct let, skládající se z osmi let povinné školní docházky a osmi let středoškolského vzdělávání, včetně čtyř let technického vzdělávání ukončeného státní zkouškou a doplněného třemi lety teoretickou a praktickou odbornou přípravou,- v případě výrobce zubních protéz ("tandprotheticus") trvající nejméně patnáct let denního studia a tři roky rozvolněné přípravy, včetně osmi let základního vzdělávání, čtyřech let středního všeobecného vzdělávání a třech let odborné přípravy zahrnující teoretickou i praktickou přípravu na zubního technika, doplněného třemi lety rozvolněné přípravy na výrobce zubních protéz, ukončené zkouškou."B. V příloze D se doplňují nové oddíly, které zní:a)"v Nizozemsku:Následující regulovaná vzdělávání:- regulované vzdělávání v celkové délce alespoň patnácti let, jehož podmínkou je úspěšné zakončení osmiletého základního vzdělávání a čtyřletého středního všeobecného vzdělávání ("MAVO") nebo přípravného odborného vzdělávání ("VBO") nebo středního všeobecného vzdělávání vyššího stupně, a které vyžaduje tři nebo čtyři roky vzdělávání ve vzdělávacím zařízení pro střední odborné vzdělávání ("MBO") ukončené zkouškou,- regulované vzdělávání v celkové délce nejméně šestnácti let, jehož podmínkou je úspěšné ukončení osmiletého základního vzdělávání a alespoň čtyřletého přípravného odborného vzdělávání ("VBO") nebo středního všeobecného vzdělávání vyššího stupně, a které vyžaduje zakončení alespoň čtyřletého odborného vzdělávání v učňovském systému, zahrnující každý týden alespoň jeden den teoretické přípravy ve škole a v další dny praktický výcvik ve středisku výcviku nebo v podniku, které je zakončené zkouškou druhého nebo třetího stupně.Nizozemské orgány zašlou Komisi a ostatním členským státům seznam oborů odborné přípravy, na které se vztahuje tato příloha."b)"v Rakousku:- studium na vyšších odborných školách ("Berufsbildende Höhere Schulen") a vyšších vzdělávacích zařízeních pro zemědělství a lesnictví ("Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten"), včetně zvláštních forem ("einschliesslich der Sonderformen"), jejichž struktura a úroveň jsou stanoveny právními a správními předpisy.Tyto obory mají celkovou délku nejméně třináct let a zahrnují pět let odborné přípravy, ukončené závěrečnou zkouškou, jejíž absolvování je důkazem odborné způsobilosti.- studium na mistrovských školách ("Meisterschulen"), v mistrovských třídách ("Meisterklassen"), podnikových mistrovských školách ("Werkemeisterschulen") nebo školách stavebních řemesel ("Bauhandwerkeschulen"), jejichž struktura a úroveň jsou stanoveny právními a správními předpisy.Toto studium má celkovou délku nejméně třináct let, které zahrnují devět let povinné školní docházky a poté buď nejméně tři roky odborné přípravy na specializované škole nebo nejméně tři roky odborné přípravy ve firmě a souběžně s tím na odborné škole ("Berufsschule"), zakončené v obou případech zkouškou a potom doplněné úspěšným zakončením alespoň jednoletého studia na mistrovské škole ("Meisterschule"), v mistrovských třídách ("Meisterklassen"), v podnikové mistrovské škole ("Werkemeisterschule") nebo na škole stavebních řemesel ("Bauhandwerkeschule"). Ve většině případů je celková délka studia nejméně patnáct let, zahrnující období odborné praxe, která buď předchází studiu v těchto zařízeních nebo je doprovázena rozvolněným studiem (alespoň 960 hodin).Rakouské orgány zašlou Komisi a ostatním členským státům seznam oborů odborné přípravy, na které se vztahuje tato příloha."--------------------------------------------------PŘÍLOHA II"SEZNAM OBORŮ ODBORNÉ PŘÍPRAVY, KTERÉ MAJÍ ZVLÁŠTNÍ STRUKTURU UVEDENOU V ČL. 1 PÍSM. A) PRVNÍM PODODSTAVCI DRUHÉ ODRÁŽCE V BODĚ II)(PŘÍLOHA C SMĚRNICE 92/51/EHS)1. Oblast zdravotnická a péče o dítěOdborná příprava pro povolání:v Německu:- dětská sestra, dětský ošetřovatel ("Kinderkrankenschwester, Kinderkrankenpfleger"),- rehabilitační pracovník ("Krankengymnast(in), Physiotherapeut(in)") [1],- ergoterapeut ("Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut(in)"),- logoped ("Logopäde, Logopädin"),- ortopedický protetik ("Orthoptist(in)"),- státem uznaný vychovatel ("Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)"),- státem uznaný pedagog-terapeut ("Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(-in)"),- zdravotní laborant ("medizinisch-technische(r) Laboratoriums-Assistent(in)"),- radiologický laborant ("medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)"),- zdravotní technik ("medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik"),- veterinární technik ("veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)"),- dietní sestra, dietní ošetřovatel ("Diätassistent(in)"),- farmaceutický laborant ("Pharmazieingenieur"), profesní označení získané do 31. března 1994 v bývalé NDR nebo na území nových spolkových zemí,- psychiatrická sestra, psychiatrický ošetřovatel ("Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger"),- logoped ("Sprachtherapeut(in)");v Itálii:- zubní laborant ("odontotecnico"),- oční optik ("ottico"),- pedikér ("podologo");v Lucembursku:- radiologický laborant (assistant(e) technique médical(e) en radiologie),- zdravotní laborant (assistant(e) technique médical(e) de labaratoire),- psychiatrická sestra, psychiatrický ošetřovatel (infirmier/ière psychiatrique),- zdravotnický asistent na chirurgii (assistant(e) technique médical(e) en chirurgie),- dětská sestra, dětský ošetřovatel (infirmier/ière puériculteur/trice),- zdravotní sestra na anesteziologii (infirmier/ière anesthésiste),- diplomovaný masér (masseur/euse diplômé(e)),- vychovatel (éducateur/trice);v Nizozemsku:- veterinární asistent ("dierenartassistent"),které představují vzdělávání a odbornou přípravu v celkové délce nejméně třináct let zahrnující:i) buď nejméně tříletou odbornou přípravu ve specializované škole ukončenou zkouškou, v některých případech doplněnou jednoletým nebo dvouletým specializačním studiem ukončeným zkouškou;ii) nebo nejméně dvou a půlletou odbornou přípravu na specializované škole ukončenou zkouškou a doplněnou alespoň šestiměsíční odbornou praxí nebo alespoň šestiměsíční stáží ve schváleném zařízení;iii) nebo nejméně dvouletou odbornou přípravu na specializované škole ukončenou zkouškou a doplněnou alespoň jednoletou odbornou praxí nebo alespoň jednoletou stáží ve schváleném zařízení;iv) nebo v případě veterinárního asistenta ("dierenartassistent") v Nizozemsku tři roky odborné přípravy na specializované škole (typu "MBO") nebo tři roky odborné přípravy v duálním učňovském systému ("LLW"), v obou případech ukončené zkouškou.Odborná příprava pro povolání:v Rakousku:- optik specializovaný na kontaktní čočky ("Kontaktlinsenoptiker"),- pedikér ("Fusspfleger"),- výrobce pomůcek pro sluchově postižené ("Hörgeräteakustiker"),- drogista ("Drogist"),které představují obory vzdělávání a odborné přípravy v celkové délce nejméně čtrnácti let, včetně nejméně pěti let odborné přípravy v rámci strukturované odborné přípravy rozdělené na alespoň tříletý učňovský výcvik, zahrnující odbornou přípravu z části na pracovišti a z části zajištěnou v zařízení pro odbornou přípravu, a období odborné praxe a přípravy ukončené odbornou zkouškou opravňující vykonávat povolání a připravovat učně,- masér ("Masseur"),který představuje obory vzdělávání a odborné přípravy v celkové délce čtrnácti let, včetně pěti let odborné přípravy v rámci strukturované odborné přípravy zahrnující dvouletý učňovský výcvik, období odborné praxe a přípravy trvající dva roky a jednoletá příprava ukončená odbornou zkouškou opravňující vykonávat povolání a připravovat učně,- učitelka v mateřské škole ("Kindergärtner(in)"),- vychovatel ("Erzieher"),které představují obory vzdělávání a odborné přípravy v celkové délce třinácti let, včetně pěti let odborné přípravy ve specializované škole, ukončené zkouškou.2. Obor mistra řemesel ("Mester/Meister/Maître"), který představuje obory vzdělávání a odborné přípravy týkající se řemeslných dovedností, na které se nevztahují směrnice vyjmenované v příloze AOdborná příprava pro povolání:v Dánsku:- optometrik ("optometrist"),toto studium má celkovou délku čtrnáct let, včetně pětileté odborné přípravy rozdělené na dva a půl roku teoretického vzdělávání v zařízení pro odbornou přípravu a dva a půl roku praktické přípravy na pracovišti a je ukončeno uznávanou zkouškou týkající se řemesla a udělující právo užívat titul "Mester",- ortopedický technik ("ortopædimekaniker"),toto studium má celkovou délku dvanáct a půl roku, včetně odborné přípravy v délce tři a půl roku rozdělené na šest měsíců teoretického vzdělávání v zařízení pro odbornou přípravu a tříleté praktické přípravy na pracovišti a je ukončené uznávanou zkouškou týkající se řemesla a udělující právo užívat titul "Mester",- ortopedický obuvník ("ortopædiskomager"),toto studium má celkovou délku třináct a půl roku, včetně odborné přípravy v délce čtyř a půl roku rozdělené na dva roky teoretického vzdělávání v zařízení pro odbornou přípravu a dva a půlleté praktické přípravy na pracovišti a je ukončen uznávanou zkouškou týkající se řemesla udělující právo užívat titul "Mester".v Německu:- oční optik ("Augenoptiker"),- zubní technik ("Zahntechniker"),- bandážista ("Bandagist"),- výrobce pomůcek pro sluchové postižené ("Hörgeräteakustiker"),- ortopedický technik ("Orthopädiemechaniker"),- ortopedický obuvník ("Orthopädieschuhmacher");v Lucembursku:- oční optik ("opticien"),- zubní technik ("mécanicien dentaire"),- výrobce pomůcek pro sluchově postižené ("audioprothésiste"),- ortopedický technik/bandážista ("mécanicien orthopédiste/bandagiste"),- ortopedický obuvník ("orthopédiste-cordonnier"),toto studium má celkovou délku čtrnáct let, včetně nejméně pěti let odborné přípravy podle strukturované osnovy získávané částečně na pracovišti a částečně zajišťované zařízením pro odbornou přípravu, a je ukončeno zkouškou, jejíž úspěšné složení je nezbytné pro výkon činnosti považované za řemeslnou, ať již jako samostatně výdělečně činná osoba, či jako zaměstnanec se srovnatelnou úrovní odpovědnosti.v Rakousku:- bandážista ("Bandagist"),- výrobce korzetů ("Miederwarenrzeuger"),- oční optik ("Optiker"),- ortopedický obuvník ("Orthopädieschuhmacher"),- ortopedický technik ("Orthopädietechniker"),- zubní technik ("Zahntechniker"),- zahradník ("Gärtner"),které představují obory vzdělávání a odborné přípravy v celkové délce nejméně čtrnáct let, včetně nejméně pěti let odborné přípravy v rámci strukturované přípravy, rozdělené na alespoň tříletý učňovský výcvik, zahrnující odbornou přípravu z části na pracovišti a z části zajištěnou v zařízení pro odbornou přípravu, a období odborné praxe a přípravy ukončené odbornou zkouškou opravňující vykonávat povolání, připravovat učně a používat titul "Meister",odborná příprava v oblasti zemědělství a lesnictví, jmenovitě:- mistr v zemědělství ("Meister in der Landwirtschaft"),- mistr ve venkovském domácím hospodářství ("Meister in der ländischen Hauswirtschaft"),- mistr v zahradnictví ("Meister im Gartenbau"),- mistr ve zelinářství ("Meister im Feldgemüsebau"),- mistr v ovocnářství a ve zpracování ovoce ("Meister im Obstbau und in der Obstverwertung"),- mistr ve vinařství a ve vinařských technikách ("Meister im Weibau und in der Kellerwirtschaft"),- mistr v mlékárenství ("Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft"),- mistr v chovu koní ("Meister in der Pferdewirtschaft"),- mistr v rybářství ("Meister in der Fischereiwirtschaft"),- mistr v chovu drůbeže ("Meister in der Geflügelwirtschaft"),- mistr ve včelařství ("Meister in der Bienenwirtschaft"),- mistr v lesnictví ("Meister in der Forstwirtschaft"),- mistr v pěstování lesních stromů ("Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft"),- mistr v zemědělských skladech ("Meister in der landwirtschftlichen Lagerhaltung"),které představují obory vzdělávání a odborné přípravy v celkové délce nejméně patnácti let, včetně nejméně šesti let odborné přípravy v rámci strukturované odborné přípravy rozdělené na nejméně tříletý učňovský výcvik zahrnující odbornou přípravu z části na pracovišti a z části zajištěnou v zařízení pro odbornou přípravu a tříletou odbornou praxi ukončenou mistrovskou zkouškou pro dotyčné povolání, která opravňuje připravovat učně a užívat titul "Meister".3. Oblast námořnictvía) námořní plavbaOdborná příprava pro povolání:v Dánsku:- kapitán lodě ("skibsfører"),- první důstojník ("overstyrmand"),- kormidelník, palubní důstojník ("enestyrmand, vagthavende styrmand"),- lodní strojník ("maskinchef"),- první strojní důstojník ("1. maskinmester"),- první strojní důstojník/palubní strojní důstojník ("1. maskinmester/vagthavende maskinmester");v Německu:- kapitán lodi velké pobřežní plavby ("Kapitän AM"),- kapitán lodi pobřežní plavby ("Kapitän AK"),- palubní důstojník lodi velké pobřežní plavby ("Nautischer Schiffsoffizier AMW"),- první strojní důstojník třídy C ("Schiffsbetriebstechniker CT – Leiter von Maschinenanlagen"),- lodní mechanik třídy C ("Schiffsmaschinist CMa – Leiter von Maschinenanlagen"),- strojní důstojník třídy C ("Schiffsbetriebstechniker CTW"),- lodní mechanik třídy C – jediný strojní důstojník ("Schiffsmaschinist CMaW – Technischer Allein offizier");v Itálii:- palubní důstojník ("ufficiale de coperta"),- strojní důstojník ("ufficiale di macchina");v Nizozemsku:- první palubní důstojník (loď pro pobřežní plavbu) (s doplňkovou přípravou) ("stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)"),- diplomovaný strojník ("diploma motordrijver"),- úředník VTS ("VTS-functionaris"),která představují odbornou přípravu:- v Dánsku devět let základního vzdělávání následovaného základní odbornou přípravou a/nebo službu na moři trvající sedmnáct až třicet šest měsíců doplněnou:i) u palubního důstojníka jednoletou specializovanou odbornou přípravou;ii) u ostatních tříletou specializovanou odbornou přípravou;- v Německu o celkové délce čtrnáct až osmnáct let, včetně tříleté základní odborné přípravy a jednoleté služby na moři následované jedním nebo dvěma roky specializované odborné přípravy doplněné popřípadě dvouletou odbornou praxí v navigaci,- v Itálii o celkové délce třináct let, z nichž je alespoň pět let profesní přípravy ukončené zkouškou a popřípadě doplněných stáží,- v Nizozemsku:i) pro prvního palubního důstojníka (loď pro pobřežní plavbu) (s doplňkovou přípravou) ("sturman kleine handelsvaart (met aanvulling)") a diplomovaného strojníka ("diploma motordrijver") zahrnující čtrnáct let studia, z nichž alespoň dva roky probíhají ve specializovaném zařízení odborného vzdělávání, doplněného dvanáctiměsíční stáží;ii) pro úředníka VTS ("VTS-functionaris") o celkové délce nejméně patnáct let, zahrnující alespoň tříleté vyšší odborné vzdělávání ("HBO") nebo střední odborné vzdělávání ("MBO") a doplněné vnitrostátními a regionálními vnitrostátními specializačními studii, každé v délce nejméně dvanáct týdnů teoretické přípravy a ukončené zkouškou,a které jsou uznány Mezinárodní úmluvou STCW (Mezinárodní úmluva o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků, 1978);b) námořní rybolovOdborná příprava pro povolání:v Německu:- kapitán, hlubinný rybolov ("Kapitän BG/Fischerei"),- kapitán, pobřežní rybolov ("Kapitän BK/Fischerei"),- palubní důstojník lodi určené pro hlubinný rybolov ("Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei"),- palubní důstojník lodi určené pro pobřežní rybolov ("Nautischer Schiffsoffizier BKW/Fischerei");v Nizozemsku:- první důstojník/strojník V ("stuurman werkuigkundige V"),- strojník IV rybářské lodi ("werkuigkundige IV visvaart"),- první důstojník IV rybářské lodi ("stuurman IV visvaart"),- první důstojník/strojník VI ("stuurman werkuigkundige VI"),která představují odbornou přípravu:- v Německu o celkové délce čtrnáct až osmnáct let, včetně tříleté základní odborné přípravy a jednoleté služby na moři, po níž následuje jeden nebo dva roky specializované odborné přípravy doplněné popřípadě dvouletou odbornou praxí v navigaci,- v Nizozemsku zahrnující třináct až patnáct let studia, z nich alespoň dva roky probíhají ve specializovaných odborných školách doplněné dvanáctiměsíční odbornou praxí,a je uznané Úmluvou z Torremolinos (Mezinárodní úmluva o bezpečnosti rybářských plavidel z roku 1977).4. Technická oblastOdborná příprava pro povolání:v Itálii:- geodet ("geometra"),- zemědělský technik ("perito agrario"),která představují střední technické studium o celkové délce nejméně třináct let, včetně osmi let povinné školní docházky, následované pěti lety středoškolského studia, včetně tříletého odborného studia, ukončené zkouškou na technický Baccaulaureat, a doplněné:i) u geodetů, buď nejméně dvouletou stáží v příslušném provozu nebo pětiletou odbornou praxí;ii) u zemědělských techniků splněním nejméně dvouleté stáže,ukončené státní zkouškou;v Nizozemsku:- soudní vykonavatel ("gerechtsdeurwaarded"),- výrobce zubních protéz ("tandprotheticus"),která představují studium a odbornou přípravu:i) u soudního vykonavatele ("gerechtsdeurwaarder") o celkové délce devatenáct let skládající se z osmi let povinné školní docházky, následované osmi lety středoškolského vzdělávání včetně čtyř let technického vzdělávání ukončeného státní zkouškou a doplněné tříletou teoretickou a praktickou odbornou přípravou;ii) v případě výrobce zubních protéz ("tandprotheticus") o celkové délce alespoň patnáct let denní odborné přípravy a tří let rozvolněné odborné přípravy, včetně osmi let základního vzdělávání, čtyřech let středního všeobecného vzdělávání, ukončení tří let odborné přípravy zahrnující teoretickou a praktickou přípravu na zubního technika, doplněné třemi lety rozvolněné odborné přípravy na výrobce zubních protéz, ukončené zkouškou;v Rakousku:- lesník ("Förster"),- technický poradce ("Technisches Büro"),- pronajímatel pracovní síly ("Überlassung von Arbeitskräften – Arbeitsleihe"),- zprostředkovatel práce ("Arbeitsvermittlung"),- investiční poradce ("Vermögensberater"),- soukromý detektiv ("Berufsdetektiv"),- strážný ("Bewachungsgewerbe"),- obchodník s nemovitostmi ("Immobilienmakler"),- vedoucí realitní kanceláře ("Immobilienverwalter"),- pracovník reklamní agentury ("Werbeagentur"),- organizátor stavby ("Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer"),- likvidátor dluhů ("Inkassoinstitut"),představují vzdělávání a odbornou přípravu v celkové délce nejméně patnácti let, včetně osmi let povinné školní docházky, následované alespoň pěti lety technického nebo obchodního středoškolského studia zakončeného technickou nebo obchodní maturitní zkouškou a doplněné nejméně dvěma lety vzdělávání a výcviku na pracovišti ukončenými odbornou zkouškou,- pojišťovací poradce ("Berater in Versicherungsangelegenheiten"),který představuje vzdělávání a odbornou přípravu v celkové délce patnácti let, včetně šesti let odborné přípravy v rámci strukturované odborné přípravy, rozdělené na tříletý učňovský výcvik a tříleté období odborné praxe a výcviku, ukončené zkouškou,- stavební mistr pro plánování a technické výpočty ("Planender Baumeister"),- stavební mistr pro plánování a technické výpočty pro stavby ze dřeva ("Planender Zimmermeister"),které představují vzdělávání a odbornou přípravu v celkové délce nejméně osmnáct let, včetně nejméně devíti let odborné přípravy rozdělené na čtyři roky středoškolského technického studia a pět let odborné praxe a výcviku ukončené odbornou zkouškou, která opravňuje vykonávat povolání a připravovat učně, pokud se taková odborná příprava týká práva plánovat stavby, provádět technické výpočty a stavební dozor ("privilegium Marie Terezie").5. Studium ve Spojeném království schválené jako Národní profesní kvalifikace nebo Skotské profesní kvalifikaceOdborná příprava pro povolání:- zdravotní laborant ("Medical laboratory scientific officer"),- důlní elektroinženýr ("Mine electrical engineer"),- důlní inženýr ("Mine mechanical engineer"),- kvalifikovaný sociální pracovník v oblasti duševních chorob ("Approved social worker – Mental Health"),- probační úředník ("Probation officer"),- zubní lékař ("Dental therapist"),- zubní asistent ("Dental hygienist"),- oční optik ("Dispensing optician"),- správce dolu ("Mine deputy"),- konkursní správce ("Insolvency practitioner"),- notář oprávněný k převodu nemovitostí ("Licensed conveyancer"),- protetik ("Prosthetist"),- první důstojník na nákladní/osobní lodi – bez omezení ("First mate – Freight/Passenger ships – unrestricted"),- druhý důstojník na nákladní/osobní lodi – bez omezení ("Second mate – Freight/Passenger ships – unrestricted"),- třetí důstojník na nákladní/osobní lodi – bez omezení ("Third mate – Freight/Passenger ships – unrestricted"),- palubní důstojník na nákladní/osobní lodi – bez omezení ("Deck officer – Freight/Passenger ships – unrestricted"),- strojní důstojník na nákladní/osobní lodi – neomezená oblast obchodování ("Engineer officer – Freight/Passenger ships – unlimited trading area"),- obchodní zástupce ochranné známky ("Trade mark agent"),které vedou k získaní kvalifikací schválených jako Národní profesní kvalifikace ("National Vocational Qualifications") nebo potvrzených nebo uznaných za rovnocenné Národní radou pro profesní kvalifikace ("National Council for Vocational Qualifications"), nebo ve Skotsku schválených jako Skotské profesní kvalifikace ("Scottish Vocational Qualifications"), a odpovídají úrovním 3 a 4 Národního rámce profesních kvalifikací Spojeného království ("National Framework of Vocational Qualifications").Tyto úrovně jsou vymezeny takto:úroveň 3 : způsobilost vykonávat velký rozsah různých pracovních úkolů v celé řadě oblastí a většina z nich je složitá a není rutinní. Je v nich zahrnuta značná odpovědnost, samostatnost a často je vyžadován dozor nebo rada ostatních,úroveň 4 : způsobilost vykonávat velký rozsah složitých technických a odborných pracovních úkolů v celé řadě oblastí a se značným stupněm osobní odpovědnosti a samostatnosti. Funkce vykonávané na této úrovni zahrnují často odpovědnost za práci vykonávanou ostatními osobami a rozdělování zdrojů.SEZNAM OBORŮ VZDĚLÁVÁNÍ A ODBORNÉ PŘÍPRAVY, KTERÉ MAJÍ ZVLÁŠTNÍ STRUKTURU, UVEDENÝCH V ČL. 3 PÍSM. B) PRVNÍM PODODSTAVCI TŘETÍ ODRÁŽCE(PŘÍLOHA D SMĚRNICE 92/51/EHS)Ve Spojeném království:Regulované vzdělávání a odborná příprava vedoucí k získání kvalifikací schválených Národní radou pro profesní kvalifikace ("National Council for Vocational Qualifications") jako Národní profesní kvalifikace ("National Vocational Qualifications"), nebo ve Skotsku schválené jako Skotské profesní kvalifikace ("Scottish Vocational Qualifications"), na úrovni 3 a 4 Národního rámce profesních kvalifikací Spojeného království ("National Framework of Vocational Qualifications").Tyto úrovně jsou vymezeny takto:úroveň 3 : způsobilost vykonávat velký rozsah různých pracovních úkolů v celé řadě oblastí a většina z nich je složitá a není rutinní. Je v nich zahrnuta značná odpovědnost, samostatnost a často je vyžadován dozor nebo rada ostatních,úroveň 4 : způsobilost vykonávat velký rozsah složitých technických a odborných pracovních úkolů v celé řadě oblastí a se značným stupněm osobní odpovědnosti a samostatnosti. Funkce vykonávané na této úrovni zahrnují často odpovědnost za práci vykonávanou ostatními osobami a rozdělování zdrojů.V Německu:Následující regulovaná vzdělávání:- regulované vzdělávání připravující na výkon povolání technického asistenta ("technishe(r) Assistent(in)"), obchodního asistenta ("kaufmänische(r) Assistent(in)"), sociálních povolání ("soziale Berufe") a povolání diplomovaných instruktorů dýchaní a správné výslovnosti ("staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)") v celkové délce nejméně třináct let, které vyžaduje úspěšné absolvování středoškolského studia ("mittlerer Bildungsbschluss"), a zahrnuje:i) nejméně tři roky [2] odborné přípravy na specializované škole ("Fachschule") ukončené zkouškou a popřípadě doplněné jednoletým nebo dvouletým specializovaným studiem ukončeným zkouškou;ii) nebo nejméně dva a půl roku přípravy na specializované škole ("Fachschule") ukončené zkouškou a doplněné odbornou praxí v délce nejméně šesti měsíců nebo stáží ve schváleném zařízení v délce nejméně šesti měsíců;iii) nebo nejméně dva roky na specializované škole ("Fachschule") ukončené zkouškou a doplněné odbornou praxí v délce nejméně jednoho roku nebo stáží ve schváleném zařízení v délce nejméně jednoho roku,- regulované vzdělávání pro výkon povolání diplomovaného ("staatlich geprüft") technika ("Techniker(in)"), ekonoma ("Betriebswirt(in)"), návrháře ("Gestalter(in)"), pomocníka v rodině ("Familienpfleger(in)") v celkové délce nejméně šestnácti let, jehož podmínkou je úspěšné ukončení povinné školní docházky nebo rovnocenného vzdělání (v délce nejméně devět let) a úspěšné ukončení studia na příslušné odborné škole ("Berufsschule") v délce nejméně tří let, a které po ukončení alespoň dvou let odborné praxe zahrnuje denní studium a odbornou přípravu po dobu alespoň dvou let nebo rozvolněné studium a odbornou přípravu odpovídající délky,- regulované vzdělávání a regulovaná další příprava v zaměstnání o celkové délce nejméně patnácti let, kde je obecným předpokladem úspěšné ukončení povinné školní docházky (v délce nejméně devět let) a odborného přípravy (obvykle tříleté), a zpravidla zahrnuje alespoň dva roky odborné praxe (ve většině případů tři roky) a zkoušku v rámci další přípravy v zaměstnání, přičemž příprava na ní obecně vyžaduje studium, které buď probíhá souběžně s odbornou praxí (nejméně 1000 hodin), nebo má formu denního studia (po dobu nejméně jednoho roku).Německé orgány zašlou Komisi a ostatním členským státům seznam oborů odborné přípravy, na které se vztahuje tato příloha.V Nizozemsku:- regulované vzdělávání v celkové délce nejméně patnácti let, jehož podmínkou je úspěšné ukončení osmiletého základního vzdělávání a čtyřletého středního všeobecného vzdělávání ("MAVO") nebo přípravného odborného vzdělávání ("VBO") nebo středního všeobecného vzdělávání vyššího stupně, a které vyžaduje tři nebo čtyři roky vzdělávání ve vzdělávacím zařízení pro střední odborné vzdělávání ("MBO") ukončené zkouškou,- regulované vzdělávání v celkové délce nejméně šestnácti let, jehož podmínkou je úspěšné ukončení osmiletého základního vzdělávání a alespoň čtyřletého přípravného odborného vzdělávání ("VBO") nebo středního všeobecného vzdělávání vyššího stupně, a které vyžaduje ukončení alespoň čtyřletého odborného vzdělávání v učňovském systému, zahrnující každý týden alespoň jeden den teoretické přípravy ve škole a v další dny praktický výcvik ve středisku výcviku nebo v podniku, které je ukončené zkouškou na středoškolské nebo terciální úrovni.Nizozemské orgány zašlou Komisi a ostatním členským státům seznam oborů odborné přípravy, na které se vztahuje tato příloha.V Rakousku:- studium na vyšších odborných školách ("Berufsbildende Höhere Schulen") a vyšších vzdělávacích zařízeních pro zemědělství a lesnictví ("Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten"), včetně zvláštních forem ("einschliesslich der Sonderformen"), jejichž struktura a úroveň jsou stanoveny právními a správními předpisy.Tyto obory mají celkovou délku nejméně třináct let a zahrnují pět let odborné přípravy, ukončené závěrečnou zkouškou, jejíž absolvování je důkazem odborné způsobilosti,- studium na mistrovských školách ("Meisterschsulen"), v mistrovských třídách ("Meisterklassen"), podnikových mistrovských školách ("Werkemeisterschulen") nebo školách stavebních řemesel ("Bauhandwerkeschulen"), jejichž struktura a úroveň jsou stanoveny právními a správními předpisy.Toto studium má celkovou délku nejméně třináct let, které zahrnují devět let povinné školní docházky a poté buď nejméně tři roky odborné přípravy na specializované škole, nebo nejméně tři roky odborné přípravy ve firmě a souběžně s tím na odborné škole ("Berufsschule"), ukončené v obou případech zkouškou a potom doplněné úspěšným zakončením alespoň jednoletého studia na mistrovské škole ("Meisterschule"), v mistrovských třídách ("Meisterklassen"), v podnikové mistrovské škole ("Werkemeisterschule") nebo na škole stavebních řemesel ("Bauhandwerkeschule"). Ve většině případů je celková délka studia nejméně patnáct let, zahrnující období odborné praxe, která buď předchází studiu v těchto zařízeních, nebo je doprovázena rozvolněným studiem (alespoň 960 hodin).Rakouské orgány zašlou Komisi a ostatním členským státům seznam oborů odborné přípravy, na které se vztahuje tato příloha.".[1] Od 1. června 1994 byl název povolání "Krankengymnast(in)" nahrazen názvem "Physiotherapeut(in)". Nicméně příslušníci tohoto povolání, kteří obdrželi diplomy před tímto datem, mohou, pokud chtějí, užívat dřívějšího názvu "Krankengymnast(in)".[2] Minimální délka může být kratší než tři roky pokud dotyčná osoba má kvalifikaci nezbytnou k přijetí na vysokou školu ("Abitur"), například třináct let předchozího vzdělávání a výcviku, nebo kvalifikaci nezbytnou k přijetí na "Fachhochschule" ("Fachhochschulreife"), například dvanáct let předchozího vzdělávání a výcviku.--------------------------------------------------