title: Směrnice Komise 2002/97/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se mění přílohy směrnic Rady 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů (2,4-D, triasulfuronu a thifensulfuron-methylu) v obilovinách, v potravinách živočišného původu a v určitých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchuText s významem pro EHP

text:
Důležité právní upozornění

|

32002L0097

Úřední věstník L 343 , 18/12/2002 S. 0023 - 0030

		Směrnice Komise 2002/97/ESze dne 16. prosince 2002,kterou se mění přílohy směrnic Rady 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů (2,4-D, triasulfuronu a thifensulfuron-methylu) v obilovinách, v potravinách živočišného původu a v určitých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 86/362/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v obilninách a na jejich povrchu [1], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2002/79/ES [2], a zejména na článek 10 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 86/363/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách živočišného původu a na jejich povrchu [3], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2002/79/ES, a zejména na článek 10 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v určitých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu [4], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2002/79/ES, a zejména na článek 7 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh [5], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2002/81/ES [6], a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. f) uvedené směrnice,vzhledem k těmto důvodům:(1) Existující účinné látky 2,4-D, triasulfuron a thifensulfuron-methyl byly směrnicemi Komise 2001/103/ES [7], 2000/66/ES [8] a 2001/99/ES [9] zařazeny do přílohy I směrnice 91/414/EHS pro použití jako herbicidy, aniž by však byly upřesněny zvláštní podmínky mající dopad na plodiny, které mohou být ošetřeny přípravky na ochranu rostlin obsahujícími tyto účinné látky.(2) Zařazení těchto účinných látek do přílohy I směrnice 91/414/EHS bylo založeno na hodnocení předložených informací týkajících se navržených použití. Informace o tomto použití předložily určité členské státy v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. f) směrnice 91/414/EHS. Předložené informace byly přezkoumány a jsou dostatečné pro stanovení určitých maximálních limitů reziduí (MLR).(3) Neexistuje-li MLR nebo dočasný MLR na úrovni Společenství, stanoví členské státy v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. f) směrnice 91/414/EHS dočasný vnitrostátní MLR předtím, než budou moci být povoleny přípravky na ochranu rostlin obsahující tuto účinnou látku.(4) S ohledem na zařazení dotyčných účinných látek do přílohy I směrnice 91/414/EHS bylo jejich technické a vědecké hodnocení dokončeno formou zprávy Komise o přezkoumání. Zpráva byla dokončena dne 2. října 2001 pro 2,4-D, 13. července 2000 pro triasulfuron a 29. června 2001 pro thifensulfuron-methyl. Ve zprávách je stanoven přijatelný denní příjem (ADI) pro 2,4-D ve výši 0,05 mg/kg tělesné hmotnosti na den, pro triasulfuron ve výši 0,01 mg/kg tělesné hmotnosti na den a pro thifensulfuron-methyl ve výši 0,01 mg/kg tělesné hmotnosti na den. Celoživotní expozice spotřebitelů potravin ošetřených dotyčnými účinnými látkami byla odhadnuta a zhodnocena v souladu s postupy Společenství. Byly též zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací [10] a stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny [11] k použité metodice. Byl učiněn závěr, že navržené maximální limity reziduí nepovedou k překročení této hodnoty ADI. V průběhu hodnocení a diskusí předcházejících zařazení dotyčných účinných látek do přílohy I směrnice 91/414/EHS nebyly zjištěny akutní toxické účinky, které by vyžadovaly stanovení akutní referenční dávky.(5) K zajištění náležité ochrany spotřebitelů proti expozici reziduím v produktech nebo na jejich povrchu, pro něž nebyla udělena povolení, je rozumné stanovit dočasné MLR na úrovni meze stanovitelnosti pro všechny tyto produkty spadající do působnosti směrnic 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS.(6) Stanovení takových dočasných maximálních limitů reziduí na úrovni Společenství nebrání tomu, aby členské státy udělily dočasná povolení v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. f) směrnice 91/414/EHS a přílohou VI uvedené směrnice. Období čtyř let se považuje za dostatečné k tomu, aby byl umožněn vývoj dalších použití dotyčné účinné látky. Po uplynutí tohoto období by se dočasné MLR měly stát konečnými.(7) Přílohy směrnic 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS by tedy měly být odpovídajícím způsobem změněny.(8) Komise oznámila návrh této směrnice Světové obchodní organizaci a připomínky, které obdržela, byly zohledněny při přípravě konečného znění směrnice. Možnost stanovení přípustných odchylek od maximálních limitů reziduí pro dovoz u určitých kombinací pesticidu a plodiny bude Komise zkoumat na základě předložení přijatelných údajů.(9) Tato směrnice je v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1V části A přílohy II směrnice 86/362/EHS se doplňují níže uvedené maximální limity reziduí pesticidů:"Rezidua pesticidů | Maximální limity v mg/kg |2,4-D (suma 2,4-D a jejích esterů, vyjádřeno jako 2,4-D) | 0,05 obiloviny |Triasulfuron | 0,05 obiloviny |Thifensulfuron methyl | 0,05 obiloviny |Článek 2V části B přílohy II směrnice 86/363/EHS se doplňují níže uvedené maximální limity reziduí pesticidů:"Rezidua pesticidů | Maximální limity v mg/kg (ppm) |V mase včetně tuku, masných polotovarech, drobech a živočišných tucích uvedených v příloze I pod kódy KN č. 0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex0208, 020900, 0210, 160100 a 1602 | V mléce a mléčných výrobcích uvedených v příloze I pod kódy KN č. 0401, 0402, 040500 a 0406 | V čerstvých vejcích bez skořápek, pokud jde o ptačí vejce a žloutky uvedené v příloze I pod kódy KN č. 040700 a 0408 |2,4-D | Ledviny (vyjma drůbeží) 1 Ostatní 0,05 | 0,01 | 0,01 |Článek 3Maximální limity reziduí dotyčných účinných látek, jak jsou uvedeny v příloze této směrnice, se doplňují do přílohy II směrnice 90/642/EHS.Článek 4Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 30. června 2003. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Budou tyto předpisy používat od 1. července 2003.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 5Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 6Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 16. prosince 2002.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 37.[2] Úř. věst. L 291, 28.10.2002, s. 1.[3] Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 43.[4] Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71.[5] Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.[6] Úř. věst. L 276, 12.10.2002, s. 28.[7] Úř. věst. L 313, 30.11.2001, s. 37.[8] Úř. věst. L 276, 28.10.2000, s. 35.[9] Úř. věst. L 304, 21.11.2001, s. 14.[10] Doporučení pro odhad dietárního příjmu reziduí pesticidů (Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues) (revidovaná verze); zpracováno v rámci programu GEMS/Food Programme ve spolupráci s Kodexovým výborem pro rezidua pesticidů (Codex Committee on Pesticide Residues), vydáno Světovou zdravotnickou organizací v roce 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).[11] Stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny k otázkám týkajícím se změn příloh směrnic Rady 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS (stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny ze dne 14. července 1998) (http://europa.eu.int/comm/dg24/health/sc/scp/out21_en.html).--------------------------------------------------PŘÍLOHA"Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují MLR | Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg) |Triasulfuron | Thifensulfuron- methyl | 2,4-D (suma 2,4-D a jejích esterů, vyjádřeno jako 2,4-D) |1.Ovoce, čerstvé, sušené nebo tepelně neupravené, konzervované zmrazením, bez přídavku cukru; ořechy | 0,05 | 0,05 | 0,05 |i)CITRUSOVÉ PLODYGrapefruity | | | |Citrony | | | |Kyselé lajmy | | | |Mandarinky (včetně klementin a podobných hybridů) | | | |Pomeranče | | | |Šedok (pomelo) | | | |Ostatní | | | |ii)OŘECHY(ve skořápce nebo jádra)Mandle | | | |Para ořechy | | | |Kešu ořechy | | | |Kaštany jedlé | | | |Kokosové ořechy | | | |Lískové ořechy | | | |Makadamie | | | |Pekanové ořechy | | | |Piniové oříšky | | | |Pistácie | | | |Vlašské ořechy | | | |Ostatní | | | |iii)JÁDROVÉ OVOCEJablka | | | |Hrušky | | | |Kdoule | | | |Ostatní | | | |iv)PECKOVÉ OVOCEMeruňky | | | |Třešně a višně | | | |Broskve (včetně nektarinek a podobných hybridů) | | | |Švestky a slívy | | | |Ostatní | | | |v)BOBULOVÉ A DROBNÉ OVOCEa)Hrozny révy vinné, stolní a moštovéHrozny stolní | | | |Hrozny moštové | | | |b)Jahody (kromě lesních) | | | |c)Ovoce z keřů (kromě planě rostoucích)Ostružiny | | | |Ostružiny ostružiníku ježiníku | | | |Ostružinomaliny | | | |Maliny | | | |Ostatní | | | |d)Ostatní bobulové a drobné ovoce (kromě planě rostoucích)Borůvky | | | |Klikva | | | |Rybíz (červený, černý a bílý) | | | |Angrešt | | | |Ostatní | | | |e)Planě rostoucí bobulové ovoce | | | |vi)RŮZNÉAvokádo | | | |Banány | | | |Datle | | | |Fíky | | | |Kiwi | | | |Kumkvat | | | |Liči | | | |Mango | | | |Olivy | | | |Mučenka | | | |Ananas | | | |Granátová jablka | | | |Ostatní | | | |2.Zelenina, čerstvá nebo tepelně neupravená, zmrazená nebo sušená | 0,05 | 0,05 | 0,05 |i)KOŘENOVÁ A HLÍZNATÁ ZELENINAŘepa salátová | | | |Mrkev | | | |Celer bulvový | | | |Křen | | | |Topinambury | | | |Pastinák | | | |Petržel kořenová | | | |Ředkvička | | | |Černý kořen | | | |Batáty | | | |Tuřín | | | |Vodnice | | | |Jam | | | |Ostatní | | | |ii)CIBULOVÁ ZELENINAČesnek | | | |Cibule kuchyňská | | | |Šalotka | | | |Cibule jarní | | | |Ostatní | | | |iii)PLODOVÁ ZELENINAa)LilkovitéRajčata | | | |Paprika zeleninová | | | |Lilek | | | |Ostatní | | | |b)Tykvovité – s jedlou slupkouOkurky salátové | | | |Okurky nakládačky | | | |Cukety | | | |Ostatní | | | |c)Tykvovité – s nejedlou slupkouMelouny cukrové | | | |Tykve | | | |Melouny vodní | | | |Ostatní | | | |d)Kukuřice cukrová | | | |iv)KOŠŤÁLOVÁ ZELENINAa)Košťálová zelenina vytvářející růžiceBrokolice | | | |Květák | | | |Ostatní | | | |b)Košťálová zelenina vytvářející hlávkyKapusta růžičková | | | |Kapusta hlávková a zelí hlávkové | | | |Ostatní | | | |c)Košťálová zelenina listováPekingské zelí | | | |Kadeřávek | | | |Ostatní | | | |d)Kedlubny | | | |v)LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKYa)Salát a podobná zeleninaŘeřicha | | | |Polníček | | | |Salát hlávkový | | | |Eskariol | | | |Ostatní | | | |b)Špenát a podobná zeleninaŠpenát | | | |Mangold | | | |Ostatní | | | |c)Potočnice lékařská | | | |d)Čekanka salátová | | | |e)Čerstvé bylinkyKerblík | | | |Pažitka | | | |Petrželová nať | | | |Celerová nať | | | |Ostatní | | | |vi)LUSKOVÁ ZELENINA (čerstvá)Fazolové lusky | | | |Vyluštěná fazolová semena | | | |Hrachové lusky | | | |Vyluštěná hrachová zrna | | | |Ostatní | | | |vii)ŘAPÍKATÁ A STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá)Chřest | | | |Kardy | | | |Celer řapíkatý | | | |Fenykl sladký | | | |Artyčoky | | | |Pór | | | |Reveň | | | |Ostatní | | | |viii)HOUBYa)Žampiony pěstované | | | |b)Žampiony volně rostoucí | | | |3.Luštěniny | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Fazole | | | |Čočka | | | |Hrách | | | |Ostatní | | | |4.Olejnatá semena | 0,05 | 0,05 | 0,1 |Lněná semena | | | |Jádra podzemnice olejné | | | |Mák | | | |Sezamová semena | | | |Slunečnicová semena | | | |Řepková semena | | | |Sójové boby | | | |Hořčičná semena | | | |Bavlníková semena | | | |Ostatní | | | |5.Brambory | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Konzumní brambory rané | | | |Konzumní brambory pozdní | | | |6.Čaj (sušené lístky a stonky, fermentované nebo nefermentované, čajovníku Camellia sinensis) | 0,1 | 0,1 | 0,1 |7.Chmel (sušený),včetně chmelových pelet a nekoncentrovaného prachu | 0,1 | 0,1 | 0,1 |--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 27. listopadu 1984 o vzájemných povinnostech institucí členských států pro pojištění vývozních úvěrů, které jednají jménem státu nebo s jeho podporou, nebo veřejných orgánů, které jednají za takové instituce, v případě soupojištění u transakcí, které zahrnují jednu nebo více subdodávek v jednom nebo ve více členských státech Evropských společenství

text:
Důležité právní upozornění

|

31984L0568

Úřední věstník L 314 , 04/12/1984 S. 0024 - 0027 Finské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 11 S. 0162  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 21 S. 0096  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 11 S. 0162  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 11 Svazek 21 S. 0096

		Směrnice Radyze dne 27. listopadu 1984o vzájemných povinnostech institucí členských států pro pojištění vývozních úvěrů, které jednají jménem státu nebo s jeho podporou, nebo veřejných orgánů, které jednají za takové instituce, v případě soupojištění u transakcí, které zahrnují jednu nebo více subdodávek v jednom nebo ve více členských státech Evropských společenství(84/568/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na články 100 a 113 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že pojištění a financování vývozů ovlivňuje mezinárodní obchod a jako takové představuje mocný nástroj obchodní politiky;vzhledem k tomu, že v důsledku zvyšující se vzájemné závislosti ekonomik členských států existuje trend směřující k růstu vývozních transakcí uskutečňovaných na základě spolupráce mezi celou řadou podniků v členských státech;vzhledem k tomu, že tato spolupráce je hlavním, či přímo rozhodujícím, faktorem konkurenceschopnosti vývozu Společenství na trzích třetích zemí;vzhledem k tomu, že je třeba tuto spolupráci podporovat, zejména v oblasti subdodávek;vzhledem k tomu, že rozdíly v systémech pro záruky a financování vývozu, které v současné době platí v členských státech, mohou způsobit potíže při provádění těchto vývozních transakcí;vzhledem k tomu, že soupojištění je určitým způsobem spolupráce pojistitelů úvěrů různých členských států, jež umožňuje podnikům v daných členských státech spolupracovat na vývozních transakcích;vzhledem k tomu, že v důsledku toho je důležité zřídit a rozšířit hladké fungování tohoto způsobu spolupráce pojistitelů úvěrů;vzhledem k tomu, že systémy záruk a financování vývozu, které jsou platné v členských státech, mají přímý dopad na fungování společného trhu a jeví se jako užitečné použít tento způsob spolupráce na oblast obchodu uvnitř Společenství; že provádění stávající směrnice nevyžaduje žádné změny právních předpisů členských států a konzultace s Evropským parlamentem není tudíž povinná,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Členské státy zajistí, aby jejich instituce pro pojištění vývozních úvěrů, které jednají jménem státu nebo s jeho podporou, nebo veřejné orgány, které jednají za tyto instituce, dodržovaly ustanovení připojené vzorové dohody, pokud jde o jejich vzájemné povinnosti, rozhodnou-li se poskytnout společně s některou institucí nebo veřejným orgánem jiného členského státu záruky (soupojištění) na transakci, která zahrnuje jednu nebo více subdodávek v jednom nebo ve více členských státech.2. Ustanovení přílohy nevylučují, aby instituce a orgány uvedené v odstavci 1 přijaly při uplatňování uvedených ustanovení na určitou transakci dodatečná ustanovení, pokud jimi není dotčena oblast působnosti ustanovení přílohy.Článek 2Za dva roky ode dne provedení této směrnice předloží Komise zprávu o zkušenostech získaných při uplatňování ustanovení obsažených v příloze.Komise může kdykoliv navrhnout změny těchto ustanovení.Článek 3Členské státy přijmou opatření nezbytná k dosažení souladu s ustanoveními přílohy do šesti měsíců od oznámení [1].Uvědomí o nich Komisi.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 27. listopadu 1984.Za RadupředsedaP. Barry[1] Tato směrnice byla členským státům oznámena dne 3. prosince 1984.--------------------------------------------------PŘÍLOHAVZOROVÁ DOHODAČlánek 1Oblast působnostiÚčelem této dohody je upravit vzájemné povinnosti pojistitelů vývozních úvěrů Evropského hospodářského společenství v případech, kdy:- podnik (dále jen "hlavní dodavatel") uzavře s jedním nebo více podniky (dále jen "subdodavatelé") z jednoho či více členských států Evropského hospodářského společenství smlouvu o subdodávkách pro vývozní transakci, kterou provádí na vlastní účet a o níž uzavřel smlouvu s podnikem (dále jen "odběratel"), jenž má sídlo:- buď v zemi, která není členem Evropského hospodářského společenství,- anebo v jiném členském státě Evropského hospodářského společenství, než kde má sídlo hlavní dodavatel nebo jeho subdodavatel(é),- hlavní dodavatel se zavazuje postoupit subdodavateli(ům) část, která jim náleží, z celkové částky zaplacené mu odběratelem a vyřídit veškeré případné formality nezbytné k převodu takové části částky zaplacené odběratelem, která subdodavateli(ům) náleží,- mezi subdodavatelem(i) a oděbratelem neexistují žádné právní vazby,- pojistitel úvěru hlavního dodavatele (dále jen "hlavní pojistitel") a pojistitel(é) úvěru(ů) subdodavatel(ů) (dále "soupojistitel(é)") jsou připraveni se zaručit, každý podle obvyklých podmínek své pojistné smlouvy, za danou část transakce provedenou v jejich zemích, a pojistit ji proti rizikům, která stanoví v každé jednotlivé smlouvě.Dohoda, kterou výše uvedení pojistitelé vývozních úvěrů uzavírají v každém jednotlivém případě při vystavení společných záruk hlavnímu dodavateli a jednomu či více subdodavatelům, se řídí následujícími články.Článek 2Povinnosti hlavního pojistiteleHlavní pojistitel, který je výhradním správcem rizika, včetně podílu subdodavatele(ů), se zavazuje, že:a) pojistí hlavního dodavatele výhradně pro jeho část smlouvy proti rizikům, která si stanoví v každé jednotlivé pojistné smlouvě;b) nepřijme žádné změny podmínek provedení transakce (ceny, termínu dodávky, způsobu platby, atd.) nebo podmínek smlouvy uzavřené mezi hlavním dodavatelem a jeho subdodavatelem(i) o provedení uvedené transakce, pokud se na změnách nedohodne se soupojistitelem(i);c) neprohlásí právo na pojistné plnění z pojistky hlavního dodavatele za propadlé kvůli pochybení hlavního dodavatele, aniž by o tom uvědomil soupojistitele;d) neprohlásí pojistku za propadlou, aniž by o tom uvědomil soupojistitele;e) bude soupojistitele informovat o každé skutečnosti, kterou se dozví a která by mohla změnit povahu nebo rozsah rizika nebo by mohla vést ke škodnému případu;f) při škodném případu nebo hrozbě škodného případu se poradí se soupojistitelem(i) o opatřeních, která mají být přijata; rozhodnutí o uznání škodného případu se do takové míry, jak to je jen možné, přijímají vzájemnou dohodou, přičemž výše odškodnění a způsob platby se stanoví v souladu s ustanoveními jednotlivých pojistek;g) při škodném případu přijme nezbytná opatření k vymožení nezaplacených částek a k zaplacení části, která náleží soupojistiteli z prostředků, které byly následně inkasovány (nebo o přijetí těchto opatření požádá hlavního dodavatele), a zařídí veškeré náležitosti pro převod takové částky; náklady, které hlavní pojistitel vynaložil na toto vymáhání, se rozdělí mezi jednotlivé pojistitele podle výše jejich podílu na pojištění obchodu;h) v případě zrušení pojistné záruky dané hlavnímu dodavateli vyvine veškeré možné úsilí, aby splnil povinnosti stanovené v tomto článku.Článek 3Povinnosti jednotlivých soupojistitelůKaždý ze soupojistitelů se sám za sebe zavazuje, že:a) pojistí subdodavatele ve své zemi výhradně pro jeho část transakce proti rizikům, která si stanoví v každé jednotlivé pojistné smlouvě;b) nepřijme žádné změny podmínek smlouvy uzavřené mezi hlavním dodavatelem a subdodavatelem o plnění transakce uzavřené s odběratelem, kromě případů, pokud se na změnách nedohodne s hlavním pojistitelem;c) neprohlásí právo na pojistné plnění z pojistky subdododavatele za propadlé kvůli pochybení subdodavatele, aniž by o tom uvědomil hlavního pojistitele;d) neprohlásí pojistku za propadlou, aniž by o tom uvědomil hlavního pojistitele k této pojistce;e) bude hlavního pojistitele informovat o jakékoliv skutečnosti, kterou se dozví a která by mohla změnit povahu nebo rozsah rizika nebo by mohla vést ke škodnému případu;f) v případě zrušení pojistné záruky dané subdodavateli vyvine veškeré možné úsilí, aby splnil povinnosti stanovené v tomto článku.Článek 4Restrukturalizace dluhuV případě, že by byla uzavřena smlouva o restrukturalizaci dluhu se státem odběratele, povedou hlavní pojistitel a soupojistitel(é) konzultace o způsobech a prostředcích, jak vyřešit konkrétní problémy vzniklé uzavřením smlouvy o restrukturalizaci dluhu.Článek 5Obchodní transakce na základě odběratelského úvěruPojistitelé úvěrů Společenství, kteří se shodují na tom, že jejich systémy odběratelských úvěrů jsou dostatečně slučitelné, se mohou dále dohodnout na poskytnutí či pojištění jednoho odběratelského úvěru pro celou transakci, přičemž přiměřeně použijí ustanovení této dohody.Článek 6Rozhodčí řízeníJakýkoliv spor, který vznikne na základě této dohody a který nelze vyřešit uzavřením smíru, se předá rozhodčímu soudu složenému ze tří rozhodců. Každá ze stran rozhodčího řízení jmenuje jednoho rozhodce. Třetí rozhodce je jmenován předsedou Soudního dvoru Evropských společenství; tento rozhodce potom vystupuje jako předseda rozhodčího soudu. Rozhodčí řízení se řídí podle Pravidel smírčího a rozhodčího řízení Mezinárodní obchodní komory.--------------------------------------------------


title: Směrnice komise 2003/14/ES ze dne 10. února 2003, kterou se mění směrnice 91/321/EHS o počáteční a pokračovací kojenecké výživěText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

32003L0014

Úřední věstník L 041 , 14/02/2003 S. 0037 - 0040

		Směrnice komise 2003/14/ESze dne 10. února 2003,kterou se mění směrnice 91/321/EHS o počáteční a pokračovací kojenecké výživě(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 89/398/EHS ze dne 3. května 1989 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin určených pro zvláštní výživu [1], naposledy pozměněnou směrnicí Evropského parlamentu a Rady 1999/41/ES [2], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedené směrnice,s ohledem na stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny,vzhledem k těmto důvodům:(1) Článek 6 směrnice Komise 91/321/EHS [3] naposledy pozměněné směrnicí 1999/50/ES [4] stanoví, že počáteční a pokračovací kojenecká výživa nesmí obsahovat žádnou látku v takovém množství, které by ohrozilo zdraví kojenců a malých dětí.(2) Na základě stanovisek Vědeckého výboru pro potraviny ze dne 19. září 1997 a 4. června 1998 byl směrnicí 91/321/EHS stanoven obecný maximální limit reziduí 0,01 mg/kg pro všechny jednotlivé pesticidy v počáteční a pokračovací kojenecké výživě.(3) U malého počtu pesticidů nebo metabolitů pesticidů by mohlo i v případě maximálního limitu reziduí 0,01 mg/kg dojít u kojenců a malých dětí za nejnepříznivějších okolností příjmu k překročení přijatelného denního příjmu. Týká se to pesticidů nebo metabolitů pesticidů, jejichž přijatelný denní příjem je nižší než 0,0005 mg na kg tělesné hmotnosti.(4) Směrnicí 91/321/EHS byla zavedena zásada zákazu použití těchto pesticidů při výrobě zemědělských produktů určených pro počáteční a pokračovací kojeneckou výživu. Tyto pesticidy mají být uvedeny v příloze IX směrnice 91/321/EHS. Tento zákaz však zcela nezaručuje, že výrobky neobsahují tyto pesticidy, neboť některé pesticidy kontaminují životní prostředí a jejich rezidua se mohou nalézat v dotyčných výrobcích.(5) Zdraví kojenců a malých dětí lze lépe chránit uplatňováním dalších požadavků, jejichž dodržování lze vynutit analýzami bez ohledu na původ výrobku.(6) Většina pesticidů, jejichž přijatelný denní příjem je nižší než 0,0005 mg na kg tělesné hmotnosti, je již ve Společenství zakázána nebo bude zakázána do července 2003. Zakázané pesticidy by měly být v počáteční a pokračovací kojenecké výživě nezjistitelné analytickými metodami odpovídajícími současné technické úrovni. Některé pesticidy se však rozkládají pomalu a nadále kontaminují životní prostředí. Mohou být přítomny počáteční a pokračovací kojenecké výživě i přesto, že již nejsou používány. Pro účely kontroly musí být dodržován harmonizovaný přístup.(7) Do rozhodnutí Komise, zda splňují požadavky na bezpečnost podle článku 5 směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh [5], naposledy pozměněné směrnicí Komise 2003/5/ES [6], má být další používání povolených pesticidů povoleno, pouze pokud jejich rezidua splňují maximální limity reziduí stanovené v této směrnici. Hodnoty těchto limitů by měly být stanoveny tak, aby u kojenců a malých dětí nebyly za nejnepříznivějších podmínek příjmu překročeny hodnoty přijatelného denního příjmu těchto reziduí.(8) Směrnice 91/321/EHS by proto měla být pozměněna.(9) Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 91/321/EHS se mění takto:1. Článek 6 se mění takto:- odstavec 1 se nahrazuje tímto:"1. Počáteční a pokračovací kojenecká výživa nesmí obsahovat žádnou látku v takovém množství, které by ohrozilo zdraví kojenců a malých dětí. Nezbytné maximální limity jiných látek než látek podle odstavců 2 a 3 budou neprodleně stanoveny."- odstavec 3 se nahrazuje tímto:"3. a) Pesticidy uvedené v příloze IX nesmějí být používány v zemědělských produktech určených pro výrobu počáteční a pokračovací kojenecké výživy. Pro účely kontroly se však má za to, žei) pesticidy uvedené v tabulce 1 přílohy IX nebyly použity, nepřekračuje-li množství jejich reziduí 0,003 mg/kg. Tato hodnota, považovaná za mez zjistitelnosti analytickými metodami metod, je pravidelně přezkoumávána s ohledem na technický pokrok;ii) pesticidy uvedené tabulce 2 přílohy IX nebyly použity, nepřekračuje-li množství jejich reziduí 0,003 mg/kg. Tato hodnota je pravidelně přezkoumávána s ohledem na údaje o kontaminaci životního prostředí.b) Odchylně od odstavce 2 se na pesticidy uvedené v příloze X vztahují maximální limity reziduí pesticidů uvedené v této příloze.V případě přijetí rozhodnutí o nezařazení pesticidů uvedených v příloze X do přílohy I směrnice 91/414/EHS se odpovídajícím způsobem změní příloha IX a příloha X této směrnice.c) Limity uvedené v písmenech a) a b) se vztahují na výrobky určené k přímé spotřebě nebo ke spotřebě po rekonstituování podle pokynů výrobce."2. Příloha IX se nahrazuje přílohou I této směrnice.3. Příloha II této směrnice se doplňuje jako příloha X.Článek 21. Členské státy povolí obchodování s výrobky, které splňují požadavky čl. 6 odst. 3 směrnice 91/321/EHS, nejpozději od 6. března 2004.2. Členské státy zakáží obchodování s výrobky, které nesplňují požadavky čl. 6 odst. 3 směrnice 91/321/EHS, nejpozději od 6. března 2005.Článek 3Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 6. března 2004. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 4Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 10. února 2003.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 27.[2] Úř. věst. L 172, 8.7.1999, s. 38.[3] Úř. věst. L 175, 4.7.1991, s. 35.[4] Úř. věst. L 139, 2.6.1999, s. 29.[5] Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.[6] Úř. věst. L 8, 14.1.2003, s. 7.--------------------------------------------------PŘÍLOHA I"PŘÍLOHA IXPesticidy, které nesmějí být používány v zemědělských výrobcích určených pro výrobu počáteční a pokračovací kojenecké výživyTabulka 1Chemický název látky (definice rezidua)Disulfoton (suma disulfotonu, disulfoton-sulfoxidu a disulfoton-sulfonu, vyjádřeno jako disulfoton)Fensulfothion (suma fensulfothionu, jeho kyslíkatého analogu a jejich sulfonů, vyjádřeno jako fensulfothion)Fentin, vyjádřeno jako trifenylstanniumHaloxyfop (suma haloxyfopu, jeho solí a esterů včetně konjugátů, vyjádřeno jako haloxyfop)Heptachlor a trans-heptachlorepoxid, vyjádřeno jako heptachlorHexachlorbenzenNitrofenOmethoátTerbufos (suma terbufosu, jeho sulfoxidu a sulfonu, vyjádřeno jako terbufos)Tabulka 2Chemický název látkyAldrin a dieldrin, vyjádřeno jako dieldrinEndrin"--------------------------------------------------PŘÍLOHA II"PŘÍLOHA XSpecifické maximální limity reziduí pesticidů nebo metabolitů pesticidů v počáteční a pokračovací kojenecké výživěChemický název látky | Maximální limit reziduí (mg/kg) |Kadusafos | 0,006 |Demeton-S-methyl/demeton-S-methyl sulfon/oxydemeton-methyl (jednotlivě nebo v kombinaci, vyjádřeno jako demeton-S-methyl) | 0,006 |Ethoprofos | 0,008 |Fipronil (suma fipronilu a fipronil-desulfinylu, vyjádřeno jako fipronil) | 0,004 |Propineb/propylenthiomočovina (suma propinebu a propylenthiomočoviny) | 0,006 |"--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 5. dubna 1977 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se měřicích systémů pro kapaliny jiné než voda

text:
Důležité právní upozornění

|

31977L0313

Úřední věstník L 105 , 28/04/1977 S. 0018 - 0036 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 7 S. 0025  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 6 S. 0031  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 7 S. 0025  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 7 S. 0035  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 7 S. 0035

		Směrnice Radyze dne 5. dubna 1977o sbližování právních předpisů členských států týkajících se měřicích systémů pro kapaliny jiné než voda(77/313/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],vzhledem k tomu, že v členských státech jsou konstrukce a metody kontroly měřicích systémů pro kapaliny předmětem závazných předpisů, které se v jednotlivých členských státech liší a v důsledku toho brání obchodu s těmito systémy; že je tedy nezbytné tyto předpisy sblížit;vzhledem k tomu, že směrnice Rady 71/316/EHS ze dne 26. července 1971 [3] o sbližování právních předpisů členských států týkajících se společných ustanovení pro měřicí přístroje a pro metody metrologické kontroly, naposledy pozměněná směrnicí 72/427/EHS [4], stanovila postupy pro EHS schválení typu a pro EHS prvotní ověření; že v souladu s uvedenou směrnicí je nezbytné stanovit technické požadavky na konstrukci a funkci objemových průtokoměrů pro kapaliny jiné než voda;vzhledem k tomu, že směrnice Rady 71/319/EHS ze dne 26. července 1971 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se průtokoměrů pro kapaliny jiné než voda [5]a směrnice Rady 71/348/EHS ze dne 12. října 1991 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se přídavných zařízení pro průtokoměry pro kapaliny jiné než voda [6] již stanovily technické požadavky na konstrukci a funkci, které musí takové měřicí přístroje splňovat; že je ve směrnici 71/319/EHS stanoveno, že měřicí systémy zahrnující jedno nebo více měřidel pro kapaliny jiné než voda musí být předmětem zvláštní směrnice,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Tato směrnice se vztahuje na měřicí systémy pro kapaliny jiné než voda obsahující objemové průtokoměry, v nichž kapalina způsobuje pohyb pohyblivých stěn měřicích komor.Článek 2Ty měřicí systémy, které mohou nést značky a znaky EHS, jsou popsány v příloze. Tyto systémy podléhají EHS schválení typu, pokud to ustanovení v příloze budou vyžadovat, a budou podrobeny EHS prvotnímu ověření za podmínek stanovených v příloze.Podle podmínek stanovených v příloze může být EHS schválení typu rovněž uděleno pro části a podsestavy měřicího systému.Článek 3Žádný členský stát nesmí na základě metrologických vlastností bránit, zakazovat nebo omezovat uvedení na trh nebo používání měřicích systémů pro kapaliny jiné než voda, jestliže nesou značky a znakyEHS uvedené v této směrnici, jak je stanoveno směrnicí 71/316/EHS.Žádný členský stát nesmí na základě jejich metrologických vlastností bránit, zakazovat nebo omezovat uvedení na trh části a podsestavy měřicího systému nesoucí značku EHS schválení typu.Článek 41. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do osmnácti měsíců od jejího oznámení a neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy zajistí, aby bylo Komisi sděleno znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 5. dubna 1977.Za RadupředsedaD. Owen[1] Úř. věst. C 125, 8.6.1976, s. 43.[2] Úř. věst. C 131, 12.6.1976, s. 53.[3] Úř. věst. L 202, 6.9.1971, s. 1.[4] Úř. věst. L 291, 28.12.1972, s. 156.[5] Úř. věst. L 202, 6.9.1971, s. 32.[6] Úř. věst. L 239, 25.10.1971, s. 9.--------------------------------------------------PŘÍLOHA1. VŠEOBECNÉ POŽADAVKY NA MĚŘICÍ SYSTÉMY1.1 Definice1.1.1 Měřicí systémMěřicí systém pro kapaliny jiné než voda se skládá kromě samotného měřidla odpovídajícího směrnici 71/319/EHS a pomocného zařízení odpovídajícího směrnici 71/348/EHS, které s tímto měřidlem může být spojeno, ze všech zařízení sloužících k zajištění přesného měření nebo k usnadnění měřicích úkonů a ze všech dalších zařízení, která mohou jakýmkoli způsobem ovlivnit měření.Jestliže několik měřidel určených k samostatným měřicím úkonům pracuje ve spojení se společnými součástmi, pak každé měřidlo se společnými součástmi musí být považováno za měřicí systém.Jestliže je několik měřicích přístrojů určeno pro jeden měřící úkon, pak tyto měřicí přístroje jsou považovány za jediný měřicí systém.1.1.2 Nejmenší odměrNejmenší odměr měřicího systému se určí podle požadavků směrnic 71/319/EHS a 71/348/EHS, přičemž se bere ohled na ustanovení této směrnice.U měřicích systémů určených k měření odběru kapaliny se nejmenší objem kapaliny, pro který bylo měření povoleno, nazývá nejmenším odběrem. Předcházející požadavek, který se vztahuje na nejmenší odměr, se analogicky používá pro nejmenší odběr.1.1.3 Odlučovač plynůOdlučovač plynů je zařízení pro průběžné oddělování a odstraňování vzduchu nebo plynů obsažených v kapalině pomocí vhodného zařízení.Zařízení na odsávání plynů pracuje v podstatě automaticky. Od tohoto požadavku lze však upustit, je-li k dispozici mechanismus, který automaticky zastavuje průtok kapaliny při nebezpečí vniknutí vzduchu nebo plynu do měřidla. V tomto případě bude možno obnovit měření pouze tehdy, až bude vzduch nebo plyn odstraněn, a to buď automaticky, nebo ručně.1.1.4 OdvzdušňovačOdvzdušňovač je zařízení určené k odstranění vzduchu nebo plynů, které jsou jen mírně smíšené s kapalinou, nahromaděných v potrubí před měřidlem ve formě kapes.Výše uvedené požadavky týkající se zařízení na odstraňování plynů u odlučovače plynů se vztahují i na odvzdušňovač.1.1.5 Zvláštní odvzdušňovačZvláštní odvzdušňovač je zařízení, které, podobně jako odlučovač plynů, ale za méně přísných provozních podmínek, průběžně odstraňuje vzduch nebo plyny obsažené v kapalině a automaticky zastavuje průtok kapaliny při nebezpečí vniknutí nahromaděného vzduchu nebo plynů, které jsou jen mírně smíšené s kapalinou, ve formě kapes do měřidla.1.1.6 KondenzátorKondenzátor je uzavřená jímka, která u měřicích zařízení pro tlakem zkapalněné plyny slouží k tomu, aby shromažďovala plyny obsažené v měřené kapalině a aby je před měřením kondenzovala.1.1.7 Indikátor plynůIndikátor plynů je zařízení umožňující snadnou detekci vzduchových nebo plynových bublinek, jež mohou být přítomny v proudění kapaliny.1.1.8 PrůhledítkoPrůhledítko je zařízení pro kontrolu toho, zda část nebo celý systém jsou zcela zaplněny kapalinou.1.2 Oblast působnostiVšeobecné požadavky v oddílu 1 se týkají všech druhů měřicích systémů, pokud není v oddílu 2 stanoveno jinak.1.3 Měřidla, meze průtokuMěřidla zahrnutá do měřicího systému, včetně všech pomocných zařízení, musí projít EHS schválením typu pro měření příslušné kapaliny za běžných provozních podmínek.Tato měřidla musí být podrobena samostatnému EHS schválení typu nebo schválena jako součást EHS schválení typu měřicího systému, jehož jsou součástí. Meze průtoku (maximální a minimální průtok) v měřicím systému se mohou lišit od mezí měřidla, které je k němu připojeno. V těchto případech je třeba ověřit, zda maximální a minimální průtoky v měřicím systému jsou slučitelné s těmito hodnotami u měřidla. I kdyby bylo měřidlo schváleno jako součást zabudovaná do měřicího systému, musí v každém případě splňovat požadavky směrnice 71/319/EHS. Je-li v jednom měřicím systému paralelně zapojeno několik měřidel, musí se při určování mezí průtoku celého systému vzít v úvahu součet maximálních a minimálních průtoků různých měřidel, s výjimkou zvláštních případů, které jsou uvedeny v této příloze. Maximální průtok v měřicím systému musí být alespoň dvojnásobkem celkového minimálního průtoku jeho měřidla nebo měřidel.1.4 Bod přenosu1.4.1 Měřicí systémy musí obsahovat bod, který definuje množství kapaliny vydané nebo přijaté a který se nazývá bod přenosu. Bod přenosu je umístěn za měřidlem u výdejních zařízení nebo před měřidlem u odběrových zařízení.1.4.2 Měřicí systémy mohou být dvojího typu: systémy s prázdnou hadicí a systémy s plnou hadicí. Termín "hadice" zahrnuje i pevné potrubí.1.4.2.1 Systémy s prázdnou hadicí jsou u výdejních zařízení měřicí systémy, u nichž je bod přenosu umístěn před výdejní hadicí. Bod přenosu má buď formu přepadu s průhledítkem, nebo uzavíracího zařízení, v obou případech kombinovaný se systémem, který po každém měření zajistí vyprázdnění výdejní hadice.1.4.2.2 Systémy s plnou hadicí jsou u výdejních zařízení měřicí systémy, jejichž bod přenosu se skládá z uzavíracího zařízení umístěného na výtlačném potrubí. Tam, kde má potrubí otevřený konec, musí být uzavírací zařízení umístěno co nejblíže k tomuto konci.1.4.2.3 V případě odběrového zařízení se tyto požadavky analogicky vztahují na přívodní potrubí umístěné před měřidlem.1.5 FiltryMěřicí systémy musí obsahovat zařízení určené ke shromažďování pevných nečistot z kapalin (filtr) umístěné před měřidlem. Filtry musí být pokud možno uspořádány tak, aby byly snadno přístupné.1.6 Odlučování vzduchu nebo plynů1.6.1 Všeobecné požadavkyMěřicí systémy musí být instalovány tak, aby za běžného provozu neumožňovaly vstup vzduchu nebo uvolňování plynů do kapaliny před měřidlem.V případě, že tento požadavek nebude možné splnit, musí měřicí systém obsahovat zařízení na odlučování plynů umožňující odstranění vzduchu nebo nerozpuštěných plynů, které mohou být obsaženy v kapalině před jejím průchodem měřicím přístrojem.Zařízení na odlučování plynů musí být vhodné pro dávkové podmínky a musí být provedeno tak, aby dodatečná chyba u výsledků měření způsobená vzduchem nebo plyny nepřevyšovala:- 0,5 % měřeného množství kapalin, s výjimkou pitných kapalin, o viskozitě nepřevyšující 1 mPa.s,- 1 % měřeného množství pitných kapalin a kapalin o viskozitě větší než 1 mPa.s.Není však třeba brát v úvahu chyby, které jsou menší, než je 1 % nejmenšího odměru.1.6.2 Provoz s čerpadlem1.6.2.1 Podle bodu 1.6.6, jestliže tlak na vstupu čerpadla může, byť jen na okamžik, klesnout pod atmosférický tlak nebo tlak nasycených par kapaliny, je třeba zajistit odlučovač plynů.1.6.2.1.1 Odlučovač plynů určený k provozu při maximálním průtoku nepřevyšujícím 100 m3.h-1 může být podroben buď samostatnému EHS schválení typu, nebo schválení zahrnutému do postupu pro EHS schválení typu pro daný měřicí systém, jehož je součástí, a to tam, kde tato příloha vyžaduje schválení takového systému. Pokud se však jedná o odlučovače plynů určené pro provoz při maximálním průtoku větším než 100 m3.h -1, může být schválení typu uděleno prostřednictvím analogie se schváleným typem stejného provedení a menších rozměrů. Odlučovače plynů, které obdržely samostatné EHS schválení typu, mohou být používány v měřicích systémech bez indikátoru plynů.1.6.2.1.2 Odlučovač plynů musí být zásadně instalován za čerpadlem. Může však být spojen s čerpadlem.Musí být vždy umístěn co nejblíže u měřidla, aby pokles tlaku způsobený průtokem kapaliny mezi těmito dvěma zařízeními byl zanedbatelný.1.6.2.1.3 Provozní meze odlučovačů plynů musí být následující:a) maximální průtok nebo průtoky pro jednu nebo více určených kapalin;b) maximální a minimální meze tlaku slučitelné se správnou činností zařízení pro odlučování plynů.1.6.2.1.4 Odlučovač plynů určený k provozu při maximálním průtoku nepřevyšujícím 100 m3.h -1 a podléhající samostatnému EHS schválení typu musí zajišťovat v rámci mezí chyb stanovených v bodu 1.6.1 odlučování vzduchu nebo plynů smíšených s měřenou kapalinou za těchto zkušebních podmínek:a) měřicí systém musí být v provozu při svém maximálním průtoku a při minimálním tlaku stanoveném pro odlučovač plynů;b) je přípustný jakýkoli poměr objemu vzduchu nebo plynů ke kapalině, pokud je odlučovač plynů určen pro maximální průtok, který se rovná nebo je menší než 20 m3.h-1. Musí být omezen na 30 %, pokud je odlučovač plynů určen pro maximální průtok větší než 20 m3.h-1. (Vzduch nebo plyny musí být měřeny za atmosférického tlaku k určení jejich podílu.)Automatické zařízení na odstraňování plynů musí pracovat správně i při maximálním tlaku stanoveném pro tyto odlučovače plynů.1.6.2.1.5 Tam, kde je odlučovač plynů schválen jako zařízení, které je součástí schváleného měřicího systému, mohou být pro něj použita ustanovení bodu 1.6.2.1.4. V tomto případě není nutný indikátor plynů.Jestliže měřicí systém obsahuje indikátor plynů, který je v souladu s definicí v bodu 1.1.7, musí odlučovač plynů v mezích chyb stanovených v bodu 1.6.1 zajistit odlučování vzduchu nebo plynů smíšených s měřenou kapalinou za těchto podmínek:a) měřicí systém musí pracovat při svém maximálním průtoku a minimálním tlaku;b) poměr objemu vzduchu nebo plynů ke kapalině nesmí být vyšší než:- 20 % u kapalin, s výjimkou pitných kapalin, o viskozitě nepřevyšující 1 mPa.s,- 10 % u pitných kapalin a u jiných kapalin o viskozitě převyšující 1 mPa.s [1].Pokud je poměr objemu vzduchu nebo plynů ke kapalině větší než výše uvedené podíly a odlučovač plynů nesplňuje požadavky týkající se maximálních dovolených chyb, pak bublinky plynů nebo vzduchu musí být jasně viditelné v indikátoru plynů.1.6.2.2 Když je tlak na vstupu čerpadla trvale vyšší, než je tlak atmosférický a tlak nasycených par kapaliny, a není k dispozici odlučovač plynů, je nezbytný odvzdušňovač nebo zvláštní odvzdušňovač v případě, že je pravděpodobnost vzniku plynných formací mezi čerpadlem a měřicím přístrojem v době, kdy není žádný průtok, nebo jestliže se do potrubí dostanou vzduchové kapsy (například při prázdné zásobovací nádrži) a způsobí specifickou chybu převyšující 1 % nejmenšího odměru.1.6.2.2.1 Odvzdušňovač nebo zvláštní odvzdušňovač určený k provozu při průtočném množství nepřevyšujícím 100 m3.h-1 může být schválen buď v rámci samostatného EHS schválení typu, nebo v rámci EHS schválení typu pro měřicí systém, jehož je součástí, pokud příloha stanovuje opatření pro schválení tohoto systému.Pokud je ale odvzdušňovač určen k provozu při maximálním průtoku větším než 100 m3.h-1, pak schválení typu může být uděleno prostřednictvím analogie se schváleným typem stejného provedení a menších rozměrů.Odvzdušňovače a zvláštní odvzdušňovače, které získaly samostatné EHS schválení typu, mohou být používány v měřicích systémech bez indikátorů plynů.1.6.2.2.2 Odvzdušňovač nebo zvláštní odvzdušňovač musí být v zásadě instalován za čerpadlem. Může však být spojen s čerpadlem.V obou případech musí být instalován na nejvyšším bodu potrubního systému před měřidlem a co nejblíže k měřidlu. Je-li instalován níže než měřidlo, musí obsahovat zpětný ventil instalovaný v případě potřeby s redukčním ventilem, aby se zabránilo vyprázdnění potrubí mezi ventilem a měřidlem.Má-li potrubní systém před měřidlem několik zvýšených bodů, může být požadováno několik odvzdušňovačů.1.6.2.2.3 Provozní meze odvzdušňovače nebo zvláštního odvzdušňovače jsou definovány stejně jako u odlučovačů plynů v bodu 1.6.2.1.3, včetně nejmenšího odměru, pro nějž jsou zařízení projektována.1.6.2.2.4 Odvzdušňovač nebo zvláštní odvzdušňovač musí při maximálním průtoku měřicím systémem zajistit odlučování plynů nebo vzduchu měřeného za atmosférického tlaku o objemu, který se alespoň rovná nejmenšímu odměru, bez dodatečné chyby větší než 1 % z nejmenšího odměru. Navíc musí být zvláštní odvzdušňovač schopen průběžně odstraňovat objem plynů nebo vzduchu rovnající se 5 % objemu kapaliny dodávané při maximálním průtoku, aniž by výsledkem byla další chyba převyšující meze stanovené v bodu 1.6.1.1.6.2.3 Požadavky bodů 1.6.2.1 a 1.6.2.2 nesmějí bránit existenci ručních nebo automatizovaných odvzdušňovačů v pevných instalacích velkých rozměrů.1.6.2.4 Pokud je přívod kapaliny uspořádán tak, aby se za žádných podmínek nevytvořil plyn nebo vzduch nebo aby plyn nebo vzduch nepronikl při měření do přívodního potrubí před měřidlem, není třeba zařízení na odlučování plynů, a to za předpokladu, že možnost tvorby plynných formací v době bez průtoku nezpůsobí specifickou chybu větší, než je 1 % nejmenšího odměru.1.6.3 Provoz bez čerpadla1.6.3.1 V případech, kdy je měřidlo plněno samospádem bez použití čerpadla, a jestliže tlak kapaliny ve všech částech potrubí před měřidlem a ve vlastním měřidle je větší než tlak nasycených par kapaliny a atmosférický tlak, není odlučovač plynů třeba. Avšak po uvedení měřicího systému do provozu je třeba zajistit, aby systém byl vždy správně zaplněn.1.6.3.2 Pokud je tlak kapaliny pravděpodobně menší než atmosférický tlak, ale zůstane větší než tlak nasycených par, je nutno zamezit pronikání vzduchu do měřidla pomocí vhodného zařízení.1.6.3.3 Je-li měřidlo plněno tlakem plynů, musí být pronikání plynů do měřidla zamezeno pomocí vhodného zařízení.1.6.3.4 Tlak kapaliny mezi měřidlem a bodem přenosu musí být vždy vyšší, než je tlak nasycených par kapaliny.1.6.4 Odvod plynůPotrubí pro odvod plynů z odlučovače plynů nesmí obsahovat ručně ovládaný ventil, pokud uzavření tohoto ventilu brání provozu odlučovače plynů. Pokud však je toto uzavírací zařízení vyžadováno z bezpečnostních důvodů, musí být možné zajistit ho v otevřené poloze zajišťovací plombou.1.6.5 Protivírové zařízeníPokud se předpokládá, že zásobovací nádrž měřicího systému bude zcela vyprázdněna, pak je třeba výpustný otvor nádrže opatřit protivírovým zařízením, s výjimkou případu, kdy systém obsahuje odlučovač plynů.1.6.6 Viskózní kapalinaProtože účinnost odlučovačů plynů a odvzdušňovačů klesá s růstem viskozity kapaliny, nemusí být tato zařízení instalována u kapalin s dynamickou viskozitou větší než 20 mPa.s při 20 °C. Čerpadlo musí být uspořádáno tak, aby vstupní tlak byl vždy větší než tlak atmosférický. Jestliže tuto podmínku není možno za všech okolností splnit, musí být instalováno zařízení, které automaticky zastaví průtok kapaliny, jakmile vstupní tlak klesne pod tlak atmosférický. Ke sledování tohoto tlaku se musí použít tlakoměr. Tyto podmínky není nutno splnit, pokud měřicí systém obsahuje zařízení zaručující, že žádný vzduch nepronikne spoji v úsecích potrubí s nižším tlakem.Je-li měřicí systém mimo provoz, musí potrubí zůstat zaplněno kapalinou až k bodu přenosu.1.7 Indikátor plynů1.7.1 Měřicí systém může být vybaven indikátorem plynů. Tato zařízení mohou být povinná v případech uvedených v oddílu 2.1.7.2 Indikátor plynů musí být konstruován tak, aby poskytl uspokojivou informaci o přítomnosti plynů nebo vzduchu v kapalině.1.7.3 Indikátor plynů musí být instalován za měřidlem.1.7.4 V měřicích systémech s prázdnou hadicí může mít indikátor plynů formu průhledítka a může být také použit jako bod přenosu.1.7.5 Indikátor plynů může být opatřen odvzdušňovacím šroubem nebo jiným odfukovacím zařízením, tvoří-li zvýšený bod v potrubním systému. Na odfukovací zařízení nesmí být připojeno žádné potrubí. Součástí indikátoru plynů mohou být indikátory průtoku (např. spirály), pokud tato zařízení nebrání zviditelnění plynných formací, které mohou být přítomny v kapalině.1.8 Úplné zaplnění měřicího systému1.8.1 Měřidlo a potrubí od měřidla k bodu přenosu musí být automaticky udržovány v zaplněném stavu v době měření i v době mimo provoz.Jestliže tato podmínka není splněna, zvláště v případě pevné instalace, musí být úplné zaplnění měřicího systému až do bodu přenosu umožněno ručně a sledováno během měření i v době mimo provoz. K zajištění úplného odstranění vzduchu a plynů z měřicího systému je třeba na vhodných místech instalovat odfukovací zařízení, pokud možno opatřená malými průhledítky.1.8.2 Potrubí mezi měřidlem a bodem přenosu nesmí obecně vlivem změn teploty způsobit dodatečné chyby, které by byly větší než 1 % nejmenšího odměru.V oddílu 2 jsou stanoveny technické podmínky, které musí být v určitých zvláštních případech splněny, aby bylo možno vyhovět tomuto požadavku.1.8.3 Je-li to nutné, za měřidlem musí být instalováno zařízení na udržování tlaku, jež zajistí, že tlak v odlučovačích plynů a v měřidle bude vždy větší než atmosférický tlak a tlak nasycených par kapaliny.1.8.4 Měřicí systémy, u nichž existuje při zastavení čerpadla možnost toku kapaliny v opačném směru, než je směr běžného proudění, musí být opatřeny zpětným ventilem vybaveným v případě nutnosti omezovačem tlaku.1.8.5 U měřicích systémů s prázdnou hadicí musí mít potrubí za měřidlem, a je-li třeba i potrubí před měřidlem, zvýšený bod, aby všechny části měřicího systému zůstaly trvale zaplněny kapalinou. Vyprazdňování výdejní hadice uvedené v bodu 1.4.2.1 musí být zajištěno vzduchovým ventilem. V určitých případech tento vzduchový ventil může být nahrazen zvláštními zařízeními, jako je například pomocné čerpadlo nebo injektor stlačeného vzduchu. V měřicích systémech určených pro nejmenší odměr menší než 10 m3 musí tato zařízení pracovat automaticky.1.8.6 U měřicích systémů s plnou hadicí musí volný konec potrubí obsahovat zařízení, které zajistí, aby nemohla být hadice vyprázdněna v době, kdy není systém používán. Tento požadavek nemusí být splněn u zkapalněných plynů.Pokud je uzavírací zařízení instalováno za tímto zařízením, objem mezi nimi musí být co nejmenší a vždy musí být menší, než je maximální dovolená chyba pro nejmenší odměr měřicího systému.Jestliže je systém určen k měření viskózních kapalin, musí být konec trysky konstruován tak, aby nemohl zadržovat množství kapaliny větší, než je 0,4 násobek maximální dovolené chyby pro nejmenší odměr měřicího systému.1.8.7 Sestává-li hadice z několika částí, tyto části musí být spojeny buď zvláštní spojkou, aby byla hadice udržována plná, nebo pomocí spojovacího mechanismu, který je buď zaplombován, nebo který zaručuje, že části nebude možno bez použití speciálního nářadí oddělit.1.9 Změny vnitřního objemu plné hadiceJsou-li plné hadice v měřicím systému opatřeny navíjecím bubnem, nárůst vnitřního objemu hadice v důsledku změny z navinuté pozice, kdy hadice není pod tlakem, do rozvinuté pozice, kdy hadice je pod tlakem, ale bez průtoku kapaliny, nesmí být větší než dvojnásobek maximální dovolené chyby pro nejmenší odměr.Pokud měřicí systém není opatřen navíjecím bubnem, nesmí růst vnitřního objemu převýšit maximální dovolenou chybu pro nejmenší odměr.1.10 Odbočky1.10.1 U měřicích systémů určených pro výdej kapalin mohou být schváleny odbočky za měřidlem pouze tehdy, jsou-li uspořádány tak, aby byl možný výdej kapaliny pouze jedním potrubím v jednom čase. U měřicích systémů určených pro příjem kapalin mohou být povoleny odbočky před měřidlem pouze tehdy, jsou-li uspořádány tak, aby byl v daném čase možný příjem kapaliny pouze z jednoho potrubí.Odchylky od těchto požadavků mohou být schváleny v případě výdejních systémů, které zásobují pouze jediného odběratele a v případě odběrových zařízení, která nemohou pracovat pro více než jednoho dodavatele současně.1.10.2 U měřicích systémů provozovaných buď s prázdnou hadicí, nebo s plnou hadicí a majících ohebné potrubí, bude v případě potřeby instalován zpětný ventil na pevném potrubí vedoucím k plné hadici, a to bezprostředně za vícecestným ventilem. Vícecestný ventil nesmí v žádné pozici umožňovat spojení výdejní hadice fungující jako prázdná hadice s potrubím vedoucím k plné hadici.1.11 Obtoková potrubíJakékoli spojení určené k obtoku měřidla musí být uzavřeno pomocí zaslepovacích přírub. Pokud provozní požadavky vyžadují použití obtoku, musí být tento obtok uzavřen buď zaslepovací deskou, nebo zdvojeným uzávěrem s kontrolním ventilem mezi nimi. Musí být možno zajistit uzavření pomocí plomb.1.12 Ventily a regulační mechanismy1.12.1 Hrozí-li, že podmínky dodávky povedou k přetížení měřidla, musí být instalováno zařízení na omezení průtoku. Pokud toto zařízení způsobuje pokles tlaku, musí být umístěno za měřidlem. Musí ho být možné zaplombovat.1.12.2 Různé nastavení vícecestného ventilu musí být snadno viditelné a zajistitelné pomocí vrubů, zarážek nebo jinými zajišťovacími přípravky. Odchylky od tohoto požadavku jsou možné, jestliže sousední polohy ovládací páky svírají úhel 90° nebo větší.1.12.3 Zpětné ventily a uzavírací mechanismy, které nejsou určeny k omezení měřeného množství, musí mít v případě nutnosti pojistný ventil ke snížení zvýšeného tlaku, který by mohl vzniknout v měřicím systému.1.13 Uspořádání měřicích systémůMěřicí systém musí být instalován tak, aby indikační zařízení bylo za běžných provozních podmínek jasně viditelné. Indikační zařízení a indikátor plynů, jestliže existuje, musí být pokud možno pozorovatelné z jednoho místa. Plombovací místa musí být snadno přístupná, štítky musí být připevněny neodnímatelně a předepsané nápisy musí být jasně čitelné a nesmazatelné.1.14 Ověřovací zařízení za provozuZařízení musí podle bodu 3.2 umožňovat ověření. V případě potřeby se musí instalovat potrubí umožňující vrátit měřenou kapalinu zpět do zásobovací nádrže. Zařízení musí být v případě potřeby vybaveno měřicími místy pro teplotu a tlak, zejména vyžaduje-li provoz nebo ověření měřidel znalosti těchto veličin.1.15 Vlastnosti měřicího systémuVlastnosti měřicího systému jsou tyto:- maximální a minimální průtok,- maximální provozní tlak,- minimální provozní tlak, pokud je to nutné,- měřená kapalina nebo kapaliny a meze kinematické nebo dynamické viskozity tam, kde označení druhu kapaliny nepostačuje k určení její viskozity,- nejmenší odměr,- rozsah teplot v případě, že kapalina může být měřena pod –10 °C nebo nad + 50 °C.1.16 OznačeníMěřicí systém, jeho část, nebo podsestava, jimž bylo uděleno schválení typu, musí obsahovat následující dobře čitelné a neodstranitelné informace, a to buď v blízkosti ukazovatele indikačního zařízení, nebo na zvláštním popisném štítku:a) značku EHS schválení typu;b) identifikační značku nebo jméno výrobce;c) popřípadě další typové označení od výrobce;d) výrobní číslo a rok výroby;e) vlastnosti měřicího systému, jak jsou definovány v bodu 1.15;f) další doplňující informace uvedené v certifikátu schválení typu.Pokud několik měřidel pracuje v jediném systému, který používá společná zařízení, pak na jediném štítku mohou být označení požadovaná pro každou část systému.Označení na ukazovateli indikačního zařízení měřidla nesmí být v rozporu s popisným štítkem měřicího systému.Pokud může být měřicí systém přepravován bez demontáže, označení pro každou část mohou být kombinována na jediném štítku.1.17 PlombyPlombování musí být přednostně prováděno raženými olověnými plombami. U křehkých přístrojů nebo tam, kde jsou plomby dostatečně chráněny proti náhodnému rozbití, je však povoleno plombování kleštěmi.Plomby musí být v každém případě snadno přístupné.Plomby musí být možno umístit na všech částech měřicího systému, které nemohou být chráněny jiným způsobem proti změnám, které by mohly ovlivnit přesnost měření. Místa pro plomby však nemusí být na spojích, které mohou být demontovány pouze za použití nářadí.Místa pro plomby musí být uzpůsobena tak, aby umožnila umístění značky EHS dílčího prvotního ověření..Na konstrukci měřicího systému musí být možno zaplombovat plombovací štítek uvedený v bodu 3.3.2.1 přílohy II směrnice 71/316/EHS. Může být kombinován s popisným štítkem měřicího systému uvedeným v bodu 1.16.U měřicího systému pro pitné kapaliny nesmí být plomby upevněny, aby systém mohl být demontován za účelem čištění.2. ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY PRO RŮZNÉ DRUHY MĚŘICÍCH SYSTÉMŮVýdejní stojany pro kapalná paliva [2]2.1.1 Výdejní stojany pro kapalná paliva jsou měřicí systémy, které jsou určeny pro dodávání kapalných paliv do palivových nádrží silničních vozidel.S měřicími systémy používanými pro doplňování paliva do motorových člunů a malých letadel se musí zacházet jako s výdejními stojany pro kapalná paliva.Mohou obsahovat svůj vlastní zásobovací systém nebo mohou být určeny pro instalaci v rámci centrálního zásobovacího systému.Poměr mezi maximálními a minimálními průtoky těchto systémů musí být minimálně 10:1.2.1.2 Tam, kde má měřicí systém svůj vlastní zásobovací systém, musí být instalován odlučovač plynů, pokud možno bezprostředně před vstupem do měřidla.Tento odlučovač plynů musí splňovat podmínky uvedené v bodu 1.6.2.1.4 nebo 1.6.2.1.5 [3]Ve druhém případě není povoleno odfukovací zařízení uvedené v bodu 1.7.5.2.1.3 Je-li měřicí systém určen k instalaci v centrálním zásobovacím systému nebo pro dálkové doplňování paliva, musí se použít všeobecná pravidla uvedená v bodu 1.6.2.1.4 Výdejní stojany pro kapalná paliva musí být vybaveny zařízením pro nulování počitadel objemu v souladu s body 1.1, 1.2, 1.3 a 1.5 přílohy směrnice 71/348/EHS a rovněž součtovým počitadlem objemu.Pokud tyto systémy obsahují i ukazovatel ceny, musí být tento ukazovatel také vybaven nulovacím zařízením.Nulovací zařízení ukazovatele ceny a počitadla objemu musí být instalováno tak, aby nulování jednoho z obou ukazovatelů automaticky vynulovalo i druhý ukazovatel.2.1.5 Pokud má měřicí systém svůj vlastní zásobovací systém s elektromotorem, musí být vybaven zařízením, které zabraňuje výdeji kapaliny po zastavení motoru do doby, než bude počitadlo vynulováno.V žádném případě nesmí být možno nulovat počitadlo během výdeje.2.1.6 Zpětný ventil uvedený v bodu 1.8.4 je povinný. Musí být instalován mezi odlučovačem plynů a měřidlem. Může však být umístěn za měřidlem, pokud je odlučovač plynů umístěn výše než měřidlo. V tom případě může být kombinován se zařízením podle bodu 1.8.3. Tam, kde je zpětný ventil instalován mezi odlučovačem plynů a měřidlem, musí být výsledná tlaková ztráta tak nízká, aby ji bylo možno zanedbat.2.1.7 Hadice u měřicích systémů s plnou hadicí musí obsahovat ruční uzavírací mechanismus, který splňuje požadavky bodu 1.8.6. Kromě toho může být instalován i automatický uzavírací mechanismus.Měřicí systémy s plnou hadicí zásobované pouze ručním čerpadlem potřebují jen uzavírací mechanismus uvedený v bodu 1.8.6.2.1.8 Měřicí systémy s maximálním průtokem 60 l/min nebo menším musí mít nejmenší odměr nejvíce 5 litrů.2.1.9 Je-li měřicí systém vybaven tiskárnou lístků, musí být tiskárna spojena s nulovacím zařízením. Toto zařízení musí umožnit po vytisknutí kontrolu výtisku porovnáním lístku s ukazatelem.2.1.10 V souladu s bodem 3.2 musí být prvotní ověření měřicích systémů pro kapalná paliva provedeno v jedné nebo ve dvou etapách v závislosti na tom, zda mají či nemají vlastní zásobovací systém.2.2 Měřicí systémy pro silniční cisterny pro přepravu a dodávku kapalin o nízké viskozitě (viskozita ≤ 20 mPa.s) skladovaných při atmosférickém tlaku, s výjimkou pitných kapalin.2.2.1 Požadavky bodu 2.2 platí pro měřicí systémy na silničních cisternách nebo přepravitelných cisternách.Měřicí systémy mohou být namontovány na silničních cisternách obsahujících jednu nebo více komor, přičemž každá komora musí být vybavena vlastním uzavíracím ventilem ovládaným ručně nebo automaticky.2.2.2 V souladu s vnitrostátními předpisy (pokud existují), musí být každý měřicí systém používán pro určitý produkt nebo kategorii produktů, pro kterou bylo měřidlu uděleno EHS schválení typu.Potrubí musí být navrženo tak, aby bylo možno snadno zabránit smíchání produktů.2.2.3 Jsou-li nádrže instalovány na přívěsech nebo návěsech, může být měřicí systém namontován buď na tahači, nebo na přívěsu, nebo na návěsu.2.2.4 Měřicí systém instalovaný na silniční cisterně může být buď s prázdnou hadicí, nebo s plnou hadicí. Může mít rovněž buď jednu prázdnou hadici a jednu plnou hadici, nebo dvě plné hadice o různých rozměrech uspořádané tak, aby mohly být v provozu střídavě.V průběhu měření nesmí být možné přepnout na jinou hadici.2.2.5 Je-li měřicí přistroj spojen s tiskárnou lístků, musí být tiskárna propojena s nulovacím zařízením počitadla objemu.2.2.6 Měřicí systém připevněný na silniční cisterně musí být nastaven tak, aby byl zásobován pouze s čerpadlem, pouze samospádem, čerpadlem, nebo samospádem, nebo pouze tlakem plynů.2.2.6.1 Měřicí systémy zásobované pouze čerpadlem mohou pracovat jako systémy s plnou hadicí nebo systémy s prázdnou hadicí.2.2.6.1.1 V případě rizika, že nebude splněna podmínka bodu 1.6.2.4, musí být měřidlu předřazen odlučovač plynů, například:a) vhodný odlučovač plynů, který splňuje požadavky bodu 1.6.2.1.4 nebo bodu 1.6.2.1.5 [4],b) odvzdušňovač,c) zvláštní odvzdušňovač.Pokud by v měřicím systému mohl na výstupu z měřicího přístroje klesnout tlak pod tlak atmosférický, ale zůstal by vyšší než tlak nasycených par měřené kapaliny, musí být tato zařízení kombinována s automatickým zařízením, které zpomalí nebo zastaví průtok kapaliny, aby se zabránilo proniknutí vzduchu do měřidla.Pokud nehrozí pokles tlaku na výstupu z měřidla pod tlak atmosférický (což platí zejména u systémů provozovaných s plnou hadicí), není nutno požadovat automatické zařízení ke zpomalení nebo zastavení průtoku kapaliny.2.2.6.1.2 Zvláštní odvzdušňovač s automatickým zastavovacím zařízením musí být opatřen průhledítkem v souladu s bodem 1.1.8.2.2.6.1.3 Komory silničních cisteren musí být opatřeny protivírovým zařízením s výjimkou případu, kdy je měřicí systém vybaven odlučovačem plynů odpovídajícím požadavkům bodu 1.6.2.1.4.2.2.6.2 Měřicí systémy zásobované pouze samospádem musí splňovat následující požadavky:2.2.6.2.1 Zařízení musí být navrženo tak, aby celkový objem jedné nebo více komor mohl být měřen při průtoku, který je větší nebo se rovná minimálnímu průtoku v měřicím systému.2.2.6.2.2 Pokud je spojení s plynnou fází v cisterně, musí se vhodným zařízením zabránit vniknutí plynů do měřidla.2.2.6.2.3 Komory cisterny musí být opatřeny protivírovým zařízením.2.2.6.2.4 Musí být splněny požadavky bodů 1.6.3.1, 1.6.3.2 a 1.6.3.4. Jsou-li splněny uvedené požadavky, může být za bodem přenosu použito urychlovací čerpadlo. Toto čerpadlo však nesmí způsobit pokles tlaku v měřidle.2.2.6.2.5 U některých měřicích systémů, zejména u těch, které mají zvláštní odvzdušňovač s mechanismem pro automatické zastavení průtoku, a u těch, které mají trvalé odvzdušňování do atmosféry umístěné bezprostředně za bodem přenosu, není vyžadován indikátor plynů.U systémů s ručním odvzdušňováním umístěným bezprostředně za bodem přenosu musí být indikátor plynů povinný s výjimkou systémů, kde tlak nemůže klesnout pod tlak atmosférický.2.2.6.3 Měřicí systémy, které mohou být provozovány buď s čerpadlem, nebo samospádem, musí splnit požadavky bodů 2.2.6.1 a 2.2.6.2.2.2.6.4 Měřicí systémy zásobované tlakem plynů mohou být provozovány buď jako systémy s prázdnou hadicí, nebo jako systémy s plnou hadicí. Potrubí spojující zařízení, které zabraňuje vstupu plynů do měřidla, jak je uvedeno v bodu 1.6.3.3, a samotné měřidlo nesmějí obsahovat žádné zúžení nebo součást, které by mohly způsobit pokles tlaku, při němž jsou generovány plynné formace uvolňováním plynů rozpuštěných v kapalině.Takové systémy musí obsahovat tlakoměr, který ukazuje tlak uvnitř nádrže. Na stupnici tlakoměru musí být vyznačeno pásmo dovoleného tlaku.2.3 Odběrová zařízení pro vyprazdňování námořních, železničních a silničních cisteren2.3.1 Měřicí systémy pro měření objemu kapalin v námořních, železničních a silničních cisternách musí obsahovat vloženou nádobu, v níž hladina kapaliny určuje bod přenosu.Tato vložená nádoba může být použita i pro odlučování plynů.2.3.1.1 U železničních a silničních cisteren musí vložená nádoba automaticky udržovat stálou hladinu, která je viditelná nebo jinak detekovatelná při zahájení a ukončení měřicí operace. Povolené kolísání stálé hladiny musí odpovídat objemu, který není větší než maximální dovolená chyba pro nejmenší odběr.2.3.1.2 U lodních cisteren není nutné opatření pro automatické udržování hladiny. V tom případě musí být kolísání obsahu měřitelné.Pokud je lodní cisterna vyprazdňována čerpadly umístěnými na dně lodi, vloženou nádobu je nutno použít pouze při zahájení a ukončení příjmu.2.3.1.3 V obou případech uvedených v bodech 2.3.1.1 a 2.3.1.2, musí být průřez vložené nádoby takový, aby množství kapaliny rovnající se maximální dovolené chybě pro nejmenší odběr odpovídalo rozdílu hladiny nejméně 2 mm.2.4 Měřicí systémy, stacionární nebo instalované na silničních cisternách, pro měření zkapalněného plynu pod tlakem (kromě kryogenních kapalin)2.4.1 Mezi těmito měřicími systémy a jejich zásobovacími cisternami musí být trvalé spojení pevným potrubím. Mezi zásobovací cisternou a měřidlem musí být instalován zpětný ventil.2.4.2 Zařízení na udržování tlaku umístěné za měřidlem musí zajistit, že produkt zůstane v průběhu měření v kapalném stavu. Požadovaný tlak může být udržován buď na pevné hodnotě, nebo na hodnotě upravované podle podmínek měření.2.4.2.1 Pokud je tlak udržován na pevné hodnotě, musí se tato hodnota rovnat nejméně tlaku par produktu při teplotě, která je o 15 °C vyšší, než je nejvyšší možná provozní teplota. Nastavení zařízení na udržování tlaku musí být možno zaplombovat.2.4.2.2 Pokud je tlak nastaven, aby se přizpůsobil podmínkám měření, musí být během měření vyšší než tlak par kapaliny nejméně o 100 kPa (1 bar). Tato funkce musí být automatická.2.4.2.3 U stacionárního měřicího systému pro průmyslové využití může příslušný metrologický orgán povolit používání zařízení na udržování tlaku s ručním nastavením, přičemž tlak na výstupu z měřidla nesmí být menší než tlak par produktu při teplotě o 15 °C vyšší, než je nejvyšší možná provozní teplota kapaliny během měření. K měřicímu systému musí být připevněn diagram znázorňující tlak par produktu jako funkci jeho teploty. Pokud se předpokládá, že tyto měřicí systémy budou muset pracovat po dlouhou dobu bez dozoru, musí být teplota a tlak průběžně zaznamenávány záznamovým zařízením.2.4.3 Před měřidlem musí být instalován odlučovač plynů buď v podobě odlučovače plynů, nebo kondenzátoru.2.4.3.1 Odlučovač plynů musí splňovat všeobecné požadavky stanovené v oddílu 1 buď pro zkapalněný plyn, nebo pro kapaliny o vyšší viskozitě.Avšak vzhledem k obtížnému ověřování je přípustné, aby byl schválen odlučovač plynů, není-li jeho účinný objem menší než 1,5 % objemu kapaliny dodávaného za 1 minutu při maximálním průtoku, v případech, kdy potrubí spojující měřidlo se skladovací cisternou není delší než 25 m.Je-li potrubí delší než 25 m, pak účinný objem odlučovače plynů nesmí být menší než 3 % objemu kapaliny dodávaného za 1 minutu při maximálním průtoku.U měřicích systémů pro zkapalněný plyn není třeba instalovat ani indikátor plynů ani průhledítko.2.4.3.2 Objem kondenzátoru závisí na objemu potrubí mezi ventilem zásobovací cisterny a ventilem pro udržování tlaku před měřidlem. Nesmí být menší než dvojnásobek poklesu objemu kapaliny, který může nastat, při poklesu teploty o hodnotu, která je konvenčně nastavená na 10 °C u potrubí vystaveného atmosféře a 2 °C u podzemního potrubí nebo u potrubí tepelně izolovaného. Pro vyhodnocení objemu kondenzátoru se použijí součinitele teplotní roztažnosti 3. 10-3 na stupeň Celsia pro propan a propylen a 2.10-3 na stupeň Celsia pro butan a butadien místo použití přesných hodnot. Pro jiné produkty s vysokým tlakem par budou hodnoty součinitele stanoveny příslušnými metrologickými orgány.Kondenzátor musí být vybaven ručně ovládaným odfukovacím zařízením.V měřicím systému musí být kondenzátor umístěn na nejvyšším bodu potrubí.Objem kondenzátoru vypočítaný podle shora uvedené metody může být rozdělen na několik kondenzátorů umístěných na nejvyšších bodech potrubí.2.4.4 V bezprostřední blízkosti měřidla musí být umístěna jímka pro teploměr. Použitý teploměr nesmí mít interval stupnice větší než 0,5 °C a musí být ověřen.Mezi měřidlem a ventilem pro udržování tlaku musí být umístěn tlakoměr.U měřicích systémů silničních cisteren stačí přípojka pro tlakoměr.2.4.5 Tam, kde se měřicí proces uskutečňuje v systému umístěném na silniční cisterně, nemusí být spojení mezi plynnými fázemi v zásobovací cisterně a příjmové cisterně.2.4.6 Do měřicího systému lze k zabránění vzniku nadměrného tlaku začlenit bezpečnostní ventily. Pokud jsou tyto ventily umístěny za měřidlem, budou otevřeny do atmosféry nebo budou spojeny s příjmovou cisternou.Za žádných okolností nesmí být bezpečnostní ventil umístěný před měřidlem spojen obtokem kolem měřidla s ventily za měřidlem.2.4.7 Pokud provozní podmínky vyžadují používání odpojitelných hadic, musí hadice zůstat plné, jestliže je jejich objem větší než maximální dovolená chyba pro nejmenší odměr.Odpojitelné plné hadice musí mít zvláštní spojky pro plné hadice. Je-li to nutné, musí být na konci těchto hadic instalováno ruční odvzdušňovací zařízení.2.4.8 U kontrolního ventilu dvojitého uzávěru stanoveného v bodu 1.11 musí být z bezpečnostních důvodů u každého potrubí obtékajícího měřidlo možnost jeho uzavření. V těchto případech musí tlakoměr umístěný mezi dvěma uzavíracími ventily nebo jiným odpovídajícím systémem indikovat jakékoli netěsnosti.2.5 Měřicí systémy na mléko2.5.1 Požadavky bodu 2.5 se týkají přemístitelných měřicích systémů používaných pro příjem mléka sběrnými cisternami, pevných měřicích systémů pro příjem a pevných nebo přemístitelných měřicích systémů pro dodávky mléka.2.5.2 U odběrového zařízení musí mít bod přenosu podobu stálé hladiny v zásobníku umístěném před měřidlem. Tato stálá hladina musí být viditelná před každou měřicí operací a po ní a musí být automaticky znovu nastavena.2.5.2.1 Je-li měřidlo zásobováno čerpadlem, může být zásobník se stálou hladinou instalován před čerpadlem nebo mezi čerpadlem a měřidlem.2.5.2.1.1 V prvním případě může být vlastní cisterna zásobována samospádem, vyprazdňováním konví na mléko nebo pomocným čerpadlem nebo vakuovým systémem.Je-li mléko dodáváno do cisterny čerpadlem nebo vakuovým systémem, je nezbytný odlučovač plynů, který může být kombinován se zásobníkem se stálou hladinou.2.5.2.1.2 V druhém případě musí zásobník se stálou hladinou fungovat jako odlučovač plynů.2.5.2.2 Bez ohledu na požadavky uvedené v bodu 1.8.3 může měřidlo fungovat s pomocí vakuového systému. V tomto případě musí být spojení mezi potrubími dokonale těsné, protože tlak uvnitř potrubního systému mezi zásobníkem se stálou hladinou a měřidlem je menší než tlak atmosférický. Musí být možno tuto těsnost kontrolovat.2.5.2.3 Ve všech případech příjmu musí být potrubí před stálou hladinou za běžných provozních podmínek zcela vyprázdněno automatickým zařízením.2.5.2.4 Stálá hladina musí být sledována průhledítkem nebo indikátorem hladiny. Hladina bude považována za stálou, když se ustálí v rámci zóny vymezené dvěma značkami odpovídajícími rozdílu objemu, který není větší než dvojnásobek maximální dovolené chyby při nejmenším odměru. Vzdálenost mezi značkami této zóny musí být nejméně 15 mm.2.5.2.5 Mají-li být splněny požadavky bodu 2.5.2.4, musí být do měřicího systému zařazeno zpomalovací zařízení, přičemž průtok v době zpomalení nesmí klesnout pod minimální průtok měřidla.2.5.2.6 Pokud je u odběrového zařízení měřená kapalina přepravována níže, než je umístěno měřidlo, musí na výstupu z měřidla zajistit automatické zařízení tlak vyšší, než je tlak atmosférický.2.5.3 Měřicí systémy pro dodávku mléka musí splňovat požadavky oddílu 1.2.5.4 Přes obecné požadavky oddílu l týkající se odlučování vzduchu nebo plynů zařízení na odlučování plynů musí splňovat požadavky bodu 1.6.1 pouze za provozních podmínek, například jestliže vzduch pronikne na počátku a konci každé měřicí operace.U odběrového zařízení musí být uživatel schopen zajistit těsnost spojek potrubí, aby se během měření nedostal vzduch před měřidlo. U výdejního zařízení musí být systém uspořádán tak, aby tlak kapaliny ve spojovacím potrubí od výdejní cisterny byl vždy stálý.3. EHS SCHVÁLENÍ TYPU A EHS PRVOTNÍ OVĚŘENÍ3.1 EHS schválení typu3.1.1 Následující systémy podléhají EHS schválení typu:- Měřicí systémy pro kapalná paliva uvedené v bodu 2.1. Jestliže jsou tyto systémy určeny k instalaci v centrálním zásobovacím systému, pak certifikát schválení typu musí být doplněn jedním nebo více výkresy daného typu, které znázorňují montážní podmínky v místě použití,- Měřicí systémy upevněné na silničních cisternách pro dopravu a dodávku kapalin o nízké viskozitě (viskozita ≤ 20 mPa.s) skladovaných za atmosférického tlaku (s výjimkou pitných kapalin), jak je uvedeno v bodu 2.2,- Měřicí systémy pro tlakem zkapalněný plyn upevněné na silničních cisternách, jak je uvedeno v bodu 2.4,- Měřicí systémy pro příjem mléka, jak je uvedeno v bodu 2.5.3.1.2 Zkoušky3.1.2.1 Při provádění zkoušek musí být pracovní etalony a jejich používání stanoveny tak, aby nepřesnost měření u kalibračních metod nepřekročila jednu pětinu maximální dovolené chyby pro zkoušený měřicí systém.3.1.2.2 Zkouška měřidlaNejprve je nutno stanovit křivku chyb jako funkci průtoku s využitím dostatečného počtu měřicích bodů mezi minimálními a maximálními průtoky. Je nutné zjistit rozpětí chyb měřidla v rozsahu průtoku, přičemž poloha křivky chyb vůči nulové čáře je méně důležitá.Může být také nutno provést zkoušky mimo schválené meze průtoku.Zkoušky musí být rovněž uskutečněny pokud možno při provozních mezích, například pro maximální a minimální teplotu a určitou viskozitu a pro nejmenší odměr.S výjimkou zkoušek pro nejmenší odměr musí být zkušební objem vybrán tak, aby byl dostatečně velký k zajištění toho, že hodnota na stupnici ukazatele nebude nikdy větší než jedna třetina maximální dovolené chyby.Pokud již bylo vydáno EHS schválení typu pro měřidlo a jeho příslušenství, je třeba ověřit, zda vlastnosti měřidla a měřicího systému jsou dostatečně slučitelné. Pokud jsou, nemusí být měřidlo podrobeno dalším zkouškám, ale musí být stanoven nejmenší odměr v souladu s bodem 4.2 kapitoly 1 přílohy směrnice 71/319/EHS.Pokud by vlastnosti měřidla nebyly slučitelné s vlastnostmi měřicího systému nebo pokud by nebylo vydáno EHS schválení typu pro měřicí přístroj (a jeho příslušenství), musí být celý měřicí systém zkoušen v souladu s touto směrnicí a v souladu se směrnicemi 71/319/EHS a 71/348/EHS.3.1.2.3 Zkoušky odlučování vzduchu a plynůZkoušky musí ukázat, že zařízení pro odlučování vzduchu a plynů splňuje požadavky bodů 1.6.2.1.4, 1.6.2.1.5 a 1.6.2.2.4.U odlučovačů plynů a zvláštních odvzdušňovačů se musí zkoušet průběžné odlučování porovnáním výsledků měření vhodného objemového měřidla vloženého za odlučovač (zvláštní odvzdušňovač) s přidáním vzduchu nebo plynů nebo bez něj.Tam, kde jsou instalovány zvláštní odvzdušňovače, je rovněž třeba zkoušet úplné vyprázdnění cisterny. Tyto zkoušky by měly být pokud možno uskutečněny s nejméně vhodnou kapalinou. Při zkouškách na maketách nebo na modelech v odlišném měřítku, než je skutečné zařízení, je třeba vzít v úvahu zákony podobnosti týkající se viskozity (Reynolds), gravitace (Froude) a povrchového napětí (Weber). Všeobecně platí, že zkoušky na modelech by se měly uskutečňovat pouze tam, kde je to odůvodněné.3.1.2.4 Zkoušky zvláštních měřicích systémů3.1.2.4.1 Měřicí systémy pro kapalná palivaTyto zkoušky musí zahrnovat:a) kontrolu měřidla, kontrolu přídavného zařízení a určení vlivu těchto zařízení (ukazovatel ceny, tiskárna, předvolba atd.),b) kontrolu odlučovače plynů,c) kontrolu stálosti objemu hadice,d) zvláštní kontrolu k ověření pravidelného posunu ukazatele ceny (nepravidelný posun může být způsoben v prvním dílu ukazatele ceny náhlým uzavřením výdejního ventilu).3.1.2.4.2 Měřicí systémy pro zkapalněné plynyTyto zkoušky musí zahrnovat:a) ověření rozsahu účinnosti a konstrukce odlučovačů plynů podle výkresů,b) provozní zkoušku odlučovače plynů (regulátoru hladiny), jenž může být součástí odlučovače plynů.Podle výkresu bude muset být ověřeno i zařízení na udržování tlaku. Kontrolní orgán může ve zvláštních případech požadovat přezkoušení typu.3.2 EHS prvotní ověření3.2.1 Všeobecně3.2.1.1 EHS prvotní ověření může být u měřicích systémů uskutečněno v jedné nebo dvou etapách.3.2.1.1.1 Musí být uskutečněno v jedné etapě, jestliže je celý systém vyroben jediným výrobcem, jestliže může být přepravován bez nutnosti jeho demontáže a jestliže je ověřován za podmínek, jako jsou provozní podmínky, pro které je určen.3.2.1.1.2 Ve všech ostatních případech musí být ověření uskutečněno ve dvou etapách.První etapa se týká pouze měřicího přístroje nebo měřicího přístroje vybaveného přídavným zařízením, které s ním musí být spojeno, ať již je či není součástí podsestavy.Zkoušky první etapy mohou být uskutečněny na zkušebním zařízení (například ve výrobním závodě) nebo na instalovaném měřicím systému. V této etapě mohou být metrologické zkoušky uskutečněny s kapalinami jinými než jsou kapaliny, pro něž je systém určen.Druhá etapa se týká měřicího systému ve skutečných provozních podmínkách. Tyto zkoušky musí být provedeny v místě instalace, za provozních podmínek a s kapalinou, pro niž je systém určen.Druhá etapa zkoušek může být ale uskutečněna v místě vybraném příslušnou metrologickou organizací, pokud měřicí systém může být přepravován bez nutnosti jeho demontáže a zkoušky mohou být provedeny za podmínek, za kterých má být měřicí systém provozován.3.2.2 Zkoušky3.2.2.1 Pokud je EHS prvotní ověření uskutečněno v jedné etapě, musí být provedeny všechny zkoušky uvedené v bodu 3.2.2.2.3.2.2.2 Pokud jsou zkoušky uskutečněny ve dvou etapách:První etapa musí zahrnovat:- přezkoušení shody měřidla, včetně pomocného zařízení (shoda s příslušnými typy),- metrologickou kontrolu měřidla, včetně zabudovaného přídavného zařízení.Druhá etapa musí zahrnovat:- přezkoušení shody měřicího systému, včetně měřidla a přídavných zařízení,- metrologickou kontrolu měřidla a přídavných zařízení v měřicím systému,- provozní zkoušku odlučovače plynů, pokud je instalován; není nutné kontrolovat, zda maximální dovolené chyby pro toto zařízení, jak jsou uvedeny v bodu 1.6, byly překročeny,- kontrolu nastavení požadovaných zařízení na udržování tlaku,- ověření kolísání vnitřního objemu hadic v systémech s plnou hadicí,- určení zbytkového množství v systémech s prázdnou hadicí.[1] Zkušenosti ukazují, že požadavky uvedené v písmenech a) a b) jsou obecně splněny řádně sestaveným odlučovačem, jestliže je jeho účinný objem roven alespoň 8 % objemu dodávky za minutu při maximálním průtoku uvedeném na štítku měřicího systému.[2] Doplňující ustanovení týkající se výdejních stojanů pro kapalná paliva budou přidána později a budou zahrnovat:- pohonné směsi pro motory,- pohonné a mazací směsi pro motory,- elektrické a elektronické ukazatele a přídavná zařízení,- samoobslužná zařízení a- měřicí systémy určené pro dodávku zkapalněných plynů.[3] V případě odlučovačů, které vyhovují bodu 1.6.2.1.5, zkušenost ukazuje, že požadavek je obecně splněn, je-li účinný objem odlučovače alespoň 5 % objemu dodávky za minutu při maximálním průtoku uvedeném na štítku měřidla.[4] U odlučovačů, které vyhovují bodu 1.6.2.1.5, zkušenost ukazuje, že požadavek je obecně splněn, je-li účinný objem odlučovače alespoň 5 % objemu dodávky za minutu při maximálním průtoku v měřicím systému.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2002/42/ES ze dne 17. května 2002, kterou se mění přílohy směrnic Rady 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS, pokud jde o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů (bentazonu a pyridátu) v obilovinách, v potravinách živočišného původu a v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchuText s významem pro EHP

text:
Důležité právní upozornění

|

32002L0042

Úřední věstník L 134 , 22/05/2002 S. 0029 - 0036

		Směrnice Komise 2002/42/ESze dne 17. května 2002,kterou se mění přílohy směrnic Rady 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS, pokud jde o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů (bentazonu a pyridátu) v obilovinách, v potravinách živočišného původu a v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 86/362/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a na jejich povrchu [1], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2002/23/ES [2], a zejména na článek 10 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 86/363/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách živočišného původu a na jejich povrchu [3], naposledy pozměněnou směrnicí 2002/23/ES, a zejména na článek 10 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu [4], naposledy pozměněnou směrnicí 2002/23/ES, a zejména na článek 7 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh [5], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2002/37/ES [6], a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. f) uvedené směrnice,vzhledem k těmto důvodům:(1) Směrnicemi Komise 2000/68/ES [7] a 2001/21/ES [8] byly do přílohy zařazeny účinné látky bentazon a pyridát pro použití jako herbicid v obilovinách, zelenině a pícninách.(2) Dotyčné účinné látky byly do přílohy zařazeny na základě posouzení předložených informací týkajících se navržených použití. Informace o těchto použitích byly předloženy některými členskými státy podle čl. 4 odst. 1 písm. f) směrnice 91/414/EHS. Předložené informace byly posouzeny a jsou dostatečné pro stanovení určitých maximálních limitů reziduí (MLR).(3) Neexistují-li žádné maximální limity na úrovni Společenství ani dočasné maximální limity, stanoví členské státy podle čl. 4 odst. 1 písm. f) směrnice 91/414/EHS předtím, než budou moci vydat povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tyto účinné látky, dočasné vnitrostátní maximální limity reziduí.(4) Technické a vědecké hodnocení dotyčných účinných látek pro účely jejich zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS bylo uzavřeno formou hodnotících zpráv Komise. Tyto zprávy byly dokončeny v případě bentazonu dne 13. července 2000 a v případě pyridátu dne 12. prosince 2000. V těchto zprávách byl přijatelný denní příjem (ADI) stanoven pro bentazon na 0,1 mg/kg tělesné hmotnosti na den a pro pyridát na 0,036 mg/kg tělesné hmotnosti na den. Celoživotní expozice spotřebitelů potravin ošetřených dotyčnými účinnými látkami byla odhadnuta a zhodnocenav souladu s postupy používanými ve Společenství. Byly rovněž zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací [1] Pokyny pro odhad dietárního příjmu reziduí pesticidů (přepracované vydání), vypracované v rámci celosvětového systému monitorování životního prostředí — potravinového programu (GEMS/Food Programme) ve spolupráci s výborem pro přípravu kodexu reziduí pesticidů, vydané Světovou zdravotnickou organizací v roce 1997 (WHP/FSF/FOS/97.7). a stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny [2] Stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny k otázkám týkajícím se změny příloh ke směrnicím Rady 86/362/EHS, 86/363/EHS a 92/642/EHS (stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny ze dne 14. července 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/out21_en.html). k použité metodologii. Byl učiněn závěr, že navržené maximální limity reziduí nevedou k překročení hodnot přijatelného denního příjmu.(5) V průběhu hodnocení a diskuse, které předcházely zařazení pyridátu do přílohy I směrnice 91/414/EHS, nebyly zjištěny žádné akutní toxické účinky vyžadující stanovení akutní referenční dávky. Akutní referenční dávka pro bentazon byla stanovena na 0,25 mg/kg tělesné hmotnosti na den. Podle vyhodnocení expozice nepovedou navržené maximální limity reziduí k nepřijatelné akutní expozici spotřebitelů.(6) K zajištění náležité ochrany spotřebitelů před expozicí reziduím v produktech nebo na produktech, pro něž nebylo uděleno povolení, je vhodné stanovit pro všechny tyto produkty, na něž se vztahují směrnice 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642EHS, dočasné maximální limity reziduí na úrovni meze stanovitelnosti.(7) Stanovení těchto dočasných maximálních limitů reziduí na úrovní Společenství nebrání členským státům, aby stanovily dočasné maximální limity reziduí pro bentazon a pyridát podle čl. 4 odst. 1 písm. f) směrnice 91/414/EHS a její přílohy VI. Doba čtyř let je považována za dostatečnou pro stanovení většiny dalších použití dotyčných účinných látek. Po uplynutí této doby by se dočasné maximální limity reziduí měly stát konečnými.(8) Přílohy ke směrnicím 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS by tedy měly být změněny.(9) Komise oznámila návrh této směrnice Světové obchodní organizaci a neobdržela žádné připomínky. Možnost stanovení odchylek od maximálních limitů reziduí pro dovoz u určitých kombinací pesticidu a plodiny Komise prozkoumá na základě přijatelných údajů, které jí budou předloženy.(10) Tato směrnice je v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1V části A přílohy II směrnice 86/362/EHS se doplňují tyto maximální limity reziduí pesticidů:"Rezidua pesticidů | Maximální limity (mg/kg) || |Bentazon (suma bentazonu a konjugátů 60H a 80H bentazonu, vyjádřeno jako bentazon) | 0,1 | obiloviny |Pyridát (suma pyridátu, produktu jeho hydrolýzy CL 9673 (6-chlor-4-hydroxy-3-fenylpyridazin) a hydrolyzovatelných konjugátů produktu CL 9673, vyjádřeno jako pyridát) | 0,05 | obiloviny |Článek 2V části B přílohy II směrnice 86/363/EHS se doplňují tyto maximální limity reziduí pesticidů:"Rezidua pesticidů | Maximální limity (mg/kg) |v mase, včetně tuku, masných polotovarech, drobech a živočišných tucích uvedených v příloze I pod položkami KN 0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex0208, 020900, 0210, 160100 a 1602 | v mléce a v mléčných výrobcích uvedených v příloze I pod položkami KN 0401, 0402, 040500 a 0406 | v čerstvých vejcích bez skořápek, pokud jde o ptačí vejce a žloutky uvedené v příloze I pod položkami KN 040700 a 0408 |Bentazon | 0,05 | 0,02 | 0,05 |Pyridát (suma pyridátu, produktu jeho hydrolýzy CL 9673 (6-chlor-4-hydroxy-3-fenylpyridazin), vyjádřeno jako pyridát) | ledvinky, kromě drůbežích 0,4 | 0,05 | 0,05 |ostatní produkty 0,05 |Článek 3V příloze II směrnice 90/642/EHS se doplňují maximální limity reziduí pro bentazon a pyridát uvedené v příloze této směrnice.Článek 4Členské státy uvednou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději 31. prosince 2002. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Budou tyto předpisy používat od 1. ledna 2003.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 5Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 6Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 17. května 2002.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 37.[2] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 13.[3] Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 43.[4] Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71.[5] Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.[6] Úř. věst. L 117, 4.5.2002, s. 10.[7] Úř. věst. L 276, 28.10.2000, s. 41.[8] Úř. věst. L 69, 10.3.2001, s. 17.--------------------------------------------------PŘÍLOHASkupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí | Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg) |Bentazon (suma bentazonu a konjugátů 60H a 80H bentazonu, vyjádřeno jako bentazon) | Pyridát (suma pyridátu, produktu jeho hydrolýzy CL 9673 (6-chlor-4-hydroxy-3-fenylpyridazin) a hydrolyzovatelných konjugátů produktu CL 9673, vyjádřeno jako pyridát) |1.Ovoce čerstvé, sušené nebo tepelně neupravené, konzervované zmrazením, bez přídavku cukru; ořechy | 0,1 | 0,05 |i)CITRUSOVÉ PLODYGrapefruity | | |Citrony | | |Kyselé lajmy | | |Mandarinky (včetně klementin a podobných hybridů) | | |Pomeranče | | |Šedok | | |Ostatní | | |ii)OŘECHY (ve skořápce nebo jádra)Mandle | | |Para ořechy | | |Kešu ořechy | | |Kaštany jedlé | | |Kokosové ořechy | | |Lískové ořechy | | |Makadamie | | |Pekanové ořechy | | |Piniové oříšky | | |Pistácie | | |Vlašské ořechy | | |Ostatní | | |iii)JÁDROVÉ OVOCEJablka | | |Hrušky | | |Kdoule | | |Ostatní | | |iv)PECKOVÉ OVOCEMeruňky | | |Třešně a višně | | |Broskve (včetně nektarinek a podobných hybridů) | | |Švestky a slívy | | |Ostatní | | |v)BOBULOVÉ A DROBNÉ OVOCEa)Hrozny révy vinné stolní a moštovéHrozny stolní | | |Hrozny moštové | | |b)Jahody (kromě lesních) | | |c)Ovoce z keřů (kromě planě rostoucích)Ostružiny | | |Ostružiny ostružiníku ježiníku | | |Ostružinomaliny | | |Maliny | | |Ostatní | | |d)Ostatní bobulové a drobné ovoce (kromě planě rostoucího)Borůvky | | |Klikva | | |Rybíz (červený, bílý a černý) | | |Angrešt | | |Ostatní | | |e)Planě rostoucí bobulové ovoce | | |vi)RŮZNÉAvokádo | | |Banány | | |Datle | | |Fíky | | |Kiwi | | |Kumkvat | | |Liči | | |Mango | | |Olivy | | |Mučenka | | |Ananas | | |Granátová jablka | | |Ostatní | | |2.Zelenina čestvá nebo tepelně neupravená, zmrazená nebo sušenái)KOŘENOVÁ A HLÍZNATÁ ZELENINA | 0,1 | 0,05 |Řepa salátová | | |Mrkev | | |Celer bulvový | | |Křen | | |Topinambury | | |Pastinák | | |Petržel kořenová | | |Ředkvička | | |Černý kořen | | |Batáty | | |Tuřín | | |Vodnice | | |Jam | | |Ostatní | | |ii)CIBULOVÁ ZELENINA | 0,1 | 0,05 |Česnek | | |Cibule kuchyňská | | |Šalotka | | |Cibule jarní | | |Ostatní | | |iii)PLODOVÁ ZELENINA | 0,1 | 0,05 |a)LilkovitéRajčata | | |Paprika zeleninová | | |Lilek | | |Ostatní | | |b)Tykvovité – s jednou slupkouOkurky salátové | | |Okurky nakládačky | | |Cukety | | |Ostatní | | |c)Tykvovité – s nejedlou slupkouMelouny cukrové | | |Tykve | | |Melouny vodní | | |Ostatní | | |d)Kukuřice cukrová | | |iv)KOŠŤÁLOVÁ ZELENINA | 0,1 | |a)Košťálová zelenina vytvářející růžice | | 0,05 |Brokolice | | |Květák | | |Ostatní | | |b)Košťálová zelenina vytvářející hlávky | | 0,05 |Kapusta růžičková | | |Kapusta hlávková a zelí hlávkové | | |Ostatní | | |c)Košťálová zelenina listováPekingské zelí | | |Kadeřávek | | 0,2 |Ostatní | | 0,05 |d)Kedlubny | | 0,05 |v)LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY | | 0,05 |a)Salát a podobná zelenina | 0,1 | |Řeřicha setá | | |Polníček | | |Salát hlávkový | | |Endivie | | |Ostatní | | |b)Špenát a podobná zelenina | 0,1 | |Špenát | | |Mangold (řapíky) | | |Ostatní | | |c)Potočnice lékařská | 0,1 | |d)Čekanka salátová | 0,1 | |e)Čerstvé bylinky | 0,1 | |Kerblík | | |Pažitka | | |Petrželová nať | | |Celerová nať | | |Ostatní | | |vi)LUSKOVÁ ZELENINA (čerstvá) | | 0,05 |Fazolové lusky | | |Vyluštěná fazolová semena | | |Hrachové lusky | 0,5 | |Vyluštěná hrachová zrna | 0,2 | |Ostatní | 0,1 | |vii)ŘAPÍKATÁ A STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá) | 0,1 | |Chřest | | |Kardy | | |Celer řapíkatý | | |Fenykl sladký | | |Artyčoky | | |Pór | | 1 |Reveň | | |Ostatní | | 0,05 |viii)HOUBY | 0,1 | 0,05 |a)Žampiony pěstované | | |b)Žampiony volně rostoucí | | |3.Luštěniny | 0,1 | 0,05 |Fazole | | |Čočka | | |Hrách | | |Ostatní | | |4.Olejnatá semena | | 0,05 |Lněná semena | | |Jádra podzemnice olejné | | |Mák | | |Sezamová semena | | |Slunečnicová semena | | |Semena řepky | | |Sojové boby | 0,1 | |Hořčičná semena | | |Bavlníková semena | | |Ostatní | 0,1 | |5.Brambory | 0,1 | 0,05 |Konzumní brambory rané | | |Konzumní brambory pozdní | | |6.Čaj (sušené lístky a stonky, fermentované nebo nefermentované, čajovníku Camellia sinensis) | 0,1 | 0,1 |7.Chmel (sušený), včetně chmelových pelet a nekoncentrovaného prachu | 0,1 | 0,1 |--------------------------------------------------