title: Směrnice Rady ze dne 26. února 1973 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kvantitativní analýzy třísložkových směsí textilních vláken

text:
Důležité právní upozornění

|

31973L0044

Úřední věstník L 083 , 30/03/1973 S. 0001 - 0019 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0171  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0064  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0171  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0187  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 2 S. 0187

		Směrnice Radyze dne 26. února 1973o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kvantitativní analýzy třísložkových směsí textilních vláken(73/44/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že směrnice Rady ze dne 26. července 1971 [1] o sbližování právních předpisů členských států týkajících se názvů textilií upravuje označování složení vlákenných směsí textilních výrobků;vzhledem k tomu, že metody používané při úředních zkouškách v členských státech ke stanovení složení vlákenných směsí textilních výrobků by měly být jednotné, pokud jde jak o předúpravu vzorků, tak i o kvantitativní analýzu;vzhledem k tomu, že článek 13 výše uvedené směrnice Rady předpokládá, že metody odběru vzorků a analýzy, které se mají používat ve všech členských státech pro účely stanovení složení vlákenných směsí výrobků, budou stanoveny v samostatných směrnicích; že vzhledem k těmto okolnostem Rada přijala ve své směrnici ze dne 17. července 1972 [2] o sbližování právních předpisů členských států týkajících se některých metod kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken ustanovení týkající se přípravy laboratorních a zkušebních vzorků, která jsou použitelná pro třísložkové směsi textilních vláken;vzhledem k tomu, že cílem této směrnice je stanovit předpisy, kterými se bude řídit kvantitativní analýza třísložkových směsí textilních vláken;vzhledem k tomu, že jednotlivé metody týkající se analýzy stanovených dvousložkových směsí jsou podrobně popsány ve směrnici ze dne 17. července 1972; že současná zkušenost dosud neumožňuje specifikaci jedním normovaným postupem; že je třeba navrhnout několik variant pro selektivní rozpouštění složek;vzhledem k tomu, že je však nutné vypracovat obecná pravidla pro analýzu všech třísložkových směsí; že cílem těchto pravidel je stanovit různé metody, které by mohly být vhodně použity, a pro každou variantu je třeba stanovit metodu pro výpočet procentuálního složení směsí;vzhledem k tomu, že technické specifikace musí být přijaty rychle, aby byl udržen krok s technickým pokrokem; že za tímto účelem je třeba použít postup stanovený v článku 6 směrnice ze dne 17. července 1972,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Tato směrnice se týká kvantitativní analýzy třísložkových směsí textilních vláken prováděné metodou ručního dělení, chemického dělení nebo kombinací obou metod.Článek 2Pokud jde o přípravu laboratorních a zkušebních vzorků, použijí se ustanovení přílohy I směrnice Rady ze dne 17. července 1972 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se metod kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken.Článek 3Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění toho, aby byla ustanovení přílohy I této směrnice a přílohy I směrnice uvedené v článku 2 použita při úředních zkouškách pro stanovení složení textilních výrobků, které jsou vyrobeny z třísložkových směsí textilních vláken a uváděny na trh v souladu se směrnicí Rady ze dne 26. července 1971 o sbližování právních předpisů členských zemí týkajících se názvů textilií.Článek 4Každá laboratoř pověřená prováděním zkoušek třísložkových směsí uvede v protokolu o zkoušce všechny údaje vyjmenované v bodu V přílohy I.Článek 5Jakékoli změny specifikací v přílohách I, II a III, které jsou nezbytné pro přizpůsobení se technickému pokroku, musí být přijaty v souladu s postupem stanoveným v článku 6 směrnice ze dne 17. července 1972.Článek 61. Členské státy uvedou v účinnost předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 18 měsíců od oznámení této směrnice a neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy zajistí, že znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů přijatých v oblasti působnosti této směrnice bude sděleno Komisi.Článek 7Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 26. února 1973.Za RadupředsedaE. Glinne[1] Úř. věst. L 185, 16.8.1971, s. 16.[2] Úř. věst. L 173, 31.7.1972, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IKVANTITATIVNÍ ANALÝZA TŘÍSLOŽKOVÝCH SMĚSÍ TEXTILNÍCH VLÁKENOBECNÁ USTANOVENÍÚvodMetody kvantitativní analýzy směsí textilních vláken jsou založeny na dvou postupech: ručním dělení a chemickém dělení jednotlivých druhů vláken.Metodu ručního dělení je třeba používat všude tam, kde je to možné, protože obecně dává přesnější výsledky než chemická metoda. Může být použita pro všechny textilie, jejichž vlákenné složky netvoří dokonalou směs, například příze složené z několika součástí, z nichž každá je zhotovena pouze z jednoho druhu vlákna, nebo tkaniny, u nichž je útek z jiného druhu vlákna než osnova, nebo páratelné pletené textilie, které jsou zhotoveny z přízí různých druhů.Metody kvantitativní chemické analýzy jsou obecně založeny na selektivním rozpouštění jednotlivých složek směsi. Jsou čtyři možné varianty této metody:1. Použijí se dva různé zkušební vzorky, přičemž jedna složka (a) se uvolní z prvního zkušebního vzorku a další složka (b) z druhého zkušebního vzorku. Nerozpustné zbytky každého ze zkušebních vzorků se zváží a vypočítá se procentuální podíl každé rozpustné složky z příslušné ztráty hmotnosti. Procentuální podíl třetí složky (c) se vypočítá rozdílem.2. Použijí se dva různé zkušební vzorky, přičemž složka (a) se rozpuštěním odstraní z prvního zkušebního vzorku a dvě složky (a) a (b) z druhého zkušebního vzorku. Nerozpustný zbytek z prvního zkušebního vzorku se zváží a procentuální podíl složky (a) se vypočítá ze ztráty hmotnosti. Nerozpustný zbytek druhého zkušebního vzorku se zváží: odpovídá složce (c). Procentuální podíl třetí složky (b) se vypočítá rozdílem.3. Použijí se dva různé zkušební vzorky, přičemž dvě složky (a) a (b) se rozpuštěním odstraní z prvního zkušebního vzorku a dvě složky (b) a (c) z druhého zkušebního vzorku. Nerozpustné zbytky odpovídají příslušným složkám (c) a (a). Procentuální podíl třetí složky (b) se vypočítá rozdílem.4. Použije se pouze jeden zkušební vzorek. Po odstranění jedné složky se nerozpustný zbytek tvořený dvěma dalšími druhy vláken zváží a procentuální podíl rozpustné složky se vypočítá ze ztráty hmotnosti. Jeden ze dvou druhů vláken ve zbytku se uvolní, nerozpustná složka se zváží a procentuální podíl druhé rozpustné složky se vypočítá ze ztráty hmotnosti.Pokud existuje možnost výběru, je vhodné použít jednu z prvních tří variant.Pokud se používá chemická analýza, musí odborník pověřený prováděním analýzy pečlivě vybrat metody předepisující rozpouštědla, která rozpouštějí pouze určené vlákno (určená vlákna) a další vlákno (vlákna) zanechávají neporušené.Jako příklad je uvedena tabulka v příloze III, která obsahuje určitý počet třísložkových směsí včetně metod analýzy dvousložkových směsí, jež mohou být v zásadě použity pro analýzu těchto třísložkových směsí.Za účelem snížení možnosti vzniku chyb na minimum se doporučuje, aby kdykoli je to možné, byly pro chemickou analýzu použity alespoň dvě z výše uvedených čtyř variant.Směsi vláken používané v průběhu zpracování a v menší míře i v hotových textiliích mohou obsahovat nevlákenné látky jako jsou tuky, vosky nebo preparace či vodorozpustné látky, které se vyskytují buď v surovině, nebo jsou přidávány pro usnadnění zpracování. Nevlákenné látky musí být před analýzou odstraněny. Z tohoto důvodu je rovněž uvedena metoda pro předúpravu vzorků – pro odstranění olejů, tuků, vosků a vodorozpustných látek.Textilie mohou dále obsahovat pryskyřice nebo jiné látky přidané s cílem propůjčit jim zvláštní vlastnosti. Takové látky, k nimž patří ve výjimečných případech barviva, mohou narušovat působení činidla na rozpustné složky a/nebo mohou být částečně či úplně těmito činidly odstraněny. Tyto přidané látky mohou být příčinou chyb a proto musí být před analýzou vzorku odstraněny. Jestliže není možné tyto přidané látky odstranit, nemohou být již použity metody kvantitativní chemické analýzy uvedené v příloze III.Barvivo v barevných vláknech se považuje za neoddělitelnou část vlákna a neodstraňuje se.Analýzy jsou prováděny na základě suché hmotnosti a postup stanovení této suché hmotnosti je uveden.Výsledek se získá přepočtem suché hmotnosti každého druhu vlákna pomocí smluvních přirážek uvedených v příloze II směrnice o sbližování právních předpisů členských států týkajících se názvů textilií.Před provedením každé analýzy musí být identifikována všechna vlákna přítomná ve směsi. U některých chemických metod se nerozpustná složka směsi může částečně rozpouštět v činidle, které bylo použito k rozpouštění rozpustné složky (složek). Kde je to možné, měla by být zvolena taková činidla, která mají malý nebo žádný vliv na nerozpustná vlákna. Je-li známo, že během analýzy dojde ke ztrátě hmotnosti, měl by být výsledek opraven; k tomuto účelu jsou uvedeny opravné koeficienty. Tyto koeficienty byly stanoveny v několika laboratořích zpracováním vláken čištěných v rámci předúpravy pomocí příslušných činidel uvedených v metodách analýzy. Tyto opravné koeficienty platí pouze pro nedegradovaná vlákna a pokud vlákna před zpracováním nebo během zpracování degradovala, je nutné použít jiné opravné koeficienty. Je-li nutno použít čtvrtou variantu, při které se na textilní vlákno působí postupně dvěma různými rozpouštědly, musí se použít opravné koeficienty pro případné ztráty hmotnosti, ke kterým dochází u vlákna během těchto dvou úprav. Jak v případě ručního dělení, tak i v případě chemického dělení se musí provést alespoň dvojí stanovení složení směsi.I. OBECNÉ INFORMACE O METODÁCH KVANTITATIVNÍ CHEMICKÉ ANALÝZY TŘÍSLOŽKOVÝCH SMĚSÍ TEXTILNÍCH VLÁKENObecné informace k metodám kvantitativní chemické analýzy třísložkových směsí vláken.I.1 Oblast použitíOblast použití každé metody analýzy dvousložkových směsí vláken stanoví, pro která vlákna je metoda použitelná. (Viz příloha II směrnice týkající se některých metod kvantitativní analýzy dvousložkových směsí vláken).I.2 Podstata metodyPo identifikaci složek směsi se vhodnou předúpravou odstraní nevlákenný materiál a poté se použije jedna nebo více ze čtyř variant postupu selektivního rozpouštění, které jsou popsány v úvodu. Pokud to nečiní technické obtíže, je výhodnější rozpouštět největší vlákennou složku, čímž se jako konečný zbytek získá nejmenší vlákenná složka.I.3 Přístroje a činidlaI.3.1 Přístroje a pomůckyI.3.1.1 Filtrační kelímky a váženky, které jsou dostatečně velké, aby obsáhly tyto kelímky, nebo jakékoliv jiné přístroje, které dávají shodné výsledky.I.3.1.2 Odsávací baňka.I.3.1.3 Exsikátor obsahující silikagel s indikátorem vlhkosti.I.3.1.4 Sušárna s odvětráním pro sušení zkušebních vzorků při teplotě 105 ± 3 °CI.3.1.5 Analytické váhy s přesností 0,0002 g.I.3.1.6 Soxhletův extrakční přístroj nebo jiný přístroj, který dává shodné výsledky.I.3.2 ČinidlaI.3.2.1 Petrolether, redestilovaný, rozmezí bodu varu 40 – 60 °C.I.3.2.2 Další činidla jsou uvedena v příslušných částech textu metody. Všechna použitá činidla musí být chemicky čistá.I.3.2.3 Destilovaná nebo deionizovaná voda.I.4 Klimatizace a zkušební ovzdušíProtože se stanovuje suchá hmotnost, není nutné vzorky klimatizovat nebo provádět analýzy v klimatizovaném ovzduší.I.5 Laboratorní vzorekOdebere se laboratorní vzorek, který reprezentuje vzorek dávky a postačuje pro přípravu všech potřebných zkušebních vzorků, z nichž každý má hmotnost nejméně 1 g.I.6 Předúprava laboratorního vzorkuPokud je přítomna látka, která nemá být brána v úvahu při výpočtech procentuálních podílů (viz čl. 12 odst. 2 písm. d) směrnice o názvech textilií), musí být tato látka nejdříve odstraněna vhodnou metodou, která neovlivní žádnou z vlákenných složek.Za tímto účelem je nevlákenná látka, která může být extrahována pomocí petroletheru a vody, odstraněna úpravou na vzduchu usušeného vzorku v Soxhletově extrakčním přístroji petroletherem po dobu jedné hodiny při nejmenší rychlosti 6 cyklů za hodinu. Petrolether se nechá ze vzorku vypařit a vzorek je poté extrahován přímým zpracováním, tzn. že se nejprve namáčí ve vodě po dobu jedné hodiny při pokojové teplotě a poté po dobu další hodiny při teplotě 65 ± 5°C za občasného míchání kapaliny, poměr vzorek/voda je 1: 100. Přebytečná voda se ze vzorku odstraní ždímáním, odsáváním nebo odstřeďováním a poté se vzorek nechá usušit na vzduchu.Pokud není možné nevlákenné látky odstranit extrakcí pomocí petroletheru a vody, měly by se odstranit jinou vhodnou metodou, která podstatně nemění žádnou z vlákenných složek a která nahradí výše popsanou metodu s použitím vody. Je však třeba poznamenat, že u některých nebělených přírodních rostlinných vláken (např. juta, kokosová vlákna) neodstraní běžná předúprava petroletherem a vodou všechny přírodní nevlákenné látky; přesto se další předúprava nepoužívá, pokud vzorek neobsahuje úpravárenské prostředky nerozpustné jak v petroletheru tak ve vodě.V protokolu o zkoušce musí být podrobně popsány metody použité pro předúpravu.I.7 Postup zkouškyI.7.1 Obecné pokynyI.7.1.1 SušeníVšechny postupy sušení se provádějí v sušárně s odvětráním po dobu nejméně 4 hodin a nejvíce 16 hodin při teplotě 105 ± 3 °C, přičemž dveře sušárny jsou uzavřené. Pokud je doba sušení kratší než 14 hodin, ověřuje se, zda bylo dosaženo konstantní hmotnosti vzorku. Hmotnost může být považována za konstantní, jestliže změna hmotnosti po dalším sušení po dobu 60 minut je menší než 0,05 %.Není dovoleno dotýkat se kelímků a váženek, vzorků nebo zbytků holýma rukama během sušení, ochlazování a vážení.Vzorky se suší ve vážence s víčkem položeným vedle. Po vysušení se váženka před vyjmutím ze sušárny uzavře a rychle se přenese do exsikátoru.Filtrační kelímek se suší v sušárně, ve vážence s víčkem položeným vedle. Po vysušení se váženka uzavře a rychle se přenese do exsikátoru.Je-li použit jiný přístroj než filtrační kelímek, musí být sušení v sušárně provedeno tak, aby byla suchá hmotnost vláken stanovena beze ztrát.I.7.1.2 OchlazováníVeškeré ochlazování se provádí v exsikátoru umístěném vedle vah po dobu nejméně 2 hodin, dokud se nedocílí úplného ochlazení váženek.I.7.1.3 VáženíPo ochlazení se váženka zváží tak, aby bylo vážení ukončeno do 2 minut po vyjmutí z exsikátoru. Váží se s přesností na 0,0002 g.I.7.2 Postup zkouškyZ předupraveného laboratorního vzorku se odebere zkušební vzorek o hmotnosti nejméně 1 g. Příze nebo tkanina se rozstříhá na odstřihy asi 10 mm dlouhé a co možná nejvíce se rozvlákní. Vzorek (vzorky) se suší ve vážence (váženkách), ochladí se v exsikátoru a zváží. Vzorek (vzorky) se přemístí do skleněné nádoby (nádob) uvedené (uvedených) v příslušné části metody Společenství, váženka (váženky) se ihned převáží a z rozdílu se vypočítá suchá hmotnost (suché hmotnosti) vzorku (vzorků); provede se zkouška, uvedená v příslušné části použitelné metody. Zbytek (zbytky) se prozkoumá (prozkoumají) pod mikroskopem, aby se ověřilo, že bylo úpravou skutečně zcela odstraněno rozpustné vlákno (vlákna).I.8 Výpočet a vyjádření výsledkůHmotnost každé složky se vyjádří jako procentuální podíl z celkové hmotnosti vláken obsažených ve směsi. Výsledky se vypočtou na základě suché hmotnosti čistých vláken, která se opraví pomocí (a) smluvních přirážek a (b) opravných koeficientů, jimiž se zohlední ztráty hmotnosti během předúpravy a analýzy.I.8.1 Výpočet procentuálního hmotnostního podílu čistých a suchých vláken bez ohledu na ztrátu hmotnosti vláken během předúpravy vzorku.I.8.1.1 – VARIANTA 1 -Vzorce se použijí v případě, kdy se složka směsi odstraní z prvního vzorku a další složka z druhého vzorku:P% =dddrmrm1 -dd× 100P% =dddrmrm1 -dd× 100P% = 100 -P1% + P2%P1 %  je procentuální podíl první čisté suché složky (složka rozpuštěná v prvním zkušebním vzorku prvním činidlem);P2 %  je procentuální podíl druhé čisté suché složky (složka rozpuštěná ve druhém zkušebním vzorku druhým činidlem);P3 %  je procentuální podíl třetí suché čisté složky (složka, která nebyla rozpuštěna v obou zkušebních vzorcích);m1  je suchá hmotnost prvního zkušebního vzorku po předúpravě;m2  je suchá hmotnost druhého zkušebního vzorku po předúpravě;r1  je suchá hmotnost zbytku po odstranění první složky z prvního zkušebního vzorku prvním činidlem;r2  je suchá hmotnost zbytku po odstranění druhé složky z druhého zkušebního vzorku druhým činidlem;d1  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti druhé složky nerozpuštěné v prvním činidle – v prvním zkušebním vzorku [1];d2  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky nerozpuštěné v prvním činidle – v prvním zkušebním vzorku [2];d3  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti první složky nerozpuštěné ve druhém činidle – ve druhém zkušebním vzorku [3];d4  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky nerozpuštěné ve druhém činidle – ve druhém zkušebním vzorku [4].I.8.1.2 - VARIANTA 2 -Vzorce se použijí v případě, kdy se složka (a) odstraní z prvního vzorku a jako zbytek zůstanou další dvě složky (b) a (c) a poté se odstraní dvě složky (a) a (b) ze druhého vzorku a jako zbytek zůstane třetí složka (c).P% = 100 -P2% + P3%P% = 100 ×drm-dd× P%P% =drm× 100P1 %  je procentuální podíl první čisté suché složky (složka rozpustná v prvním zkušebním vzorku prvním činidlem);P2 %  je procentuální podíl druhé čisté suché složky (složka rozpustná současně s první složkou ve druhém zkušebním vzorku druhým činidlem);P3 %  je procentuální podíl třetí čisté suché složky (složka nerozpustná v obou vzorcích);m1  je suchá hmotnost prvního zkušebního vzorku po předúpravě;m2  je suchá hmotnost druhého zkušebního vzorku po předúpravě;r1  je suchá hmotnost zbytku po odstranění první složky z prvního zkušebního vzorku prvním činidlem;r2  je suchá hmotnost zbytku po odstranění první a druhé složky z druhého zkušebního vzorku druhým činidlem;d1  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti druhé složky nerozpuštěné v prvním činidle - v prvním zkušebním vzorku [5];d2  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky nerozpuštěné v prvním činidle – v prvním zkušebním vzorku [6];d4  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky nerozpuštěné ve druhém činidle – ve druhém zkušebním vzorku1.I.8.1.3 - VARIANTA 3 -Vzorce se použijí v případě, kdy se dvě složky (a) a (b) odstraní z prvního vzorku a jako zbytek zůstane třetí složka (c) a poté se odstraní dvě složky (b) a (c) ze druhého vzorku a jako zbytek zůstane první složka (a).P% =drm× 100P% = 100 -P% + P%P% =drm× 100P1 %  je procentuální podíl první čisté suché složky (složka rozpuštěná v prvním zkušebním vzorku prvním činidlem);P2 %  je procentuální podíl druhé čisté suché složky (složka rozpuštěná v prvním zkušebním vzorku prvním činidlem a ve druhém zkušebním vzorku druhým činidlem);P3 %  je procentuální podíl třetí čisté suché složky (složka rozpuštěná ve druhém zkušebním vzorku druhým činidlem);m1  je suchá hmotnost prvního zkušebního vzorku po předúpravě;m2  je suchá hmotnost druhého zkušebního vzorku po předúpravě;r1  je suchá hmotnost zbytku po odstranění první a druhé složky z prvního zkušebního vzorku prvním činidlem;r2  je suchá hmotnost zbytku po odstranění druhé a třetí složky z druhého zkušebního vzorku druhým činidlem;d2  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky nerozpuštěné v prvním činidle – v prvním zkušebním vzorku [7];d3  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti první složky nerozpuštěné ve druhém činidle – ve druhém zkušebním vzorku [8];I.8.1.4 - VARIANTA 4 -Vzorce se použijí v případě, kdy se dvě složky postupně odstraní ze směsi při použití téhož vzorku.P1% = 100 -P2% + P3%P% =× 100 -× P%P% =dr× 100P1 %  je procentuální podíl první čisté suché složky (první rozpustná složka);P2 %  je procentuální podíl druhé čisté suché složky (druhá rozpustná složka);P3 %  je procentuální podíl třetí čisté suché složky (nerozpustná složka);M  je suchá hmotnost zkušebního vzorku po předúpravě;r1  je suchá hmotnost zbytku po odstranění první složky prvním činidlem;r2  je suchá hmotnost zbytku po odstranění první a druhé složky prvním a druhým činidlem;d1  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti druhé složky v prvním činidle [9];d2  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky v prvním činidle [10];d3  je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky v prvním a druhém činidle [11].I.8.2 Výpočet procentuálního podílu každé složky s použitím smluvních přirážek a případně opravných koeficientů, jimiž se zohlední ztráta hmotnosti během předúpravy:Je dáno:A = 1 +a+ bB = 1 +a+ bC = 1 +a+ b3100pak:P% =PAPA + PB + PC× 100P% =PBPA + PB + PCx 100P% =PCPA + PB + PCx 100P1A %  je procentuální podíl první čisté suché složky včetně obsahu vlhkosti a ztráty hmotnosti vzniklé během předúpravy;P2A %  je procentuální podíl druhé čisté suché složky včetně obsahu vlhkosti a ztráty hmotnosti vzniklé během předúpravy;P3A %  je procentuální podíl třetí čisté suché složky včetně obsahu vlhkosti a ztráty hmotnosti vzniklé během předúpravy;P1 %  je procentuální podíl první čisté suché složky vypočtený podle jednoho ze vzorců uvedených v bodu I.8.1;P2 %  je procentuální podíl druhé čisté suché složky vypočtený podle jednoho ze vzorců uvedených v bodu I.8.1;P3 %  je procentuální podíl třetí čisté suché složky vypočtený podle jednoho ze vzorců uvedených v bodu I.8.1;a1  je smluvní přirážka pro první složku;a2  je smluvní přirážka pro druhou složku;a3  je smluvní přirážka pro třetí složku;b1  je procentuální podíl ztráty hmotnosti první složky vzniklé během předúpravy;b2  je procentuální podíl ztráty hmotnosti druhé složky vzniklé během předúpravy;b3  je procentuální podíl ztráty hmotnosti třetí složky vzniklé během předúpravy.Je-li použit zvláštní způsob předúpravy, stanoví se hodnoty b1, b2 a b3, pokud je to možné, provedením předúpravy používané při analýze u každé čisté vlákenné složky. Čistými vlákny se rozumí vlákna zbavená všech nevlákenných látek s výjimkou těch, které běžně obsahují (v surovině nebo přidané při zpracování), v takovém stavu, ve kterém se nalézají v analyzovaném materiálu (nebělená, bělená).Nejsou-li pro analýzu k dispozici čistá separovaná vlákna použitá při výrobě zboží, použijí se průměrné hodnoty b1, b2 a b3 zjištěné při zkouškách čistých vláken podobných těm, která jsou ve zkoušené směsi.Je-li použit běžný způsob předúpravy, tj. extrakce petroletherem a vodou, neberou se obecně opravné koeficienty b1, b2 a b3 v úvahu s výjimkou nebělené bavlny, neběleného lnu a neběleného konopí, kde ztráty hmotnosti způsobené předúpravou jsou obvykle uznávány ve výši 4 %, a u polypropylenu 1 %.V případě ostatních vláken se obvykle při výpočtech neberou ztráty způsobené předúpravou v úvahu.I.8.3 PoznámkaPříklady výpočtu jsou uvedeny v příloze II této směrnice.II. METODA KVANTITATIVNÍ ANALÝZY TŘÍSLOŽKOVÝCH SMĚSÍ TEXTILNÍCH VLÁKEN RUČNÍM DĚLENÍMII.1 Oblast použitíTato metoda je použitelná pro všechny druhy textilních vláken za předpokladu, že nevytváří dokonalou směs a že je možno je od sebe ručně dělit.II.2 Podstata metodyPo identifikaci textilních složek se vhodnou předúpravou odstraní nevlákenné látky a poté se vlákna ručně oddělí, usuší a zváží, aby se vypočítal podíl každého druhu vlákna ve směsi.II.3 Přístroje a pomůckyII.3.1 Váženky nebo jiné přístroje, které dávají shodné výsledky.II.3.2 Exsikátor obsahující silikagel s indikátorem vlhkosti.II.3.3 Sušárna s odvětráním pro sušení zkušebních vzorků při teplotě 105 ± 3 °C.II.3.4 Analytické váhy s přesností 0,0002 g.II.3.5 Soxhletův extrakční přístroj nebo jiný přístroj, který dává shodné výsledky.II.3.6 Jehla.II.3.7 Zákrutoměr nebo obdobný přístroj.II.4 ČinidlaII.4.1 Petrolethter, redestilovaný, rozmezí bodu varu 40 °C až 60 °C.II.4.2 Destilovaná nebo deionizovaná voda.II.5 Klimatizace a zkušební ovzdušíViz bod I.4.II.6 Laboratorní vzorekViz bod I.5.II.7 Předúprava laboratorního vzorkuViz bod I.6.II.8 Postup zkouškyII.8.1 Analýza přízíZ laboratorního vzorku se po předúpravě odebere zkušební vzorek o hmotnosti nejméně 1 g. U velmi jemné příze se analýza může provádět na délce nejméně 30 m bez ohledu na její hmotnost.Příze se rozstříhá na kousky vhodné délky a jednotlivé druhy vláken se oddělují pomocí jehly a, pokud je to nutné, pomocí zákrutoměru. Takto získané druhy vláken se ukládají do předem zvážených váženek a suší se při teplotě 105 ± 3 °C dokud není dosaženo konstantní hmotnosti, jak je popsáno v bodech I.7.1 a I.7.2.II.8.2 Analýza plošných textiliíZ laboratorního vzorku se po předúpravě odebere zkušební vzorek neobsahující okraje o hmotnosti nejméně 1 g s pečlivě zastřiženými okraji, aby nedocházelo ke třepení, a s paralelními útkovými nebo osnovními nitěmi nebo u pleteniny ve směru sloupků a řádků. Jednotlivé druhy vláken se oddělí a uloží do předem zvážených váženek; poté se postupuje způsobem popsaným v bodu II.8.1.II.9 Výpočet a vyjádření výsledkůHmotnost každé vlákenné složky se vyjádří jako procentuální podíl z celkové hmotnosti vláken obsažených ve směsi. Výsledky se vypočtou na základě suché hmotnosti čistých vláken, která se upraví pomocí (a) smluvních přirážek a (b) opravných koeficientů, jimiž se zohlední ztráty hmotnosti během předúpravy vzorků.II.9.1 Výpočet procentuálního hmotnostního podílu čisté suché vlákenné složky bez ohledu na ztrátu hmotnosti vláken během předúpravy:P% =100 mm+ m+ m=1+m+m3m1P% =100 mm+ m+ m=1 +m+ m3m2P% = 100 -P1% + P2%P1 %  je procentuální podíl první čisté a suché složky;P2 %  je procentuální podíl druhé čisté a suché složky;P3 %  je procentuální podíl třetí čisté a suché složky;m1  je čistá suchá hmotnost první složky;m2  je čistá suchá hmotnost druhé složky;m3  je čistá suchá hmotnost třetí složky.II.9.2 Výpočet procentuálního podílu každé složky s opravou pomocí smluvních přirážek a popřípadě opravných koeficientů, jimiž se zohlední ztráty hmotnosti během předúpravy, se provede podle bodu I.8.2.III. METODA KVANTITATIVNÍ ANALÝZY TŘÍSLOŽKOVÝCH SMĚSÍ TEXTILNÍCH VLÁKEN KOMBINACÍ RUČNÍHO A CHEMICKÉHO DĚLENÍKdykoli je to možné, měl by se použít ruční způsob dělení, přičemž se berou v úvahu podíly složek oddělených dříve, než se přistoupí k chemickému působení na každou z oddělených složek.IV. PŘESNOST METODPřesnost uvedená u každé metody analýzy dvousložkových směsí se vztahuje k reprodukovatelnosti (viz příloha II směrnice týkající se některých metod kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken).Reprodukovatelnost se týká spolehlivosti, tj. blízkosti shody mezi experimentálními hodnotami získanými pracovníky v různých laboratořích nebo v různých časových obdobích při použití stejné metody a jednotlivými výsledky získanými u vzorků shodné homogenní směsi.Reprodukovatelnost se vyjadřuje konfidenčním intervalem pro výsledky, a to s konfidenční úrovní 95 %.Znamená to, že rozdíl mezi dvěma výsledky série analýz provedených v různých laboratořích by byl při běžném a správném použití metody na stejnou a homogenní směs překročen pouze v pěti případech ze sta.Ke stanovení přesnosti výsledků analýzy třísložkových směsí se použijí obvyklým způsobem hodnoty uvedené v metodách analýzy dvousložkových směsí, které byly použity k analýze třísložkových směsí.Vzhledem k tomu, že pro čtyři varianty kvantitativní chemické analýzy třísložkových směsí se stanoví rozpouštění dvou složek (přičemž se použijí dva samostatné vzorky pro první tři varianty a jeden vzorek pro čtvrtou variantu), a za předpokladu, že E1 a E2 označuje přesnost těchto dvou metod analýzy dvousložkových směsí, je přesnost výsledků pro každou složku uvedena v této tabulce:Vlákennásložka | | Varianta 1 | Varianta 2 a 3 | Varianta 4 |a | E1 | E1 | E1 |b | E2 | E1 + E2 | E1 + E2 |c | E1 + E2 | E2 | E1 + E2 |Při použití čtvrté varianty může být zjištěna přesnost nižší, než se stanoví výše uvedeným výpočtem, přičemž se tak stává následkem možného vlivu prvního činidla na zbytek skládající se ze složek (b) a (c), který je obtížné vyhodnotit.V. PROTOKOL O ZKOUŠCEV.1 Označí se varianta nebo varianty použité pro provedení analýzy, metody, činidla a opravné koeficienty.V.2 Uvede se podrobný popis případné zvláštní předúpravy (viz bod I.6).V.3 Uvedou se jednotlivé výsledky a aritmetický průměr výsledků, zaokrouhlené na jedno desetinné místo.V.4 Kdykoli je to možné, stanoví se přesnost metody pro každou složku vypočtená podle tabulky v oddíle IV.[1] Hodnoty d jsou stanoveny v odpovídajících oddílech směrnice týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.[2] Hodnoty d jsou stanoveny v odpovídajících oddílech směrnice týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.[3] Hodnoty d jsou stanoveny v odpovídajících oddílech směrnice týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.[4] Hodnoty d jsou stanoveny v odpovídajících oddílech směrnice týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.[5] Hodnoty d jsou stanoveny v odpovídajících oddílech směrnice týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.[6] Hodnoty d jsou stanoveny v odpovídajících oddílech směrnice týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.[7] Hodnoty d jsou stanoveny v odpovídajících oddílech směrnice týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.[8] Hodnoty d jsou stanoveny v odpovídajících oddílech směrnice týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.[9] Hodnoty d jsou stanoveny v odpovídajících oddílech směrnice týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.[10] Hodnoty d jsou stanoveny v odpovídajících oddílech směrnice týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.[11] Pokud je to možné, stanoví se hodnota d3 předem experimentálně.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIPŘÍKLADY VÝPOČTU PROCENTUÁLNÍCH PODÍLŮ SLOŽEK VE STANOVENÝCH TŘÍSLOŽKOVÝCH SMĚSÍCH ZA POUŽITÍ NĚKTERÉ Z VARIANT UVEDENÝCH V BODU I.8.1 PŘÍLOHY IPředpokládejme, že směs vláken, která byla podrobena kvalitativní analýze, obsahuje tyto složky: 1. mykanou vlnu; 2. nylon (polyamid); 3. nebělenou bavlnu.VARIANTA č. 1Za použití dvou různých vzorků a rozpuštěním první složky (a – vlny) z prvního zkušebního vzorku a druhé složky (b – polyamidu) ze druhého zkušebního vzorku se získají tyto výsledky:1.Suchá hmotnost prvního vzorku po předúpravě | m1 | = 1,6000 g |2.Suchá hmotnost zbytku po předúpravě alkalickým chlornanem sodným (polyamid a bavlna) | r1 | = 1,4166 g |3.Suchá hmotnost druhého vzorku po předúpravě | m2 | = 1,8000 g |4.Suchá hmotnost zbytku po předúpravě kyselinou mravenčí (vlna a bavlna) | r2 | = 0,9000 g |Působení chlornanu sodného nevede k žádné ztrátě hmotnosti u polyamidu, zatímco u nebělené bavlny činí ztráta 3 %, a proto d1 = 1,0 a d2 = 1,03.Působení kyseliny mravenčí nevede k žádné ztrátě hmotnosti u vlny a nebělené bavlny, a proto d3 = 1,0 a d4 = 1,0.Dosazením hodnot získaných při chemické analýze a opravných koeficientů do vzorců podle bodu I.8.1.1 přílohy I se získá tento výsledek:P% (vlna) =1.031.01.41661.60000.90001.80001 -× 100 = 10.30P% (polyamid) =- 1.0 ×+×1.01.0× 100 = 50.00P% (bavlna) = 100 -= 39.70Procentuální podíl různých čistých suchých vláken ve směsi je tento:Vlna | 10,30 % |Polyamid | 50,00 % |Bavlna | 39,70 %. |Tento procentuální podíl musí být opraven podle vzorců uvedených v bodu I.8.2 přílohy I, aby tak byly vzaty v úvahu také smluvní přirážky a opravné koeficienty pro případné ztráty hmotnosti po předúpravě.Jak je uvedeno v příloze II směrnice o názvech textilií, jsou smluvní přirážky tyto: mykaná vlna 17 %, polyamid 6,25 %, bavlna 8,50 %, ztráta hmotnosti nebělené bavlny je po předúpravě petroletherem a vodou 4 %. Tedy:P% (vlna) =10.30 ×10010.30 ×100+ 50.00 ×100+ 39.70 ×100× 100 = 10.97P% (polyamid) =50.00 ×100× 100 = 48.37P% (bavlna) = 100 -= 40.66Složení směsi je tedy:polyamid: | 48,4 % |bavlna: | 40,6 % |vlna: | 11,0 % || 100,0 % |VARIANTA č. 4Předpokládejme, že směs vláken, která byla podrobena kvalitativní analýze, obsahuje tyto složky: mykanou vlnu, viskózu a nebělenou bavlnu.Předpokládejme, že se při použití čtvrté varianty, tj. postupným odstraněním dvou složek ze směsi z jednoho vzorku, získají tyto výsledky:1.Suchá hmotnost zkušebního vzorku po předúpravě: | m1 | = 1,600 g, |2.Suchá hmotnost zkušebního vzorku po prvním působení chlornanu sodného (viskóza a bavlna) | r1 | = 1,4166 g, |3.Suchá hmotnost zbytku po druhém působení na zbytek r1 kyselinou mravenčí/chloridem zinečnatým (bavlna) | r2 | = 0,6630 g. |Působení chlornanu sodného nevede k žádné ztrátě hmotnosti u viskózy, zatímco u nebělené bavlny činí ztráta 3 %, a proto d1 = 1,0 a d2 = 1,03.Po úpravě chloridem zinečnatým/kyselinou mravenčí se hmotnost bavlny zvýší o 4 %, takže d3 = 1,03 × 0,96 = 0,9888, zaokrouhleno na 0,99 (d3 je opravný koeficient pro ztrátu nebo zvýšení hmotnosti třetí složky v prvním a druhém činidle).Dosazením hodnot získaných při chemické analýze a opravných koeficientů do vzorců uvedených v bodu I.8.1.4 přílohy I se získají tyto výsledky:P% (viskóza) =× 100 -× 40.98 = 48.75%P% (bavlna) =× 100 = 41.02%P% (vlna) = 100 -= 10.23%Jak již bylo uvedeno u varianty č. 1, musí se tyto procentuální podíly opravit podle vzorců uvedených v bodu I.8.2 přílohy I.P% (vlna) =10.23 ×10010.23 ×100+ 48.75 ×100+ 41.02 ×100× 100 = 10.57%P% (viskóza) =48.75 ×100× 100 = 48.65%P% (bavlna) = 100 -= 40.78%Složení směsi je tedy:viskóza: | 48,6 % |bavlna: | 40,8 % |vlna: | 10,6 % || 100,0 % |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIITabulka typických třísložkových směsí vláken, pro jejichž analýzu lze použít metody Společenství pro analýzu dvousložkových směsí(Pro příklad)Směsčíslo | Vlákenné složky | Varianta [1] | Číslo metody Společenství pro dvousložkovou směs a činidlo |1. složka | 2. složka | 3. složka |1 | vlna nebo chlupy | viskózová, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalových vláken | bavlna | 1 a/nebo 4 | 2chlornan sodnýa 3chlorid zinečnatý/kyselina mravenčí |2 | vlna nebo chlupy | polyamid 6 nebo 6.6 | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | 1 a/nebo 4 | 2chlornan sodnýa 4kyselina mravenčí 80 % hmot. |3 | vlna, chlupy nebo hedvábí | stanovená chlorovlákna | viskózová, měďnatá, modalová vlákna nebo bavlna | 1 a/nebo 4 | 2chlornan sodnýa 9sirouhlík/aceton 55,5/44,5 % obj. |4 | vlna nebo chlupy | polyamid 6 nebo 6.6 | polyesterová, polypropylenová, akrylová nebo skleněná vlákna | 1 a/nebo 4 | 2chlornan sodnýa 4kyselina mravenčí 80 % hmot. |5 | vlna, chlupy nebo hedvábí | stanovená chlorovlákna | polyesterová, akrylová, polyamidová nebo skleněná vlákna | 1 a/nebo 4 | 2chlornan sodnýa 9sirouhlík/aceton 55,5/44,5 % obj. |6 | hedvábí | vlna nebo chlupy | polyesterová vlákna | 2 | 11kyselina sírová 75 % hmot.a 2chlornan sodný |7 | polyamid 6 nebo 6.6 | akrylová vlákna | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | 1 a/nebo 4 | 4kyselina mravenčí 80 % hmot.a 8dimethylformamid |8 | stanovená chlorovlákna | polyamid 6 nebo 6.6 | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | 1 a/nebo 4 | 8dimethylformamida 4kyselina mravenčí 80 % hmot.nebo 9sirouhlík/aceton 55,5/44,5 % obj.a 4kyselina mravenčí 80 % hmot. |9 | akrylová vlákna | polyamid 6 nebo 6.6 | polyesterová vlákna | 1 a/nebo 4 | 8dimethylformamida 4kyselina mravenčí 80 % (hmot.) |10 | acetátová vlákna | polyamid 6 nebo 6.6 | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | 4 | 1acetona 4kyselina mravenčí 80 % hmot. |11 | stanovená chlorovlákna | akrylová vlákna | polyamidová vlákna | 2 a/nebo 4 | 9sirouhlík/aceton 55,5/44,5 % obj.a 8dimethylformamid |12 | stanovená chlorovlákna | polyamid 6 nebo 6.6 | akrylová vlákna | 1 a/nebo 4 | 9sirouhlík/aceton 55,5/44,5 % obj.a 4kyselina mravenčí 80 % hmot. |13 | polyamid 6 nebo 6.6 | viskózová, měďnatá, modalová vlákna nebo bavlna | polyesterová vlákna | 4 | 4kyselina mravenčí 80 % hmot.a 7kyselina sírová 75 % hmot. |14 | acetátová vlákna | viskózová, měďnatá, modalová vlákna nebo bavlna | polyesterová vlákna | 4 | 1acetona 7kyselina sírová 75 % hmot. |15 | akrylová vlákna | viskózová, měďnatá, modalová vlákna nebo bavlna | polyesterová vlákna | 4 | 8dimethylformamida 7kyselina sírová 75 % hmot. |16 | acetátová vlákna | vlna, chlupy nebo hedvábí | bavlna, viskózová, měďnatá, modalová vlákna, polyamidová, polyesterová, akrylová vlákna | 4 | 1acetona 2chlornan sodný |17 | triacetátová vlákna | vlna, chlupy nebo hedvábí | bavlna viskózová, měďnatá, modalová vlákna, polyamidová, polyesterová, akrylová vlákna | 4 | 6dichlormethana 2chlornan sodný |18 | akrylová vlákna | vlna, chlupy nebo hedvábí | polyesterová vlákna | 1 a/nebo 4 | 8dimethylformamida 2chlornan sodný |19 | akrylová vlákna | hedvábí | vlna nebo chlupy | 4 | 8dimethylformamida 11kyselina sírová 75 % hmot. |20 | akrylová vlákna | vlna, chlupy nebo hedvábí | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | 1 a/nebo 4 | 8dimethylformamida 2chlornan sodný |21 | vlna, chlupy nebo hedvábí | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | polyesterová vlákna | 4 | 2chlornan sodnýa 7kyselina sírová 75 % hmot. |22 | viskózová, měďnatá nebo stanovené druhy modalových vláken | bavlna | polyesterová vlákna | 2 a/nebo 4 | 3chlorid zinečnatý/kyselina mravenčía 7kyselina sírová 75 % hmot. |23 | akrylová vlákna | viskózová, měďnatá nebo stanovené typy modalových vláken | bavlna | 4 | 8dimethylformamida 3chlorid zinečnatý/kyselina mravenčí |24 | stanovená chlorovlákna | viskózová, měďnatá nebo stanovené typy modalových vláken | bavlna | 1 a/nebo 4 | 9sirouhlík/aceton 55,5/44,5 % obj.a 3chlorid zinečnatý/kyselina mravenčínebo 8dimethylformamida 3chlorid zinečnatý/kyselina mravenčí |25 | acetátová vlákna | viskózová, měďnatá nebo stanovené typy modalových vláken | bavlna | 4 | 1acetona 3chlorid zinečnatý/kyselina mravenčí |26 | triacetátová vlákna | viskózová, měďnatá nebo stanovené typy modalových vláken | bavlna | 4 | 6dichlormethana 3chlorid zinečnatý/kyselina mravenčí |27 | acetátová vlákna | hedvábí | vlna nebo chlupy | 4 | 1acetona 11kyselina sírová 75 % hmot. |28 | triacetátová vlákna | hedvábí | vlna nebo chlupy | 4 | 6dichlormethana 11kyselina sírová 75 % hmot. |29 | acetátová vlákna | akrylová vlákna | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | 4 | 1acetona 8dimethylformamid |30 | triacetátová vlákna | akrylová vlákna | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | 4 | 6dichlormethana 8dimethylformamid |31 | triacetátová vlákna | polyamid 6 nebo 6.6 | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | 4 | 6dichlormethana 4kyselina mravenčí 80 % hmot. |32 | triacetátová vlákna | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | polyesterová vlákna | 4 | 6dichlormethana 7kyselina sírová 75 % hmot. |33 | acetátová vlákna | polyamid 6 nebo 6.6 | polyesterová nebo akrylová vlákna | 4 | 1acetona 4kyselina mravenčí 80 % hmot. |34 | acetátová vlákna | akrylová vlákna | polyesterová vlákna | 4 | 1acetona 8dimethylformamid |35 | stanovená chlorovlákna | bavlna, viskózová, měďnatá nebo modalová vlákna | polyesterová vlákna | 4 | 8dimethylformamida 7kyselina sírová 75 % hmot.nebo 9sirouhlík/aceton 55,5/44,5 % obj.a 7kyselina sírová 75 % hmot. |[1] Při použití varianty č. 4 se nejdříve odstraní první složka pomocí činidel uvedených na prvním místě.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady 93/29/EHS ze dne 14. června 1993 o označení ovládačů, sdělovačů a indikátorů pro dvoukolová a tříkolová motorová vozidla

text:
Důležité právní upozornění

|

31993L0029

Úřední věstník L 188 , 29/07/1993 S. 0001 - 0010 Finské zvláštní vydání: Kapitola 7 Svazek 4 S. 0207  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 7 Svazek 4 S. 0207

		Směrnice Rady 93/29/EHSze dne 14. června 1993o označení ovládačů, sdělovačů a indikátorů pro dvoukolová a tříkolová motorová vozidlaRADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy,s ohledem na směrnici Rady 92/61/EHS ze dne 30. června 1992 o schvalování typu dvoukolových a tříkolových motorových vozidel [1],s ohledem na návrh Komise [2],ve spolupráci s Evropským parlamentem [3],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [4],vzhledem k tomu, že vnitřní trh zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu; že je pro tyto účely nutné přijmout opatření;vzhledem k tomu, že z hlediska ovládačů, sdělovačů a indikátorů musí mít dvoukolová a tříkolová vozidla v každém členském státě určité závazně předepsané technické vlastnosti, jež se v jednotlivých členských státech liší; že v důsledku odlišností představují tyto požadavky překážky obchodu ve Společenství;vzhledem k tomu, že tyto překážky funkce vnitřního trhu lze odstranit tím, že všechny členské státy přijmou místo svých vnitrostátních předpisů stejné požadavky;vzhledem k tomu, že je nutné vypracovat harmonizované požadavky na označení ovládačů, sdělovačů a indikátorů dvoukolových a tříkolových motorových vozidel, aby se mohly na každý typ takových vozidel použít postupy schválení typu a dílčího schválení typu stanovené ve směrnici 92/61/EHS;vzhledem k tomu, že vezmou-li se v úvahu rozsah a důsledky navrhované akce v této oblasti, jsou opatření Společenství, která jsou předmětem této směrnice, nejen nutná, ale i nezbytná k tomu, aby se dosáhlo vytčeného cíle, jímž je zavedení schválení typu vozidel ve Společenství; že tohoto cíle nemohou členské státy dosáhnout jednotlivě;vzhledem k tomu, že k usnadnění přístupu na trhy zemí, které nejsou členy Společenství, se jeví jako nutné zajistit rovnocennost požadavků této směrnice a požadavků předpisu Evropské hospodářské komise OSN č. 60,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Tato směrnice se vztahuje na označení ovládačů, sdělovačů a indikátorů všech typů vozidel definovaných v článku 1 směrnice 92/61/EHS.Článek 2Postupy pro udělení dílčího schválení typu dvoukolového nebo tříkolového motorového vozidla z hlediska označení ovládačů, sdělovačů a indikátorů a podmínky volného pohybu těchto vozidel jsou stanoveny v kapitolách II a III směrnice 92/61/EHS.Článek 3V souladu s článkem 11 směrnice 92/61/EHS se uznává rovnocennost mezi požadavky stanovenými touto směrnicí a požadavky stanovenými v předpisu EHK/OSN č. 60 (E/ECE/TRANS/505/Add. 59).Orgány členských států, které udělují dílčí schválení typu, uznávají schválení udělená podle požadavků výše uvedeného předpisu č. 60 a rovněž značky schválení typu jako alternativu k odpovídajícím schválením uděleným podle požadavků této směrnice.Článek 4Tuto směrnici lze změnit postupem podle článku 13 směrnice 70/156/EHS [5] tak, aby- zahrnula změny předpisu EHK uvedeného v článku 3,- se její příloha přizpůsobila technickému pokroku.Článek 51. Členské státy přijmou a zveřejní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 14. prosince 1994. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si určí členské státy.Ode dne uvedeného v prvním pododstavci nesmějí členské státy z důvodů označení ovládačů, sdělovačů a indikátorů zakázat první uvedení vozidel, která vyhovují této směrnici, do provozu.Použijí předpisy uvedené v prvním pododstavci od 14. června 1995.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 6Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 14. června 1993.Za RadupředsedaJ. Trøjborg[1] Úř. věst. L 225, 10.8.1992, s. 72.[2] Úř. věst. C 293, 9.11.1992, s. 5.[3] Úř. věst. C 21, 25.1.1993, s. 96 a Úř. věst. C 150, 31.5.1993.[4] Úř. věst. C 73, 15.3.1993, s. 22.[5] Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 92/53/EHS (Úř. věst. L 225, 10.8.1992, s. 1).--------------------------------------------------PŘÍLOHA IPOŽADAVKY PRO DÍLČÍ SCHVÁLENÍ TYPU DVOUKOLOVÝCH A TŘÍKOLOVÝCH MOTOROVÝCH VOZIDEL Z HLEDISKA OZNAČENÍ JEJICH OVLÁDAČŮ, SDĚLOVAČŮ A INDIKÁTORŮ1. DEFINICEPro účely této směrnice:1.1 "ovládačem" se rozumí každé zařízení nebo součást vozidla přímo ovládaná řidičem, působící změnu stavu nebo funkce vozidla nebo jeho některé části;1.2 "sdělovačem" se rozumí signál, který udává stav ovládání určitého zařízení, určitou funkci nebo příznak nebo poruchový stav nebo výpadek určité funkce;1.3 "indikátorem" se rozumí zařízení, které podává informaci o správné funkci nebo stavu systému nebo části systému, jakou je např. stav hladiny určité kapaliny;1.4 "značkou" se rozumí zobrazení, které umožňuje identifikovat určitý ovládač, sdělovač nebo indikátor.2. POŽADAVKY2.1 OznačeníPokud jsou na vozidle ovládače, sdělovače a indikátory uvedené v bodu 2.1.5, musí být označeny podle následujících požadavků.2.1.1 Tyto značky musí být znázorněny zřetelně proti pozadí, a to buď ve světlém provedení na tmavém pozadí, nebo v tmavém provedení na světlém pozadí.2.1.2 Značky musí být na ovládači nebo na sdělovači ovládače, které jsou jimi identifikovány, nebo v jejich bezprostřední blízkosti. Kde to není možné, musí být značka a ovládač nebo sdělovač spojeny souvislou čarou, která musí být co nejkratší.2.1.3 Dálkové světlomety musí být znázorněny rovnoběžnými vodorovnými paprsky světla a potkávací světlomety rovnoběžnými paprsky světla skloněnými dolů.2.1.4 Užijí-li se pro optické sdělovače barvy, mají následující význam:—červená: | nebezpečí, |—oranžová: | upozornění, |—zelená: | bezpečný stav. |Modrá je vyhrazena jen pro sdělovače dálkových světlometů.2.1.5 Přiřazení a zobrazení značek+++++ TIFF +++++Obr. 1Ovládání světlometu — Ovládač dálkového světlometuBarva sdělovače: modrá+++++ TIFF +++++Obr. 2Ovládání světlometu — Ovládač potkávacího světlometuBarva sdělovače: zelená+++++ TIFF +++++Obr. 3Směrová svítilnaBarva sdělovače: zelená+++++ TIFF +++++Obr. 4Výstražné zařízeníDvě možnosti:- tato značka,barva sdělovače: červenánebo- současná funkce směrových světel (obě šipky na obr. 3)+++++ TIFF +++++Obr. 5Ručně ovládaný sytičBarva sdělovače: oranžová+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Obr. 6Zvukové výstražné zařízeníObr. 7Hladina palivaBarva sdělovače: oranžová+++++ TIFF +++++Obr. 8Teplota chladicí kapaliny motoruBarva sdělovače: červená+++++ TIFF +++++Obr. 9Nabíjení baterieBarva sdělovače: červená+++++ TIFF +++++Obr. 10Olej v motoruBarva sdělovače: červená+++++ TIFF +++++Obr. 11Přední mlhový světlomet (3)Barva sdělovače: zelená+++++ TIFF +++++Obr. 12Zadní mlhová svítilna (3)Barva sdělovače: oranžová+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Obr. 13Zapnutí nebo zastavení vznětového motoru, ovládač je v poloze "vypnuto"Obr. 14Zapnutí nebo zastavení vznětového motoru, ovládač je v poloze "zapnuto"Obr. 15Hlavní spínač osvětleníBarva sdělovače: zelená+++++ TIFF +++++Obr. 16Spínač osvětlení(lze kombinovat s ovládačem obrysových svítilen)Barva sdělovače: zelená+++++ TIFF +++++Obr. 17Parkovací svítilnyBarva sdělovače: zelená+++++ TIFF +++++Obr. 18Indikátor stavu "Převodovka v neutrálu"Barva sdělovače: zelená+++++ TIFF +++++Obr. 19Elektrický spouštěčPoznámky:() Vnitřní část značky může být celá v barvě jeho obrysu.() Tmavá část této značky se může nahradit jeho obrysem; bílá část v tomto zobrazení může být celá v tmavé barvě.() Užije-li se jediný ovládač pro přední mlhové světlomety a zadní mlhové svítilny, musí se užít značka pro přední mlhový světlomet.--------------------------------------------------PŘÍLOHA II--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady 98/96/ES ze dne 14. prosince 1998, kterou se mění, mimo jiné ve věci neúředních inspekcí, směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 66/403/EHS, 69/208/EHS, 70/457/EHS a 70/458/EHS o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin, sadby brambor, osiva olejnin a přadných rostlin a osiva zeleniny na trh a o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin

text:
Důležité právní upozornění

|

31998L0096

Úřední věstník L 025 , 01/02/1999 S. 0027 - 0033

		Směrnice Rady 98/96/ESze dne 14. prosince 1998,kterou se mění, mimo jiné ve věci neúředních inspekcí, směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 66/403/EHS, 69/208/EHS, 70/457/EHS a 70/458/EHS o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin, sadby brambor, osiva olejnin a přadných rostlin a osiva zeleniny na trh a o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlinRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že z níže uvedených důvodů by měly být změněny tyto směrnice o uvádění osiva a sadby na trh:- směrnice Rady 66/400/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva řepy na trh [4],- směrnice Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh [5],- směrnice Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh [6],- směrnice Rady 66/403/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění sadby brambor na trh [7],- směrnice Rady 69/208/EHS ze dne 30. června 1969 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh [8],- směrnice Rady 70/457/EHS ze dne 29. září 1970 o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin [9] a- směrnice Rady 70/458/EHS ze dne 29. září 1970 o uvádění osiva zeleniny na trh [10];vzhledem k tomu, že na základě rozhodnutí Komise 89/540/EHS ze dne 22. září 1989 o provedení časově omezeného testu týkajícího se uvádění osiva a sadby na trh [11] byl proveden časově omezený test za určených podmínek s cílem ověřit, zda je možné využitím neúředních inspekcí zjednodušit postup úředního uznávání osiva podle směrnic 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS a 69/208/EHS, aniž by jakost osiva významně poklesla;vzhledem k tomu, že výsledky testu ukázaly, v určitých případech je možné zjednodušit postup úředního uznávání osiva v případě certifikovaného osiva všech kategorií tím, že inspekce budou provádět jiní inspektoři než ti, které úředním zkoušením pověří orgán pro uznávání osiva;vzhledem k tomu, že by se mělo přihlédnout k administrativnímu vývoji v členských státech;vzhledem k tomu, že by proto měly být přiměřeně změněny směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS a 69/208/EHS;vzhledem k tomu, že směrnice 66/401/EHS, 66/402/EHS, 69/208/EHS a 70/458/EHS stanovují, že seznamy druhů v nich uvedené mohou být změněny s ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků, pokud jde o názvy a o hybridy vznikající křížením druhů, na které se vztahují zmíněné směrnice, postupem projednávání ve stálém výboru;vzhledem k tomu, že je žádoucí usnadnit přijetí nových druhů do seznamu druhů v uvedených směrnicích;vzhledem k tomu, že by proto měly být tyto směrnice změněny;vzhledem k tomu, že směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 69/208/EHS a 70/458/EHS upravují pořádání časově omezených testů, aby byla nalezena možnost zlepšení některých prvků uznávacích postupů stanovených v uvedených směrnicích;vzhledem k tomu, že zkušenosti ukázaly, že by oblast použití těchto testů k nalezení možnosti zlepšení některých ustanovení uvedených směrnic měla být rozšířena;vzhledem k tomu, že by měl být v rámci směrnice 66/403/EHS vytvořen právní základ pro pořádání časově omezených testů, aby byla nalezena možnost zlepšení některých ustanovení zmíněné směrnice;vzhledem k tomu, že by měla být do směrnic 70/457/EHS a 70/458/EHS včleněna pravidla o vhodnosti názvů odrůd,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 66/400/EHS se mění takto:1. V čl. 2 odst. 1 části C se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) i) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků,ii) jsou-li splněny podmínky podle přílohy I oddílu A, u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno nebo zkouškou pod úředním dohledem splnění výše uvedených požadavků;."2. V článku 2 se doplňují nové odstavce, které znějí:"3. Provádění zkoušky pod úředním dohledem podle odst. 1 části C písm. d) bodu ii) vyhovuje těmto požadavkům:i) inspektoři:a) mají nezbytnou odbornou způsobilost;b) nemají na provádění zkoušek osobní zájem;c) jsou úředně schváleni orgánem daného členského státu příslušným k uznávání osiva, přičemž toto schválení je podmíněno buď složením přísahy, nebo podepsáním písemného prohlášení, v němž se zavazují dodržovat pravidla platná pro úřední zkoušky;d) provádějí zkoušky pod úředním dohledem podle pravidel platných pro úřední zkoušky;ii) množitelské porosty, které jsou předmětem inspekce, vzešly z osiva, které bylo podrobeno úřední následné kontrole s uspokojivými výsledky;iii) část množitelských porostů je předmětem inspekce prováděné úředními inspektory. Tato část činí 10 % u samosprašných porostů a 20 % u cizosprašných porostů, a 5 % nebo 15 % u druhů, pro které členské státy stanoví úřední laboratorní vyšetření odrůdové pravosti a odrůdové čistoty podle morfologických a fyziologických znaků nebo případně biochemickou analýzou;iv) část vzorků partií osiva sklizeného z množitelských porostů je odebrána pro úřední následné kontroly a popřípadě pro laboratorní vyšetření osiva týkající se odrůdové pravosti a odrůdové čistoty;v) členské státy stanoví sankce, které se ukládají za porušení pravidel o zkouškách pod úředním dohledem. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Mezi sankce lze zařadit to, že inspektorům při úmyslném nebo nedbalostním porušení pravidel platných pro úřední zkoušky orgán příslušný pro uznávání osiva odebere úřední schválení podle odst. 3 bodu i) písm. c). V takovém případě se zruší provedená uznání přezkoušeného osiva, ledaže lze prokázat, že dané osivo skutečně splňuje veškeré požadavky.4. Další opatření pro provádění zkoušek pod úředním dohledem mohou být přijata postupem podle článku 21.Až do přijetí těchto opatření platí podmínky článku 2 rozhodnutí Komise 89/540/EHS."3. V článku 13a se první pododstavec nahrazuje tímto:"Aby byla nalezena možnost zlepšení některých ustanovení těchto směrnic, lze postupem podle článku 21 rozhodnout, že se za zvláštních podmínek na úrovni Společenství uspořádají časově omezené testy."4. V příloze I oddíle A se bod 3 nahrazuje tímto:"3. U certifikovaného osiva všech kategorií se provede alespoň jedna úřední inspekce nebo inspekce pod úředním dohledem; u základního osiva se provedou alespoň dvě úřední inspekce, jedna u sazeček a jedna u semenic."Článek 2Směrnice 66/401/EHS se mění takto:1. V čl. 2 odst. 1 části C se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) i) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků nebo,ii) jsou-li splněny podmínky podle přílohy I, u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno nebo zkouškou pod úředním dohledem splnění výše uvedených požadavků."2. V článku 2 se odstavec 1a nahrazuje tímto:"1a. Změny prováděné v seznamu druhů uvedeném v odst. 1 části A se přijímají postupem podle článku 21."3. V článku 2 se doplňují nové odstavce, které znějí:"3. Provádění zkoušky pod úředním dohledem podle odst. 1 části C písm. d) bodu ii) vyhovuje těmto požadavkům:i) inspektoři:a) mají nezbytnou odbornou způsobilost;b) nemají na provádění zkoušek osobní zájem;c) jsou úředně schváleni orgánem daného členského státu příslušným k uznávání osiva, přičemž toto schválení je podmíněno buď složením přísahy, nebo podepsáním písemného prohlášení, v němž se zavazují dodržovat pravidla platná pro úřední zkoušky;d) provádějí zkoušky pod úředním dohledem podle pravidel platných pro úřední zkoušky;ii) množitelské porosty, které jsou předmětem inspekce, vzešly z osiva, které bylo podrobeno úřední následné kontrole s uspokojivými výsledky;iii) část množitelských porostů je předmětem inspekce prováděné úředními inspektory. Tato část činí 10 % u samosprašných porostů a 20 % u cizosprašných porostů a 5 % nebo 15 % u druhů, pro které členské státy stanoví úřední laboratorní vyšetření odrůdové pravosti a odrůdové čistoty podle morfologických a fyziologických znaků nebo případně biochemickou analýzou;iv) část vzorků partií osiva sklizeného z množitelských porostů je odebrána pro úřední následné kontroly a popřípadě pro laboratorní vyšetření osiva týkající se odrůdové pravosti a odrůdové čistoty;v) členské státy stanoví sankce, které se ukládají za porušení pravidel o zkouškách pod úředním dohledem. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Mezi sankce lze zařadit to, že inspektorům při úmyslném nebo nedbalostním porušení pravidel platných pro úřední zkoušky orgán příslušný pro uznávání osiva odebere úřední schválení podle odst. 3 bodu i) písm. c). V takovém případě se zruší provedená uznání přezkoušeného osiva, ledaže lze prokázat, že dané osivo skutečně splňuje veškeré požadavky.4. Další opatření pro provádění zkoušek pod úředním dohledem mohou být přijata postupem podle článku 21.Až do přijetí těchto opatření platí podmínky článku 2 rozhodnutí Komise 89/540/EHS."4. V článku 13a se první pododstavec nahrazuje tímto:"Aby byla nalezena možnost zlepšení některých ustanovení těchto směrnic, lze postupem podle článku 21 rozhodnout, že se za zvláštních podmínek na úrovni Společenství uspořádají časově omezené testy."5. V příloze I bodě 6 se první věta nahrazuje tímto:"6. Dodržování uvedených norem a jiných požadavků se u základního osiva ověřuje při úředních inspekcích a u certifikovaného osiva při úředních inspekcích nebo při inspekcích pod úředním dohledem."Článek 3Směrnice 66/402/EHS se mění takto:1. V čl. 2 odst. 1 části E se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) i) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků nebo,ii) jsou-li splněny podmínky podle přílohy I, u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno nebo zkouškou pod úředním dohledem splnění výše uvedených požadavků."2. V čl. 2 odst. 1 části F se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) i) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků nebo,ii) jsou-li splněny podmínky podle přílohy I, u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno nebo zkouškou pod úředním dohledem splnění výše uvedených požadavků."3. V čl. 2 odst. 1 části G se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) i) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků nebo,ii) jsou-li splněny podmínky podle přílohy I, u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno nebo zkouškou pod úředním dohledem splnění výše uvedených požadavků."4. V článku 2 se odstavec 1a nahrazuje tímto:"1a. Změny prováděné v seznamu druhů uvedeném v odst. 1 části A se přijímají postupem podle článku 21."5. V článku 2 se doplňují nové odstavce, které znějí:"3. Provádění zkoušky pod úředním dohledem podle odst. 1 části E písm. d) bodu ii), části F písm. d) bodu ii) a části G písm. d) bodu ii) vyhovuje těmto požadavkům:i) inspektoři:a) mají nezbytnou odbornou způsobilost;b) nemají na provádění zkoušek osobní zájem;c) jsou úředně schváleni orgánem daného členského státu příslušným k uznávání osiva, přičemž toto schválení je podmíněno buď složením přísahy, nebo podepsáním písemného prohlášení, v němž se zavazují dodržovat pravidla platná pro úřední zkoušky;d) provádějí zkoušky pod úředním dohledem podle pravidel platných pro úřední zkoušky;ii) množitelské porosty, které jsou předmětem přehlídky, vzešly z osiva, které bylo podrobeno úřední následné kontrole s uspokojivými výsledky;iii) část množitelských porostů je předmětem inspekce prováděné úředními inspektory. Tato část činí 10 % u samosprašných porostů a 20 % u cizosprašných porostů, a 5 % nebo 15 % u druhů, pro které členské státy stanoví úřední laboratorní vyšetření odrůdové pravosti a odrůdové čistoty podle morfologických a fyziologických znaků nebo případně biochemickou analýzou;iv) část vzorků partií osiva sklizeného z množitelských porostů je odebrána pro úřední následné kontroly a popřípadě pro laboratorní vyšetření osiva týkající se odrůdové pravosti a odrůdové čistoty;v) členské státy stanoví sankce, které se ukládají za porušení pravidel o zkouškách pod úředním dohledem. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Mezi sankce lze zařadit to, že inspektorům při úmyslném nebo nedbalostním porušení pravidel platných pro úřední zkoušky orgán příslušný pro uznávání osiva odebere úřední schválení podle odst. 3 bodu i) písm. c). V takovém případě se zruší provedená uznání přezkoušeného osiva, ledaže lze prokázat, že dané osivo skutečně splňuje veškeré požadavky.4. Další opatření pro provádění zkoušek pod úředním dohledem mohou být přijata postupem podle článku 21.Až do přijetí těchto opatření platí podmínky článku 2 rozhodnutí Komise 89/540/EHS."6. V článku 13a se první pododstavec nahrazuje tímto:"Aby byla nalezena možnost zlepšení některých ustanovení této směrnice, lze postupem podle článku 21 rozhodnout, že se za zvláštních podmínek na úrovni Společenství uspořádají časově omezené testy."7. V příloze I bodě 5 se první věta nahrazuje tímto:"5. Dodržování uvedených norem a jiných požadavků se u základního osiva ověřuje při úředních inspekcích a u certifikovaného osiva při úředních inspekcích nebo při inspekcích pod úředním dohledem."Článek 4Směrnice 66/403/EHS se mění takto:Vkládá se nový článek, který zní:"Článek 13bAby byla nalezena možnost zlepšení některých ustanovení těchto směrnic, lze postupem podle článku 19 rozhodnout, že se za zvláštních podmínek na úrovni Společenství uspořádají časově omezené testy.V rámci takových testů mohou být členské státy osvobozeny od určitých povinností stanovených v této směrnici. Rozsah osvobození se stanoví odkazem na ustanovení, kterých se osvobození týká. Trvání jednoho testu nepřekročí sedm let."Článek 5Směrnice 69/208/EHS se mění takto:1. V čl. 2 odst. 1 části C se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) i) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků nebo,ii) jsou-li splněny podmínky podle přílohy I, u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno nebo zkouškou pod úředním dohledem splnění výše uvedených požadavků."2. V čl. 2 odst. 1 části D se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) i) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků nebo,iii) jsou-li splněny podmínky podle přílohy I, u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno nebo zkouškou pod úředním dohledem splnění výše uvedených požadavků."3. V čl. 2 odst. 1 části E se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) i) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků nebo,ii) jsou-li splněny podmínky podle přílohy I, u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno nebo zkouškou pod úředním dohledem splnění výše uvedených požadavků."4. V čl. 2 odst. 1 části Ea se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) i) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků nebo,ii) jsou-li splněny podmínky podle přílohy I, u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno nebo zkouškou pod úředním dohledem splnění výše uvedených požadavků."5. V čl. 2 odst. 1 části F se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) i) u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno splnění výše uvedených požadavků nebo,ii) jsou-li splněny podmínky podle přílohy I, u kterého bylo úřední zkouškou ověřeno nebo zkouškou pod úředním dohledem splnění výše uvedených požadavků."6. V článku 2 se odstavec 1a nahrazuje tímto:"1a. Změny prováděné v seznamu druhů uvedeném v odst. 1 části A se přijímají postupem podle článku 20."7. V článku 2 se doplňuji nové odstavce, které znějí:"3. Provádění zkoušky pod úředním dohledem podle odst. 1 části C písm. d) bodu ii), části D písm. d) bodu ii), části E písm. d) bodu ii), části Ea písm. d) bodu ii) a části F písm. d) bodu ii) vyhovuje těmto požadavkům:i) inspektoři:a) mají nezbytnou odbornou způsobilost;b) nemají na provádění zkoušek osobní zájem;c) jsou úředně schváleni orgánem daného členského státu příslušným k uznávání osiva, přičemž toto schválení je podmíněno buď složením přísahy, nebo podepsáním písemného prohlášení, v němž se zavazují dodržovat pravidla platná pro úřední zkoušky;d) provádějí zkoušky pod úředním dohledem podle pravidel platných pro úřední zkoušky;ii) množitelské porosty, které jsou předmětem inspekce, vzešly z osiva, které bylo podrobeno úřední následné kontrole s uspokojivými výsledky;iii) část množitelských porostů je předmětem inspekce prováděné úředními inspektory. Tato část činí 10 % u samosprašných porostů a 20 % u cizosprašných porostů a 5 % nebo 15 % u druhů, pro které členské státy stanoví úřední laboratorní vyšetření odrůdové pravosti a odrůdové čistoty podle morfologických a fyziologických znaků nebo případně biochemickou analýzou;iv) část vzorků partií osiva sklizeného z množitelských porostů je odebrána pro úřední následné kontroly a popřípadě pro laboratorní vyšetření osiva týkající se odrůdové pravosti a odrůdové čistoty;v) členské státy stanoví sankce, které se ukládají za porušení pravidel o zkouškách pod úředním dohledem. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Mezi sankce lze zařadit to, že inspektorům při úmyslném nebo nedbalostním porušení pravidel platných pro úřední zkoušky orgán příslušný pro uznávání osiva odebere úřední schválení podle odst. 3 bodu i) písm. c). V takovém případě se zruší provedená uznání přezkoušeného osiva, ledaže lze prokázat, že dané osivo skutečně splňuje veškeré požadavky.4. Další opatření pro provádění zkoušek pod úředním dohledem mohou být přijata postupem podle článku 20.Až do přijetí těchto opatření platí podmínky článku 2 rozhodnutí Komise 89/540/EHS."8. V článku 12a se první pododstavec nahrazuje tímto:"Aby byla nalezena možnost zlepšení některých ustanovení těchto směrnic, lze postupem podle článku 21 rozhodnout, že se za zvláštních podmínek na úrovni Společenství uspořádají časově omezené testy."9. V příloze I bodě 5 se první věta nahrazuje tímto:"5. Dodržování uvedených norem a jiných požadavků se u základního osiva ověřuje při úředních inspekcích a u certifikovaného osiva při úředních inspekcích nebo při inspekcích pod úředním dohledem."Článek 6Směrnice 70/457/EHS se mění takto:V článku 9 se doplňuje nový odstavec, který zní:"5. Pokud jde o vhodnost názvů odrůd, použije se článek 63 nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o ochraně odrůd rostlin ve Společenství [12].Prováděcí pravidla týkající se o vhodnosti názvů odrůd mohou být přijata postupem podle článku 23."Článek 7Směrnice 70/458/EHS se mění takto:1. V článku 2 se odstavec 1a nahrazuje tímto:"1a. Změny prováděné v seznamu druhů uvedeném v odst. 1 části A se přijímají postupem podle článku 40."2. V článku 29a se první pododstavec nahrazuje tímto:"Aby byla nalezena možnost zlepšení některých ustanovení této směrnice, lze postupem podle článku 40 rozhodnout, že se za zvláštních podmínek na úrovni Společenství uspořádají časově omezené testy."3. V článku 10 se doplňuje nový odstavec, který zní:"5. Pokud jde o vhodnost názvů odrůd, použije se článek 63 nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o ochraně odrůd rostlin ve Společenství [*] Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2506/95 (Úř. věst. L 258, 28.10.1995, s. 3)..Prováděcí pravidla týkající se o vhodnosti názvů odrůd mohou být přijata postupem podle článku 40."Článek 81. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. února 2000. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení svých vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 9Komise předloží nejpozději do pěti let po vstupu této směrnice v platnost podrobné vyhodnocení zjednodušeného postupu uznávání, který zavádí tato směrnice. Vyhodnocení se soustředí zejména na případné důsledky pro jakost osiva.Článek 10Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 11Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 14. prosince 1998.Za RadupředsedaW. Molterer[1] Úř. věst. C 289, 24.9.1997, s. 6.[2] Úř. věst. C 167, 1.6.1998, s. 302.[3] Úř. věst. C 73, 9.3.1998, s. 45.[4] Úř. věst. 125, 11.7.1996, s. 2290/66. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 98/95/ES (Úř. věst. L, 1.2.1999, s. 1).[5] Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2298/66. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 98/95/ES.[6] Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2309/66. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 98/95/ES.[7] Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2320/66. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 98/95/ES.[8] Úř. věst. L 169, 10.7.1969, s. 3. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 98/95/ES.[9] Úř. věst. L 225, 12.10.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 98/95/ES.[10] Úř. věst. L 225, 12.10.1970, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 98/95/ES.[11] Úř. věst. L 286, 4.10.1989, s. 24. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím Komise 96/336/ES (Úř. věst. L 128, 29.5.1996, s. 23).[12] Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2506/95 (Úř. věst. L 258, 28.10.1995, s. 3).--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2010/60/EU ze dne 30. srpna 2010 , kterou se stanovují některé odchylky pro uvádění směsí osiv pícnin určených k uchování přirozeného životního prostředí na trh  Text s významem pro EHP

text:
               31.8.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 228/10

         SMĚRNICE KOMISE 2010/60/EU
   ze dne 30. srpna 2010,
   kterou se stanovují některé odchylky pro uvádění směsí osiv pícnin určených k uchování přirozeného životního prostředí na trh
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 čtvrtý pododstavec uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Otázky biologické rozmanitosti a zachování genetických zdrojů rostlin získávají v průběhu posledních let stále více na významu, jak ukazuje vývoj na mezinárodní úrovni a na úrovni EU. Jako příklady lze uvést rozhodnutí Rady 93/626/EHS ze dne 25. října 1993 o uzavření Úmluvy o biologické rozmanitosti (2), rozhodnutí Rady 2004/869/ES ze dne 24. února 2004 o uzavření Mezinárodní smlouvy o genetických zdrojích rostlin pro výživu a zemědělství jménem Evropského společenství (3), nařízení Rady (ES) č. 870/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se zřizuje program Společenství pro zachování, popis, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1467/94 (4), a nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (5). V rámci právních předpisů EU, jimiž se řídí uvádění směsí osiv pícnin na trh, a to směrnice 66/401/EHS, by měly být stanoveny zvláštní podmínky, aby byly tyto otázky zohledněny.

               (2)

               Aby bylo umožněno uvádění směsí osiv pícnin určených k uchování přirozeného životního prostředí na trh v rámci uchování genetických zdrojů (dále jen „směsi určené k uchování“) i v případech, kdy tyto směsi nesplňují některé obecné požadavky pro uvádění na trh stanovené ve směrnici 66/401/EHS, je nezbytné stanovit některé odchylky.

               (3)

               Aby se zajistilo, že směsi uváděné na trh jako směsi určené k uchování budou splňovat požadavky těchto odchylek, je nezbytné stanovit, že při uvádění těchto směsí na trh je zapotřebí povolení. Toto povolení by se mělo udělovat na základě žádosti.

               (4)

               Touto směrnicí by však neměla být dotčena směrnice Komise 2008/62/ES ze dne 20. června 2008, kterou se stanovují některé odchylky pro povolování zemědělských krajových odrůd a odrůd, které jsou přirozeně adaptovány na místní a regionální podmínky a ohroženy genetickou erozí, a pro uvádění osiva a sadby brambor těchto odrůd na trh (6), pokud jde o směsi určené k uchování obsahující uchovávané odrůdy ve smyslu směrnice 2008/62/ES.

               (5)

               Zvláštní oblasti ochrany vyhlášené členskými státy v souladu se směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (7) jsou oblasti s přirozenými a polopřirozenými stanovišti, která si zasluhují ochranu. Tyto oblasti by měly být považovány za zdrojové oblasti směsí určených k uchování. Členské státy by také měly mít možnost vyhlásit další oblasti přispívající k uchování genetických zdrojů rostlin v případě, že tyto oblasti podléhají srovnatelným pravidlům.

               (6)

               Mělo by být stanoveno, že složky směsi určené k uchování se budou v povolení a na návěsce uvádět jako druhy, případně poddruhy. Zároveň by zde měly být uvedeny konkrétní údaje o klíčivosti složek směsi, na něž se vztahuje směrnice 66/401/EHS a které nesplňují požadavky ohledně klíčivosti stanovené v příloze II uvedené směrnice. Pokud jde o tyto požadavky, u přímo sklízených směsí určených k uchování je nezbytné zohlednit použitou metodu sklizně.

               (7)

               Před vydáním povolení pro uvedení na trh je nezbytné stanovit odchylky pro zkoušku směsi určené k uchování prováděnou členskými státy. Způsob provádění zkoušek těchto směsí by měl také v určitých případech umožnit rozlišení mezi metodami sklizně směsí z jednotlivě pěstovaných plodin a přímo sklízených směsí určených k uchování.

               (8)

               Aby se zajistilo, že uvádění směsí určených k uchování na trh probíhá v souladu s cílem uchování genetických zdrojů, měla by být stanovena omezení, zejména pokud jde o oblast původu a zdrojovou oblast.

               (9)

               Mělo by být pevně stanoveno maximální množství směsí určených k uchování uváděných na trh. K zajištění toho, aby bylo toto maximální množství dodržováno, by měly členské státy od producentů vyžadovat, aby oznamovali množství směsí určených k uchování, u kterých chtějí žádat o povolení, a je-li to nutné, měly by příslušné množství producentům přidělovat.

               (10)

               Sledovatelnost směsí určených k uchování by měla být zajištěna prostřednictvím příslušných požadavků na uzavírání a označování.

               (11)

               K zajištění správného používání pravidel stanovených v této směrnici by mělo být prováděno úřední sledování.

               (12)

               Po uplynutí odpovídajícího období by Komise měla posoudit, zda jsou opatření stanovená touto směrnicí účinná.

               (13)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely této směrnice:

               a)

               „zdrojovou oblastí“ se rozumí:

                           i)

                           oblast vyhlášená členským státem jako zvláštní oblast ochrany v souladu s čl. 4 odst. 4 směrnice 92/43/EHS,

                           ii)

                           oblast podílející se na uchování genetických zdrojů rostlin vyhlášená členským státem v souladu s vnitrostátním postupem založeném na kritériích srovnatelných s kritérii podle čl. 4 odst. 4 směrnice 92/43/EHS ve spojení s čl. 1 písm. k) a l) uvedené směrnice, která je spravována, chráněna a sledována způsobem odpovídajícím článkům 6 a 11 uvedené směrnice;

               b)

               „lokalitou sběru“ se rozumí část zdrojové oblasti, na níž byl proveden sběr osiva;

               c)

               „přímo sklízenou směsí“ se rozumí směs osiv uváděná na trh jako směs získaná v lokalitě sběru s čištěním nebo bez čištění;

               d)

               „směsí z jednotlivě pěstovaných plodin“ se rozumí směs osiv vyrobená podle následujícího procesu:

                           i)

                           v lokalitě sběru je získáno osivo jednotlivých druhů,

                           ii)

                           osivo uvedené v bodu i) se namnoží mimo lokalitu sběru jako jednodruhové osivo,

                           iii)

                           tato jednodruhová osiva se poté smíchají, a tak se vytvoří směs složená z rodů, druhů a případně poddruhů, které jsou typické pro typ stanoviště v lokalitě sběru.

         Článek 2
   Směsi určené k uchování
   1.   Odchylně od čl. 3 odst. 1 a 2 směrnice 66/401/EHS mohou členské státy povolit uvádění směsí různých rodů, druhů a případně poddruhů na trh, které jsou určeny k uchování přirozeného životního prostředí v kontextu uchování genetických zdrojů podle čl. 22a odst. 1 písm. b) uvedené směrnice.
   Tyto směsi mohou obsahovat osivo pícnin, na něž se vztahuje směrnice 66/401/EHS, a dále osivo rostlin, které nejsou pícninami ve smyslu uvedené směrnice.
   Tyto směsi se dále označují jako „směsi určené k uchování“.
   2.   V případech, kdy směs určená k uchování obsahuje uchovávanou odrůdu, použije se směrnice 2008/62/ES.
   3.   Pokud není v této směrnici uvedeno jinak, použije se směrnice 66/401/EHS.
   Článek 3
   Oblast původu
   Když členský stát udělí povolení k uvedení směsi určené k uchování na trh, určí zároveň oblast, s níž je směs přirozeně spojena a která se dále označuje jako „oblast původu“. Zohlední přitom informace od orgánů odpovědných za genetické zdroje rostlin nebo od organizací, které jsou v členských státech pro tento účel uznávány. Pokud se oblast původu nachází ve více než jednom členském státě, bude určena všemi dotčenými členskými státy na základě vzájemné dohody.
   Článek 4
   Povolení
   1.   Členské státy mohou povolit uvádění směsí určených k uchování na trh v jejich oblasti původu za podmínky, že tyto směsi splňují požadavky uvedené v článku 5 v případě přímo sklízených směsí, nebo požadavky uvedené v článku 6 v případě směsí z jednotlivě pěstovaných plodin.
   2.   Povolení musí obsahovat tyto údaje:

               a)

               jméno a adresa producenta;

               b)

               metoda sklizně: přímá sklizeň nebo z jednotlivě pěstovaných plodin;

               c)

               procentní podíl hmotnosti složek představovaných jednotlivými druhy a případně poddruhy;

               d)

               v případě směsí z jednotlivě pěstovaných plodin konkrétní údaje o klíčivosti složek směsi, na něž se vztahuje směrnice 66/401/EHS a které nesplňují požadavky ohledně klíčivosti stanovené v příloze II uvedené směrnice;

               e)

               množství směsi, které se má povolení týkat;

               f)

               oblast původu;

               g)

               omezení uvádění na trh v oblasti původu;

               h)

               zdrojová oblast;

               i)

               lokalita sběru a v případě směsi určené k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin také lokalita, kde se provádí množení;

               j)

               typ stanoviště v lokalitě sběru;

               k)

               rok sběru.

         3.   Pokud jde o odst. 2 písm. c), u přímo sklízených směsí určených k uchování je dostačující uvést ty složky představované druhy a případně poddruhy, které jsou typické pro typ stanoviště v lokalitě sběru a které mají jakožto složky směsi význam pro ochranu životního prostředí v kontextu zachování genetických zdrojů.
   Článek 5
   Požadavky pro získání povolení pro přímo sklízené směsi určené k uchování
   1.   Přímo sklízená směs určená k uchování musí být ve zdrojové oblasti získána z lokality sběru, která nebyla oseta po dobu 40 let před podáním žádosti producentem podle čl. 7 odst. 1. Zdrojová oblast musí spadat do oblasti původu.
   2.   Procentní podíl složek přímo sklízené směsi určené k uchování, které představují druhy a případně poddruhy typické pro typ stanoviště v lokalitě sběru a které mají jakožto složky směsi význam pro uchování přirozeného životního prostředí v rámci uchování genetických zdrojů, musí být vhodný pro potřeby obnovy typu stanoviště v lokalitě sběru.
   3.   Klíčivost složek uvedených v odstavci 2 musí být dostačující pro potřeby obnovy typu stanoviště v lokalitě sběru.
   4.   Maximální obsah druhů a případně poddruhů, které nesplňují podmínky stanovené v odstavci 2, nesmí překročit 1 % hmotnostní. Přímo sklízená směs určená k uchování nesmí obsahovat druhy Avena fatua, Avena sterilis a Cuscuta spp. Maximální obsah Rumex spp. jiných než Rumex acetosella a Rumex maritimus nesmí překročit 0,05 % hmotnostních.
   Článek 6
   Požadavky pro získání povolení pro směsi určené k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin
   1.   Pokud jde o směsi určené k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin, osivo určené k výrobě směsi osiva z jednotlivě pěstovaných plodin musí být ve zdrojové oblasti získáno z lokality sběru, která nebyla oseta po dobu 40 let před podáním žádosti producentem podle čl. 7 odst. 1. Zdrojová oblast musí spadat do oblasti původu.
   2.   Osivo, z něhož se skládá směs určená k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin musí tvořit druhy a případně poddruhy, které jsou typické pro typ stanoviště v lokalitě sběru a které mají jakožto složky směsi význam pro uchování přirozeného životního prostředí v rámci uchování genetických zdrojů.
   3.   Složky směsi určené k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin, které jsou osivem pícnin ve smyslu směrnice 66/401/EHS, musí před smísením splňovat požadavky stanovené v části III přílohy II směrnice 66/401/EHS, pokud jde o technickou čistotu, jak je stanoveno ve sloupcích 4 až 11 tabulky v části I bodě 2 oddíle A uvedené přílohy, pokud jde o nejvyšší povolený výskyt jiných druhů rostlin ve vzorku o hmotnosti uvedené ve sloupci 4 přílohy III uvedené směrnice (celková hodnota pro daný sloupec), jak je stanoveno ve sloupcích 12, 13 a 14 tabulky v části I bodě 2 oddíle A přílohy II uvedené směrnice, a pokud jde o podmínky týkající se semen druhu Lupinus, jak je stanoveno ve sloupci 15 tabulky v části I bodě 2 oddíle A uvedené přílohy.
   4.   Množení může probíhat po pět generací.
   Článek 7
   Procesní požadavky
   1.   Povolení se uděluje na základě žádosti producenta.
   K žádosti musejí být připojeny informace nutné k ověření souladu s články 4 a 5 v případě přímo sklízených směsí určených k uchování a s články 4 a 6 v případě směsí určených k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin.
   2.   Pokud jde o přímo sklízené směsi určené k uchování, provede členský stát, ve kterém se nachází lokalita sběru, vizuální kontroly.
   Tyto vizuální kontroly proběhnou v lokalitě sběru v průběhu období růstu v intervalech potřebných k zajištění toho, aby směs splňovala přinejmenším požadavky pro získání povolení uvedené v čl. 5 odst. 2 a 4.
   Členský stát, který provedl vizuální kontrolu, zaznamená její výsledky.
   3.   Pokud jde o směsi určené k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin, členský stát po přezkoumání žádosti provede zkoušky nebo pod vlastním oficiálním dohledem nechá provést zkoušky, kterými ověří, že směs určená k uchování splňuje přinejmenším požadavky pro získání povolení uvedené v čl. 6 odst. 2 a 3.
   Tyto zkoušky se provádí v souladu se současnými mezinárodními metodami nebo, v případě, že takové metody neexistují, v souladu s jinými vhodnými metodami.
   U těchto zkoušek dotčený členský stát zajistí, aby byly vzorky odebírány z homogenních partií. Zajistí také uplatňování pravidel pro hmotnost partie a hmotnost vzorku podle čl. 7 odst. 2 směrnice 66/401/EHS.
   Článek 8
   Množstevní omezení
   Každý členský stát zajistí, aby celkové množství osiva ve směsích určených k uchování uváděných na trh ročně nepřesáhlo 5 % celkové hmotnosti všech směsí osiv pícnin, na něž se vztahuje směrnice 66/401/EHS a které se uvádí na trh v daném roce v dotčeném členském státě.
   Článek 9
   Uplatňování množstevních omezení
   1.   V případě přímo sklízených směsí určených k uchování zajistí členské státy, aby producenti před začátkem každého pěstitelského období informovali o množství osiva ve směsích určených k uchování, pro které chtějí žádat o povolení, a o velikosti a poloze plánované lokality nebo plánovaných lokalit sběru.
   V případě směsí určených k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin zajistí členské státy, aby producenti před začátkem každého pěstitelského období informovali o množství osiva ve směsích určených k uchování, pro které chtějí žádat o povolení, a o velikosti a poloze plánované lokality nebo plánovaných lokalit sběru a plánované lokality nebo plánovaných lokalit, kde bude probíhat množení.
   2.   Pokud z informací oznámených podle odstavce 1 vyplývá, že by mohlo dojít k překročení množství uvedeného v článku 8, přidělí členské státy každému z dotčených producentů množství, které bude moci v daném pěstitelském období uvést na trh.
   Článek 10
   Uzavírání obalů a nádob
   1.   Členské státy zajistí, aby byly směsi určené k uchování uváděny na trh pouze v uzavřených obalech a nádobách opatřených uzávěrem.
   2.   Aby se zajistila funkčnost uzávěru, musí být součástí uzavíracího systému alespoň návěska nebo připevněná plomba.
   3.   Obaly a nádoby uvedené v odstavci 1 musejí být uzavřeny tak, aby nemohly být otevřeny bez poškození uzavíracího systému nebo bez zanechání stop po manipulaci buď na návěsce producenta, nebo na obalu či nádobě.
   Článek 11
   Označování
   1.   Členské státy zajistí, aby byly obaly a nádoby směsí určených k uchování opatřeny návěskou producenta nebo vytištěným či orazítkovaným nápisem obsahujícím alespoň tyto informace:

               a)

               slova „pravidla a normy EU“;

               b)

               jméno a adresa osoby odpovědné za připevňování návěsek nebo její identifikační značka;

               c)

               metoda sklizně: přímá sklizeň nebo z jednotlivě pěstovaných plodin;

               d)

               rok uzavření vyjádřený slovy: „uzavřeno …“ (rok);

               e)

               oblast původu;

               f)

               zdrojová oblast;

               g)

               lokalita sběru;

               h)

               typ stanoviště v lokalitě sběru;

               i)

               slova „směs osiva pícniny určená k uchování, která má být použita v oblasti se stejným typem stanoviště jako lokalita sběru, bez ohledu na biotické podmínky“;

               j)

               číslo partie přidělené osobou odpovědnou za připevňování návěsek;

               k)

               procentní podíl hmotnosti složek představovaných jednotlivými druhy a případně poddruhy;

               l)

               deklarovaná čistá nebo hrubá hmotnost;

               m)

               v případě použití granulovaných pesticidů, granulovacích látek nebo jiných tuhých přídavných látek je nutné uvést druh přídavné látky a přibližný poměr mezi hmotností klubíček nebo čistých semen a celkovou hmotností a

               n)

               v případě směsí z jednotlivě pěstovaných plodin konkrétní údaje o klíčivosti složek směsi, na něž se vztahuje směrnice 66/401/EHS a které nesplňují požadavky ohledně klíčivosti stanovené v příloze II uvedené směrnice.

         2.   Pokud jde o odst. 1 písm. k), postačí uvést složky přímo sklízených směsí určených k uchování podle čl. 4 odst. 3.
   3.   Pokud jde o odst. 1 písm. n), postačí uvést průměr požadovaných hodnot klíčivosti v případě, že je počet požadovaných hodnot klíčivosti vyšší než pět.
   Článek 12
   Sledování
   Členské státy zajistí dodržování této směrnice prostřednictvím úředního sledování.
   Článek 13
   Podávání zpráv
   Členské státy zajistí, aby producenti působící na jejich území podali za každé pěstitelské období zprávu o množství směsí určených k uchování uvedených na trh.
   Na požádání podají členské státy Komisi a ostatním členským státům zprávu o množství směsí určených k uchování uvedených na trh na jejich území.
   Článek 14
   Oznámení uznávaných organizací odpovědných za genetické zdroje rostlin
   Členské státy na požádání uvědomí Komisi o orgánech odpovědných za genetické zdroje rostlin nebo organizacích, které jsou v členských státech pro tento účel uznávány.
   Článek 15
   Hodnocení
   Komise zhodnotí provádění této směrnice do 31. prosince 2014.
   Článek 16
   Provedení
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. listopadu 2011. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 17
   Vstup v platnost
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 18
   Určení
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 30. srpna 2010.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2298/66.

      (2)  Úř. věst. L 309, 13.12.1993, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 378, 23.12.2004, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 18.

      (5)  Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 162, 21.6.2008, s. 13.

      (7)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.