Důležité právní upozornění

|

31971L0318

Směrnice Rady ze dne 26. července 1971 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se plynoměrů

Úřední věstník L 202 , 06/09/1971 S. 0021 - 0031 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0022  Dánské zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1971(III) S. 0651  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0022  Anglické zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1971(III) S. 0729  - 0739 Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 1 S. 0159  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0037  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 2 S. 0037  CS.ES Kapitola 13 Svazek 001 S. 147  - 157 ET.ES Kapitola 13 Svazek 001 S. 147  - 157 HU.ES Kapitola 13 Svazek 001 S. 147  - 157 LT.ES Kapitola 13 Svazek 001 S. 147  - 157 LV.ES Kapitola 13 Svazek 001 S. 147  - 157 MT.ES Kapitola 13 Svazek 001 S. 147  - 157 PL.ES Kapitola 13 Svazek 001 S. 147  - 157 SK.ES Kapitola 13 Svazek 001 S. 147  - 157 SL.ES Kapitola 13 Svazek 001 S. 147  - 157

		Směrnice Radyze dne 26. července 1971o sbližování právních předpisů členských států týkajících se plynoměrů(71/318/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],vzhledem k tomu, že v členských státech jsou konstrukce a metody kontroly plynoměrů předmětem závazných předpisů, které se v jednotlivých členských státech liší a v důsledku toho brání obchodu s těmito přístroji; že je tedy nezbytné tyto předpisy sblížit;vzhledem k tomu, že směrnice Rady ze dne 26. července 1971 [3] o sbližování právních předpisů členských států týkajících se společných ustanovení pro měřicí přístroje a metody provádění metrologické kontroly stanovila postupy pro EHS schválení typu a EHS prvotní ověření; že v souladu s touto směrnicí je nezbytné stanovit technické požadavky na konstrukci a činnost plynoměrů,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Tato směrnice se vztahuje na tyto plynoměry:1. Objemové plynoměry:- membránové,- rotační (s otáčivými písty).2. Neobjemové plynoměry:- turbínové.Článek 2Plynoměry, které mohou být opatřeny značkami a znaky EHS, jsou popsány v příloze této směrnice. Tyto plynoměry podléhají EHS schválení typu a budou předloženy k EHS prvotnímu ověření.Článek 3Žádný členský stát nesmí odmítat, zakazovat nebo omezovat uvedení na trh nebo do provozu plynoměrů, které jsou opatřeny značkou EHS schválení typu nebo značkou EHS prvotního ověření.Článek 41. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do osmnácti měsíců od jejího zveřejnění a neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy zajistí, aby Komisi byla sdělena znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 26. července 1971.Za RadupředsedaA. Moro[1] Úř. věst. C 65, 5.6.1970, s. 30.[2] Úř. věst. C 131, 29.10.1970, s. 7.[3] Úř. věst. L 202, 6.9.1971, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHAKAPITOLA IA. DEFINICE NĚKTERÝCH POJMŮ POUŽÍVANÝCH V TÉTO PŘÍLOZE1. Rozsah zatíženíRozsah zatížení plynoměru je ohraničen maximálním průtokem Qmax a minimálním průtokem Qmin.2. Cyklický objem objemového plynoměru"Cyklickým objemem V objemového plynoměru" se rozumí objem plynu odpovídající provoznímu cyklu plynoměru, tj. celkovému posunu všech pohyblivých součástí plynoměru, na jehož konci se všechny tyto součásti, s výjimkou počitadla a jeho převodů, poprvé vrátí do své výchozí polohy.Tento objem se vypočítá vynásobením hodnoty objemu vyjádřeného jednou úplnou otáčkou kontrolního prvku převodním poměrem měřicí části měřidla k počitadlu.3. Provozní tlak a referenční tlak3.1 Provozní tlakProvozní tlak plynoměru je rozdíl mezi tlakem plynu na vstupu do plynoměru a atmosférickým tlakem.3.2 Referenční tlakReferenční tlak pr plynoměru je tlak, k němuž se vztahuje naměřený objem plynu.Tlakový ventil pro měření referenčního tlaku je uveden v kapitole III.4. Tlaková ztrátaTlaková ztráta plynoměru je rozdíl mezi tlakem naměřeným na vstupu a tlakem naměřeným na výstupu plynoměru během průtoku plynu.5. Konstanta výstupního náhonuKonstanta výstupního náhonu je hodnota objemu představovaná úplným otočením hřídele tohoto náhonu; tato hodnota se vypočte tak, že se vynásobí hodnota objemu představující úplné otočení kontrolního prvku převodním poměrem počitadla k této hřídeli.B. VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ PRO PLYNOMĚRY1. Všeobecně1.1 Kapitola I této přílohy obsahuje všeobecná ustanovení, která musí splňovat všechny plynoměry, na něž se vztahuje článek 1 této směrnice.1.2 Kapitoly II a III této přílohy obsahují zvláštní ustanovení týkající se uvedených plynoměrů.2. Konstrukce2.1 MateriályPlynoměry musí být vyrobeny z pevných spolehlivých materiálů, které mají nízké vnitřní pnutí, málo se mění stárnutím a jsou dostatečně odolné vůči korozi a účinkům plynů nebo kondenzátů, jež jsou běžně distribuovány.2.2 Těsnost plynoměrůTělesa plynoměrů musí být při maximální provozním tlaku plynotěsná.2.3 Ochrana proti zásahuPlynoměry musí být zkonstruovány tak, aby jakýkoli zásah, který by mohl změnit jejich přesnost, nebyl bez poškození ověřovacích značek a ochranných plomb možný.2.4 Směr průtoku plynuNa plynoměrech, jejichž indikační zařízení pracují pouze pro jeden směr průtoku, musí být vyznačen směr průtoku plynu šipkou.Tato šipka není nutná, jestliže směr průtoku plynu je určen konstrukcí plynoměru.2.5 Metrologické vlastnostiPři průtoku Qmax musí být plynoměr schopen měřit nepřetržitě po dobu uvedenou v kapitole II nebo III, aniž změny metrologických vlastností překročí meze stanovené v uvedených kapitolách.3. Přídavná zařízení3.1 Plynoměry mohou být vybaveny doplňkovými zařízeními (pro korekci, záznam, doplňkové ukazování atd.); jejich připojení podléhá EHS schválení typu.3.2 Plynoměry mohou být vybaveny výstupním náhonem pro pohon oddělitelného indikátoru, zařízení pro platbu předem nebo jiného přídavného či doplňkového zařízení.3.2.1 Jestliže nejsou uvedená doplňková zařízení připojena, pak volný konec náhonu musí být chráněn zátkou nebo podobnou úpravou, kterou lze zaplombovat.3.2.2 V případě, že tento výstupní náhon je hřídel, musí být označen hodnotou své konstanty v této podobě: "1 otáčka ≅… m3" (nebo dm3).3.3 Plynoměry mohou mít zabudovány generátory impulsů. Výstupy těchto generátorů by měly být označeny odpovídajícími hodnotami pro jeden impuls v této podobě: "1 imp ≅… m3" (nebo dm3).4. Nápisy4.1 Každý plynoměr musí být označen buď na štítku počitadla, nebo na zvláštním štítku těmito nápisy:a) číslo schválení typu plynoměrub) identifikační značka nebo jméno výrobcec) výrobní číslo a rok výroby plynoměrud) označení velikosti plynoměru: má podobu tiskacího písmene G s číslem, které je stanoveno v kapitole II a IIIe) maximální průtok vyjádřený jako: Qmax =… m3/hf) minimální průtok vyjádřený jako: Qmin =… m3/h (nebo dm3/h)g) maximální provozní tlak vyjádřený jako:pmax =… MN/m2 (nebo N/m2) nebo pmax =… bar (nebo mbar)h) u objemových plynoměrů jmenovitá hodnota cyklického objemu vyjádřená jakoV =… m3 (nebo dm3).Tyto nápisy musí být jasně viditelné, snadno čitelné a za běžných podmínek používání plynoměru nesmazatelné.4.2 Metrologická služba, která vydává schválení typu, může rozhodnout o případech, kdy musí být na štítku uveden druh plynu.4.3 Plynoměr může mít také komerční označení, zvláštní výrobní číslo, jméno distributora plynu, značku udávající, že vyhovuje evropským normám, a údaje o provedených opravách. Jakýkoli další údaj nebo nápis je zakázán, není-li to výslovně povoleno.5. Počitadlo a kontrolní prvek5.1 Počitadlo5.1.1 Počitadla musí mít podobu válečků; poslední prvek však nemusí odpovídat tomuto požadavku. Válečky musí být kalibrovány v krychlových metrech nebo v dekadických násobcích či dílech krychlového metru. Značka m3 musí být uvedena na štítku počitadla.5.1.1.1 Válečky vyznačující dekadické díly krychlového metru, pokud jsou zabudovány, musí být jasně rozeznatelné od ostatních válečků a odděleny od nich jasně viditelnou desetinnou čárkou.5.1.1.2 V případech, kdy poslední váleček udává dekadické násobky krychlového metru, musí být na štítku počitadla vyznačena:a) buď jedna nebo více pevných nul za posledním válečkem nebob) údaje "x 10, x 100, x 1000 atd." takovým způsobem, že se čtení vždy provádí v krychlových metrech.5.1.2 Počitadlo musí mít takový počet válečků, aby bylo schopno udávat v rozsahu jedné jednotky posledního válečku objem proteklý za provozní dobu tisíc hodin při maximálním průtoku.5.2 Kontrolní prvek5.2.1 Plynoměry musí být zkonstruovány tak, aby se odečítání mohlo provádět s dostatečnou přesností. Za tímto účelem musí mít ve své konstrukci zabudován vestavný kontrolní prvek nebo zařízení, které umožňuje připojení přenosného kontrolního prvku.5.2.2 Vestavným kontrolním prvkem může být poslední část počitadla, a to v jednom ze dvou následujících provedení:a) spojitě se otáčející váleček s očíslovanou stupnicí;b) ručička pohybující se po pevném ukazovateli s očíslovanou stupnicí nebo kotouč s očíslovanou stupnicí pohybující se za pevnou referenční značkou.5.2.3 Na očíslovaných stupnicích těchto kontrolních prvků musí být jasně a jednoznačně vyznačena hodnota dílku v metrech krychlových nebo v dekadických dílech metru; počátek stupnice musí být označen číslicí nula.5.2.3.1 Délka dílku stupnice musí být po celé stupnici konstantní a ne menší než 1 milimetr.5.2.3.2 Hodnota dílku stupnice musí odpovídat 1 x 10n, 2 x 10n nebo 5 x 10n m3, kde n je celé kladné nebo záporné číslo nebo nula.5.2.3.3 Značky stupnice musí být ostré a jednotné. V případech, kdy hodnota dílku odpovídá hodnotě 1 x 10n nebo 2 x 10n m3, musí být všechny značky stupnice, které představují násobky pěti, a v případě dílku s hodnotou odpovídající hodnotě 5 x 10n m3 všechny značky stupnice, které představují násobky dvou, rozlišeny větší délkou.5.2.4 Ručička nebo referenční značka musí být dostatečně tenké, aby umožňovaly jisté a snadné čtení.5.3 Průměry válečků a číselníkůPrůměry válečků musí být alespoň 16 milimetrů.Průměry očíslovaných stupnic, o nichž pojednává bod 5.2.2 písm. b) kapitoly I B, musí být alespoň 32 milimetrů.5.4 Čtení počitadlaPočitadlo musí být zkonstruováno tak, aby umožňovalo snadné čtení číslic seřazených vedle sebe.5.5 Posun číslicPosun o jednu číslici na kterémkoli místě ukazatele musí být dokončen v okamžiku, kdy číslice nejbližšího nižšího rozsahu prochází poslední desetinou své dráhy.5.6 Vyjmutí počitadlaPlynoměry musí být zkonstruovány tak, aby počitadlo mohlo být snadno během přezkoušení vyjmuto.6. Maximální dovolené chyby6.1 Chyby měření se vyjadřují jako relativní hodnota v procentech, a to poměrem rozdílu mezi zaznamenaným objemem a skutečně proteklým objemem ke skutečně proteklému objemu.6.2 Tyto chyby jsou vztaženy k měření objemů vzduchu o hustotě 1,2 kg/m3. Lze předpokládat, že za běžných atmosférických podmínek v laboratoři okolní vzduch v laboratoři této podmínce vyhovuje.6.3 Maximální dovolené chyby jsou stanoveny v kapitolách II a III; platí pro povolený směr průtoku plynu.7. Tlaková ztráta7.1 Maximální dovolené hodnotyMaximální dovolené hodnoty tlakové ztráty jsou stanoveny v kapitolách II a III.8. Umístění ověřovacích značek a plomb8.1 ÚčelUmístěním ověřovacích značek a plomb EHS na plynoměr se potvrzuje, že daný plynoměr splňuje požadavky této směrnice.8.2 Umístění značek a plomb8.2.1 Umístění značek musí být vybráno tak, aby odmontování zaplombované části způsobilo zničení značky.8.2.2 Jsou-li nápisy uvedené v bodu 4.1 kapitoly I B na zvláštním štítku, měla by být jedna značka umístěna tak, aby při odstranění zvláštního štítku došlo k poškození této značky.8.2.3 Ověřovací značky nebo plomby by měly být umístěny:a) na všech štítcích s nápisem, které jsou požadovány touto přílohou;b) na všech částech tělesa plynoměru, jež nemohou být jinak chráněny proti zásahům, které by mohly ovlivnit přesnost měření.9. EHS schválení typu a EHS prvotní ověření9.1 EHS schválení typu9.1.1 Žádost o schválení typu plynoměru musí obsahovat tyto doklady, které jsou přiloženy k předkládanému typu:- popis plynoměru, jehož schválení je požadováno,- perspektivní výkres nebo fotografie plynoměru,- plán montáže kompletního plynoměru, v případě potřeby doplněný podrobnými výkresy,- seznam částí a všechny další informace, které by mohly být dotčenými metrologickými službami považovány za nezbytné,- plánek vyznačující umístění ověřovacích značek a ochranných plomb,- prohlášení, jež výslovně uvádí, že plynoměry vyrobené ve shodě s tímto typem splňují požadavky na bezpečnost, zejména ty, jež se týkají maximálního provozního tlaku, jak je vyznačeno na štítku.9.2 EHS prvotní ověření9.2.1 Plynoměry předložené k EHS prvotnímu ověření musí být v provozním stavu. Používají-li se plynoměry s doplňkovými zařízeními, která využívají výstupy z plynoměru, pak tato doplňková zařízení musí být během přezkoušení připojena, pokud jejich pozdější připojení nebylo výslovně povoleno.10. Ověřovací značky a plombyPlynoměry, které úspěšně prošly ověřovacími zkouškami, se:- označí ověřovacími značkami,- zaplombují na místech určených k ochraně některých částí proti zásahům, které by mohly ovlivnit měřicí vlastnosti plynoměru.KAPITOLA IIUSTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE MEMBRÁNOVÝCH PLYNOMĚRŮ1. Oblast působnostiTato kapitola se společně s kapitolou I vztahuje na plynoměry, v nichž se měření proteklého objemu provádí pomocí měřicích komor s deformovatelnými stěnami.2. Rozsah měření a označení velikosti2.1 Následující tabulka uvádí povolené hodnoty maximálního průtoku, jemu odpovídající horní hranice minimálních průtoků a minimální hodnoty cyklických objemů pro odpovídající označení velikosti plynoměru (G):G | Qmax m3/h | Qmin m3/h (maximální hodnota) | V dm3 (minimální hodnota) |1,6 | 2,5 | 0,016 | 0,7 |2,5 | 4 | 0,025 | 1,2 |4 | 6 | 0,040 | 2,0 |6 | 10 | 0,060 | 3,5 |10 | 16 | 0,100 | 6,0 |16 | 25 | 0,160 | 10 |25 | 40 | 0,250 | 18 |40 | 65 | 0,400 | 30 |65 | 100 | 0,650 | 55 |100 | 160 | 1,000 | 100 |160 | 250 | 1,600 | 200 |250 | 400 | 2,500 | 400 |400 | 650 | 4,000 | 900 |650 | 1000 | 6,500 | 2000 |2.2 Jestliže je pro některý typ plynoměru hodnota Qmin nižší než hodnota uvedená v tabulce bodu 2.1 této kapitoly, pak číselná hodnota Qmin musí být vyjádřena číslem ze třetího sloupce uvedené tabulky nebo jako dekadický díl tohoto čísla.2.3 Plynoměry, které mají cyklický objem menší, než je hodnota uvedená v tabulce bodu 2.1 této kapitoly, mohou být schváleny za předpokladu, že vzorek přístroje vyhovuje požadavkům na vytrvalostní zkoušku, o které v této souvislosti pojednává bod 7.2.5 této kapitoly.3. Podrobnosti o konstrukci3.1 Pro každý plynoměr platí, že rozdíl mezi vypočtenou hodnotou cyklického objemu V a hodnotou tohoto objemu uvedenou na plynoměru nesmí přesáhnout 5 % hodnoty uvedené na plynoměru.3.2 Plynoměry od G 1,6 do G 6 včetně mohou být vybaveny zařízením, které zabraňuje činnosti počitadla, jestliže směr průtoku plynu je opačný než ten, který je výslovně povolen.4. Kontrolní prvek4.1 U plynoměrů od G 1,6 do G 6 včetně je kontrolní prvek proveden podle bodu 5.2.2 kapitoly I B. U plynoměrů od G 10 do G 650 včetně je kontrolní prvek:- buď proveden podle bodu 5.2.2 kapitoly I B,- nebo je odnímatelný.4.2 Je-li kontrolní prvek proveden podle bodu 5.2.2 kapitoly I B, musí hodnota dílku stupnice tohoto prvku a její dělení splňovat požadavky na typ, jak uvádí tabulka:Velikost plynoměru | Maximální hodnota dílku stupnice | Číslováno v || | | | |od G | 1,6 | až G | 6 | včetně | 0,2 dm3 | 1 dm3 |od G | 10 | až G | 65 | včetně | 2 dm3 | 10 dm3 |od G | 100 | až G | 650 | včetně | 20 dm3 | 100 dm3 |4.3 U plynoměrů, jejichž kontrolní prvek je proveden podle bodu 5.2.2 kapitoly I B, musí typická odchylka řady alespoň třiceti následných měření objemu vzduchu stanoveného níže, provedených při průtoku řádově 0,1 Qmax a za týchž podmínek, přesahovat hodnoty následující tabulky:Velikost plynoměru | Objem vzduchu k měření | Maximální dovolená typická odchylka || | | | |od G | 1,6 | až G | 4 | včetně | 20 V | 0,2 dm3 |G | 6 | | | | 10 V | 0,2 dm3 |od G | 10 | až G | 65 | včetně | 10 V | 2 dm3 |od G | 100 | až G | 650 | včetně | 5 V | 20 dm3 |5. Maximální dovolené chyby5.1 Všeobecná ustanovení5.1.1 Maximální dovolené kladné i záporné chyby jsou uvedeny v následující tabulce:Průtok Q | Maximální dovolená chyba při EHS prvotním ověření || | | || Qmin ≤ Q < | 2 | Qmax | 3 % |2 | Qmin ≤ Q ≤ | | Qmax | 2 % |5.1.2 Mají-li všechny chyby plynoměru při průtocích od 2 Qmin do Qmax totéž znaménko, nesmí při EHS prvotním ověření v úhrnu překročit 1 %.6. Tlaková ztráta6.1 Celková tlaková ztrátaPři zkoušce vzduchem o hustotě 1,2 kg/m3 nesmí celková tlaková ztráta při průtoku Qmax překročit v průměru:Velikost plynoměru | Maximální dovolená hodnota celkové ztráty při EHS prvotním ověření || | | | | N/m2 | mbar |od G | 1,6 | až G | 10 | včetně | 200 | 2 |od G | 16 | až G | 40 | včetně | 300 | 3 |od G | 65 | až G | 650 | včetně | 400 | 4 |6.2 Mechanická tlaková ztrátaMechanická tlaková ztráta, tj. tlaková ztráta při zkoušce vzduchem o hustotě 1,2 kg/m3 při průtoku mezi Qmin a 2 Qmin, nesmí překročit:Velikost plynoměru | Maximální dovolená hodnota průměrné celkové ztráty při EHS prvotním ověření || | | | | N/m2 | mbar |od G | 1,6 | až G | 40 | včetně | 60 | 0,6 |od G | 65 | až G | 650 | včetně | 100 | 1,0 |Výše uvedené hodnoty platí pro maximální hodnoty mechanické tlakové ztráty.6.3 Zvláštní ustanoveníPro plynoměry, jejichž provozní tlak převyšuje 0,1 MN/m2 (1 bar), platí ustanovení bodu 6.2 této kapitoly týkající se mechanické tlakové ztráty, avšak celková tlaková ztráta popsaná v bodu 6.1 této kapitoly se nebere v úvahu.7. EHS schválení typu7.1 Stejně jako v případě vzorku typu musí žadatel nejprve poskytnout příslušnému orgánu další dva až šest kusů plynoměrů vyrobených v souladu se vzorkem typu.Tento počet se na žádost příslušného orgánu může rozšířit na různé velikosti G, jestliže se žádost o schválení týká plynoměrů různých velikostí.Nejsou-li výsledky zkoušek zcela uspokojivé, mohou být vyžádány další kusy plynoměrů.7.1.1 Výjimka z tohoto ustanovení může být povolena v případě, že tyto kusy plynoměrů budou k dispozici příslušnému orgánu později. Rozhodnutí o schválení typu však nebude vydáno, dokud nebudou zcela vyzkoušeny všechny plynoměry.7.1.2 Vzorky plynoměrů zůstanou majetkem žadatele a budou mu vráceny po udělení schválení typu.7.2 Přezkoušení7.2.1 Vzorek typu a předložené kusy musí odpovídat požadavkům kapitoly I a bodů 2, 3, 4, 5 a 6 této kapitoly.7.2.2 Kromě toho u každého plynoměru v celém rozsahu nesmí rozdíl mezi minimální a maximální chybou, jež jsou funkcí průtoku Q, překročit 3 %.7.2.3 Vzorek typu a předložené plynoměry budou následně podrobeny dlouhodobé zkoušce stability. Tato zkouška se provádí:7.2.3.1 U plynoměrů od G 1,6 do G 10 včetně: při maximálních kapacitách plynoměru a vzduchem: avšak u plynoměrů, jejichž štítek výslovně uvádí, jaký plyn má být měřen, může být zkouška vykonána zcela nebo částečně tímto plynem.7.2.3.2 U plynoměrů od G 16 do G 650 včetně: pokud možno při maximální kapacitě plynoměru vzduchem nebo plynem.7.2.4 Doba trvání dlouhodobé zkoušky stability u plynoměrů, jejichž cyklický objem se rovná hodnotám uvedeným v tabulce bodu 2.1 této kapitoly nebo je větší, má být:7.2.4.1 U plynoměrů od G 1,6 do G 10 včetně: 1000 hodin. Zkouška se může přerušit, ale musí být provedena v průběhu šedesáti dnů.7.2.4.2 U plynoměrů od G 16 do G 650 včetně: taková, že každý plynoměr bude měřit objem vzduchu nebo plynu odpovídající 1000 hodinám měření plynoměru při maximálnímu výkonu; zkouška musí být provedena v průběhu šesti měsíců.7.2.5 U plynoměrů, jejichž cyklický objem je menší, než hodnoty uvedené v tabulce bodu 2.1 této kapitoly, musí být doba trvání dlouhodobé zkoušky stability 2000 hodin a musí být provedena na větším počtu plynoměrů, než je uvedeno v bodu 7.1 této kapitoly, podle velikosti zkoušeného měřidla a jeho vlastností.7.2.6 Po dlouhodobé zkoušce stability musí plynoměry splňovat následující požadavky:a) u každého plynoměru nesmí v celém rozsahu rozdíl mezi maximální a minimální chybou, které jsou funkcí průtoku Q, překročit hodnotu 4 %;b) v žádném bodu by chyby neměly být o více než 1,5 % větší než maximální počáteční chyba nebo menší než minimální počáteční chyba;c) mechanická tlaková ztráta nesmí vzrůst o více než 20 N/m2 (0,2 mbar);d) u plynoměrů, jejichž provozní tlak je větší než 0,1 MN/m2 (1 bar), nesmí rozdíl mezi chybou při průtoku 0,5 Qmax a chybou při průtoku Qmax vzrůst o více než 1 %.7.3 Úprava již schváleného typuJestliže se žádost o schválení týká úpravy již schváleného typu, rozhodne se metrologický orgán, který schválil původní typ, podle povahy úpravy, zda a v jakém rozsahu lze použít bodů 7.1, 7.2.3, 7.2.4 a 7.2.5 této kapitoly.8. EHS prvotní ověření8.1 Zkoušky přesnostiPlynoměr je uznán za přesný, jestliže splňuje požadavky týkající se maximálních dovolených chyb při průtocích:a) při průtoku v rozmezí Qmin a 2 Qmin;b) při průtoku asi 1/5 Qmax;c) při průtoku Qmax;d) u plynoměrů, jejichž provozní tlak je větší než 0,1 MN/m2 (1 bar), při průtoku 0,5 Qmax.Jestliže se zkouška provádí za jiných podmínek, musí být zaručeno dosažení výsledku rovnocenného s uvedeným měřením.KAPITOLA IIIUSTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE PLYNOMĚRŮ S ROTAČNÍMI PÍSTY NEBO TURBÍNAMI1. Oblast působnostiTato kapitola se společně s ustanoveními kapitoly I vztahuje na:1.1 Plynoměry s rotačními písty- v nichž se měření proteklého plynu provádí pomocí měřicích komor s rotačními stěnami.1.2 Turbínové plynoměry- v nichž axiální tok plynu otáčí turbínovým kolem a počet otáček kola odpovídá objemu proteklého plynu.2. Měřicí rozsahy2.1 Plynoměry mají mít jen rozsahy odpovídající jejich označení (G) uvedené v následující tabulce:Velikost plynoměru G | Qmax (m3/h) | Rozsah |malý | střední | velký |Qmin (m3/h) | Qmin (m3/h) | Qmin (m3/h) |40 | 65 | 13 | 6 | 3 |65 | 100 | 20 | 10 | 5 |100 | 160 | 32 | 16 | 8 |160 | 250 | 50 | 25 | 13 |250 | 400 | 80 | 40 | 20 |400 | 650 | 130 | 65 | 32 |650 | 1000 | 200 | 100 | 50 |1000 | 1600 | 320 | 160 | 80 |a dekadické násobky posledních pěti řádků.3. Podrobnosti o konstrukci3.1 Plynoměry s rotačními písty3.1.1 Plynoměry by měly mít statické tlakové ventily o průměru 3 až 5 mm umístěné na vstupu i na výstupu protékajícího plynu k umožnění měření tlakového spádu: tlak měřený na vstupu plynu do plynoměru se považuje za referenční tlak.3.1.2 Plynoměry mohou mít zabudováno ruční zařízení pro nastavení pístů pod podmínkou, že jej nelze použít k zasahování do správné činnosti plynoměru.3.1.3 Ložiska hřídelí rotujících pístů plynoměrů o velikosti G 160 a vyšší mohou být konstruována tak, aby k nim byl možný přístup bez porušení ochranných plomb.3.2 Turbínové plynoměry3.2.1 Plynoměry musí mít zabudován tlakový ventil umožňující v případě nutnosti nepřímo stanovit tlak bezprostředně před turbínovým kolem jako referenční tlak.3.2.1.1 Je-li před rotorem zařízení pro přiškrcení průtoku plynu, může mít plynoměr zabudován kromě tlakového ventilu požadovaného v bodu 3.2.1 této kapitoly další tlakový ventil, a to bezprostředně před škrticím zařízením, což umožní stanovení tlakového spádu na škrticím zařízení.3.3 Tlakové ventily3.3.1 Tyto tlakové ventily musí být opatřeny uzávěry.3.3.2 Tlakové ventily pro referenční tlak musí být zřetelně a nesmazatelně označeny jako "pr" a tlakový ventil by měl být označen jako "p".4. Kontrolní prvek4.1 Při uplatňování ustanovení bodů 5.1.1.2 písm. a) a b) kapitoly I B musí být maximální hodnota dílku stupnice kontrolního prvku:u velikostí G 40 a G 65 | 0,002 | m3 |u velikostí G 100 až G 650 | 0,02 | m3 |u velikostí G 1000 až G 6500 | 0,2 | m3 |u velikostí G 10000 a vyšších | 2,0 | m3. |4.2 Stupnice kontrolního prvku musí mít očíslovány tyto hodnoty:u velikostí G 40 a G 65 každou | 0,01 | m3 |u velikostí G 100 až G 650 každou | 0,1 | m3 |u velikostí G 1000 až G 6500 každý | 1,0 | m3 |u velikostí G 10000 a vyšší každých | 10,0 | m3. |5. Maximální dovolené chyby5.1 Maximální dovolené kladné i záporné chyby jsou uvedeny v následující tabulce:Průtok Q | Maximální dovolená chyba při EHS prvotním ověření |Qmin ≤ Q < 0,2 Qmin | 2 % |0,2 Qmax ≤ Q ≤ Qmax | 1 % |5.2 Chyby nesmějí v úhrnu přesahovat polovinu maximální dovolené chyby, jsou-li všechny stejného znaménka.6. EHS schválení typu6.1 Kromě vzorku typu musí žadatel současně dát k dispozici příslušnému orgánu další dva až šest kusů plynoměrů vyrobených podle vzorku typu.Tento počet se na žádost příslušného orgánu může členit podle velikosti G, jestliže se žádost o schválení týká plynoměrů různých velikostí.Nejsou-li výsledky zkoušek zcela uspokojivé, mohou být vyžádány další vzorky plynoměrů.6.1.1 Výjimka z tohoto ustanovení může být povolena v případě, že tyto kusy plynoměrů budou k dispozici příslušnému orgánu později. Rozhodnutí o schválení typu však nebude vydáno, dokud nebudou zcela vyzkoušeny všechny plynoměry.6.1.2 Vzorky plynoměrů zůstanou vlastnictvím žadatele a budou mu vráceny po udělení schválení typu.6.2 Přezkoušení6.2.1 Přezkoušení bude zahrnovat zejména stanovení chyb každého plynoměru při zkoušce vzduchem o hustotě 1,2 kg/m3. Výsledek každé zkoušky se bere v úvahu odděleně.6.2.1.1 Křivka chyb každého plynoměru musí v celém rozsahu průtoků, pro něž je schválení požadováno, zůstat v pásmu, které je dáno hodnotami maximálních dovolených chyb při EHS prvotním ověření.6.2.1.2 U každého plynoměru v rozsahu od 0,5 Qmax do Qmax nesmí rozdíl mezi maximální hodnotou a minimální hodnotou chyby přesáhnout 1 %.6.2.2 Plynoměry budou následně podrobeny dlouhodobé zkoušce stability provedené vzduchem nebo plynem.6.2.2.1 Pokud je to možné, provádí se dlouhodobá zkouška stability při maximální kapacitě plynoměru. Doba provozu musí být taková, aby každý plynoměr měřil objem vzduchu nebo plynu odpovídající 1000 hodinám provozu při jeho maximální kapacitě, přičemž by tato doba neměla přesáhnout šest měsíců.6.2.2.2 Po této dlouhodobé zkoušce stability jsou plynoměry zkoušeny znovu vzduchem o hustotě 1,2 kg/m3, přičemž se použije totéž standardní vybavení jako při zkoušce uvedené v bodu 6.2.1 této kapitoly.Za těchto zkušebních podmínek:a) u každého plynoměru (s výjimkou nejvýše jednoho z nich) by se neměly hodnoty chyb, které byly stanoveny při průtocích uvedených v bodu 7.1 této kapitoly, lišit o více než 1 % od chyb zjištěných při zkoušce podle bodu 6.2.1;b) v rozsahu od 0,5 Qmax do Qmax by rozdíl mezi maximální hodnotou a minimální hodnotou křivky chyb u každého plynoměru (s výjimkou nejvýše jednoho z nich) neměl překročit 1,5 %.7. EHS prvotní ověření7.1 Zkoušky přesnostiPlynoměr se považuje za správný, jestliže splňuje požadavky týkající se maximálních dovolených chyb při průtocích:a) u rotačních plynoměrů:Qmin – 1,5 Qmin – 0,25 Qmax – 0,5 Qmax a Qmax;b) u turbínových plynoměrů:Qmin – 1,5 Qmin – 3 Qmin – 0,25 Qmax – 0,5 Qmax a Qmax.Jestliže se zkouška provádí za jiných podmínek, musí být zaručeno dosažení výsledku rovnocenného s uvedenými měřeními.7.2 Hodnoty uvedené v bodu 7.1 této kapitoly se mohou odchylovat o ± 5 %.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2006/60/ES ze dne  7. července 2006 , kterou se mění přílohy směrnice Rady 90/642/EHS, pokud jde o maximální limity reziduí u trifloxystrobinu, thiabendazolu, abamektinu, benomylu, karbendazimu, thiofanát-methylu, myklobutanylu, glyfosfátu, trimethylsulfonia, fenpropimorfu a chlormekvatu   (Text s významem pro EHP)

text:
               27.7.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 206/1

      SMĚRNICE KOMISE 2006/60/ES

   ze dne 7. července 2006,
   kterou se mění přílohy směrnice Rady 90/642/EHS, pokud jde o maximální limity reziduí u trifloxystrobinu, thiabendazolu, abamektinu, benomylu, karbendazimu, thiofanát-methylu, myklobutanylu, glyfosfátu, trimethylsulfonia, fenpropimorfu a chlormekvatu
   (Text s významem pro EHP)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu (1), a zejména na článek 7 uvedené směrnice,
   s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (2), a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. f) uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu se směrnicí 91/414/EHS přísluší povolování přípravků na ochranu rostlin určených k použití na určité plodiny členským státům. Tato povolení se musí zakládat na hodnocení účinků na zdraví lidí a zvířat a na hodnocení vlivu na životní prostředí. Při těchto hodnoceních se přihlíží k expozici obsluhy a ostatních přítomných osob, vlivu na půdní, vodní a vzdušný ekosystém a vlivu na lidi a zvířata v důsledku dietárního příjmu ošetřených plodin.

               (2)

               Maximální limity reziduí (MLR) odrážejí použití minimálních množství pesticidů potřebných pro dosažení účinné ochrany rostlin, aplikovaných takovým způsobem, že množství reziduí je co nejmenší a toxikologicky přijatelné, zejména pokud jde o odhadovaný dietární příjem.

               (3)

               Maximální limity reziduí pesticidů, na něž se vztahuje směrnice 90/642/EHS, mají být neustále přezkoumávány a lze je měnit s ohledem na nová či změněná použití. Komisi byly sděleny informace o nových či změněných použitích, na jejichž základě budou změněny limity reziduí u trifloxystrobinu, thiabendazolu, abamektinu, skupiny látky benomyl (benomyl, karbendazim, thiofanát-methyl), myklobutanylu, glyfosátu, trimethylsulfonia, fenpropimorfu.

               (4)

               Dále byly Komisi sděleny informace o chlormekvatu, na jejichž základě se na tři roky přijímá maximální limit reziduí, pokud jde o hrušky.

               (5)

               Celoživotní expozice spotřebitelů pesticidům prostřednictvím potravin, které mohou rezidua těchto pesticidů obsahovat, byla posouzena a zhodnocena v souladu s postupy a praxí používanými ve Společenství, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací (3). Při tomto hodnocení byla zohledněna skutečnost, že abamektin a thiabendazol se rovněž používají ve veterinárních léčivých přípravcích pro zvířata určená k produkci potravin a že maximální limity reziduí pro tyto dvě látky byly stanoveny v souladu s ustanoveními nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 (4). Na základě posouzení a hodnocení by maximální limity reziduí u těchto pesticidů měly být stanoveny tak, aby se zaručilo, že není překročen přijatelný denní příjem.

               (6)

               U benomylu, karbendazimu, thiofanát-methylu, fenpropimorfu a chlormekvatu, pro které existuje akutní referenční dávka (ARfD), bylo akutní ohrožení spotřebitelů prostřednictvím potravin, které mohou obsahovat rezidua těchto pesticidů, posouzeno a vyhodnoceno v souladu s postupy a metodami, které jsou v současné době ve Společenství používány, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací. Bylo zohledněno stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny, zejména rady a doporučení týkající se ochrany spotřebitelů potravin ošetřených pesticidy (5). Na základě posouzení dietárního příjmu by maximální limity reziduí u těchto pesticidů měly být stanoveny tak, aby se zaručilo, že není překročena akutní referenční dávka. U ostatních látek vyhodnocení dostupných informací ukazuje, že není akutní referenční dávka nezbytná, a proto není krátkodobé vyhodnocení potřeba.

               (7)

               Jestliže povolená použití přípravků na ochranu rostlin nevedou k přítomnosti detekovatelných množství reziduí pesticidů v potravinách nebo na jejich povrchu, nebo jestliže nejsou povolena žádná použití, nebo jestliže použití povolená členskými státy nebyla podložena nezbytnými údaji, anebo jestliže použití ve třetích zemích vedoucí k přítomnosti reziduí v potravinách nebo na potravinách, které mohou být uvedeny do oběhu na trhu Společenství, nebyla podložena těmito nezbytnými údaji, maximální limity reziduí by měly být stanoveny na spodní úrovni meze analytické stanovitelnosti.

               (8)

               Proto by pro tyto pesticidy měly být stanoveny nové maximální limity reziduí.

               (9)

               Stanovení nebo úprava prozatímních maximálních limitů reziduí na úrovni Společenství nebrání členským státům v zavedení prozatímních maximálních limitů reziduí pro glyfosát, trimethylsulfonium a trifloxistrobin v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. f) směrnice 91/414/EHS a s přílohou VI uvedené směrnice. Má se za to, že dostatečná doba pro povolení dalšího užívání těchto látek jsou čtyři roky. Prozatímní maximální limity reziduí stanovené Společenstvím by poté měly být konečné.

               (10)

               V řadě členských států se vlčí bob konzumuje jako potravina. U vlčího bobu je povolenou používat glyfosát. Proto je z důvodu ochrany spotřebitele před nadměrnými úrovněmi reziduí u vlčího bobu nutné vložit položku „vlčí bob“ a stanovit maximální limity reziduí u vlčího bobu.

               (11)

               Směrnice 90/642/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (12)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI,
   Článek 1
   Směrnice 90/642/EHS se mění takto:

               1.

               V příloze I do skupiny „3 Luštěniny“ se vkládá nová položka „Vlčí bob“ tak, že se slova „celý produkt“ v posledním sloupci vztahují na všechny čtyři položky.

               2.

               Příloha II se mění v souladu s přílohou této směrnice.

         Článek 2
   1.   Členské státy přijmou a zveřejní nejpozději do 27. ledna 2007 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí, kromě skupiny látky benomyl a thiofanát-methylu, v jejichž případě tyto předpisy přijmou a zveřejní do 14. září 2006, a v případě chlormekvatu do 31. července 2006. Neprodleně sdělí Komisi znění uvedených předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními uvedených předpisů a ustanoveními této směrnice.
   Budou tyto předpisy používat od 28. ledna 2007, kromě skupiny látky benomyl a thiofanát-methylu, v jejichž případě budou tyto předpisy používat ode dne 15. září 2006 a v případě chlormekvatu ode dne 1. srpna 2006.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 7. července 2006.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/53/ES (Úř. věst. L 154, 8.6.2006, s. 11).

      (2)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/45/ES (Úř. věst. L 130, 18.5.2006, s. 27).

      (3)  Pokyny pro odhad dietárního příjmu reziduí pesticidů (přepracované vydání), vypracované v rámci celosvětového systému monitorování životního prostředí – potravinového programu (GEMS/Food Programme) ve spolupráci s výborem pro přípravu kodexu reziduí pesticidů, vydané Světovou zdravotnickou organizací v roce 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (4)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 205/2006 (Úř. věst. L 34, 7.2.2006, s. 21).

      (5)  Stanovisko týkající se otázek spojených se změnou příloh směrnic Rady 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS (stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny ze dne 14. července 1998); stanovisko týkající se různých reziduí pesticidů v ovoci a zelenině (stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny ze dne 14. července 1998) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

      PŘÍLOHA
      Příloha II směrnice 90/642/EHS se mění takto:

                  1.

                  Poznámka pod čarou (t) u položky pro chlormekvat u hrušek se nahrazuje tímto: „Dočasný maximální limit reziduí o hodnotě 0,2 mg/kg se použije do 31. července 2009.“

                  2.

                  V části A se sloupce pro trifloxystrobin, thiabendazol, abamektin, benomyl, karbendazim, thiofanát-methyl, myklobutanyl, glyfosfát, trimethylsulfonium a fenpropimorf nahrazují tímto:

                              Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)

                              Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí

                              Trifloxy-strobin

                              Thiaben-dazol

                              Abamektin (součet obsahu avermektinu B1a, avermektinu B1b a delta-8,9 izomeru avermektinu B1a)

                              Součet obsahu benomylu a karbendazimu, vyjádřený jako karbendazim

                              Thiofanát-methyl

                              Myklobutanyl

                              Glyfosát

                              Trimethylsulfoniový kation, důsledek použití glyfosátu

                              Fenpropi-morf

                              „1.

                                 Ovoce, čerstvé, sušené nebo tepelně neupravené, konzervované zmrazením, bez přídavku cukru; ořechy

                              i)

                              CITRUSOVÉ PLODY

                              0,3 (2)

                              5

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              3

                              0,05 (1)

                              Grapefruity

                              Citrony

                              Kyselé lajmy

                              Mandarinky (včetně klementin a podobných hybridů)

                              0,5 (2)

                              0,5 (2)

                              Pomeranče

                              0,5 (2)

                              0,5 (2)

                              Šedok (pomelo)

                              Ostatní

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              ii)

                              OŘECHY (ve skořápce nebo jádra)

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)

                              0,2

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Mandle

                              Para ořechy

                              Kešu ořechy

                              Kaštany

                              Kokosové ořechy

                              Lískové oříšky cukrové

                              Makadamie

                              Pekanové ořechy

                              Piniové oříšky

                              Pistácie

                              Vlašské ořechy

                              Ostatní

                              iii)

                              JÁDROVÉ OVOCE

                              0,5 (2)

                              0,01 (1)

                              0,2

                              0,5

                              0,5

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Jablka

                              5

                              Hrušky

                              5

                              Kdoule

                              Ostatní

                              0,05 (1)

                              iv)

                              PECKOVÉ OVOCE

                              0,05 (1)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Meruňky

                              1 (2)

                              0,2

                              2

                              0,3

                              Třešně a višně

                              1 (2)

                              0,5

                              0,3

                              1

                              Broskve (včetně nektarinek a podobných hybridů)

                              1 (2)

                              0,2

                              2

                              0,5

                              Švestky a slívy

                              0,2 (2)

                              0,5

                              0,3

                              0,5

                              Ostatní

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              v)

                              BOBULOVINY A DROBNÉ OVOCE

                              0,05 (1)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              a)

                              Hrozny révy vinné stolní a moštové

                              5 (2)

                              0,01 (1)

                              1

                              0,5 (2)

                              0,05 (1)

                              Stolní hrozny

                              0,3

                              0,1 (1)

                              Hrozny moštové

                              0,5

                              3

                              b)

                              Jahody (kromě lesních)

                              0,5 (1)
                                  (2)

                              0,1

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              1

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              1

                              c)

                              Ovoce z keřů (kromě planě rostoucích)

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              1

                              Ostružiny

                              0,1

                              1

                              Ostružiny ostružiníku ježiníku

                              Ostružinomaliny

                              Maliny

                              0,1

                              1

                              Ostatní

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              d)

                              Ostatní bobulové a drobné ovoce (kromě planě rostoucího)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              1

                              Borůvky

                              Klikva

                              Rybíz (červený, bílý a černý)

                              1 (2)

                              1

                              Angrešt

                              1 (2)

                              1

                              Ostatní

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,02 (1)

                              e)

                              Planě rostoucí bobuloviny a plody

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              vi)

                              RŮZNÉ

                              0,01 (1)

                              Avokádo

                              15

                              Banány

                              0,05 (2)

                              5

                              2

                              2

                              Datle

                              Fíky

                              Kiwi

                              Kumkvat

                              Liči

                              Mango

                              5

                              Olivy (pro přímou spotřebu)

                              Olivy (pro lisování oleje)

                              1 (2)

                              1 (2)

                              Papája

                              10

                              0,2

                              1

                              Mučenka

                              Ananas

                              Granátová jablka

                              Ostatní

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              2.

                                 Zelenina, čerstvá nebo tepelně neupravená, zmrazená nebo sušená

                              i)

                              KOŘENOVÁ A HLÍZNATÁ ZELENINA

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Řepa salátová

                              Mrkev

                              0,2

                              Kasava

                              15

                              Celer bulvový

                              Křen

                              0,2

                              Topinambury

                              Pastinák

                              0,2

                              Petržel kořenová

                              0,2

                              Ředkvička

                              Černý kořen

                              Batáty

                              15

                              Tuřín

                              Vodnice

                              Jam

                              15

                              Ostatní

                              0,05 (1)

                              0,02 (1)

                              ii)

                              CIBULOVÁ ZELENINA

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Česnek

                              Cibule

                              Šalotka

                              Cibule jarní

                              Ostatní

                              iii)

                              PLODOVÁ ZELENINA

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              a)

                              Lilkovité

                              Rajčata

                              0,5 (2)

                              0,02

                              0,5

                              2

                              0,3

                              Paprika zeleninová

                              0,05

                              0,5

                              Lilek

                              0,02

                              0,5

                              2

                              0,3

                              Okra

                              2

                              1

                              Ostatní

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              b)

                              Tykvovité – s jedlou slupkou

                              0,2 (2)

                              0,02

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1

                              Okurky salátové

                              Okurky nakládačky

                              Cukety

                              Ostatní

                              c)

                              Tykvovité – s nejedlou slupkou

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,3

                              0,2

                              Melouny cukrové

                              0,3 (2)

                              Tykve

                              Melouny vodní

                              Ostatní

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              d)

                              Kukuřice cukrová

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              iv)

                              KOŠŤÁLOVÁ ZELENINA

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              a)

                              Košťálová zelenina vytvářející růžice

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,05 (1)

                              Brokolice

                              5

                              Květák

                              Ostatní

                              0,05 (1)

                              b)

                              Košťálová zelenina vytvářející hlávky

                              0,05 (1)

                              Kapusta růžičková

                              0,5

                              1

                              0,5

                              Zelí hlávkové

                              Ostatní

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,05 (1)

                              c)

                              Košťálová zelenina listová

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,05 (1)

                              Pekingské zelí

                              Kadeřávek

                              Ostatní

                              d)

                              Kedlubny

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,05 (1)

                              v)

                              LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              a)

                              Salát a podobná zelenina

                              0,1

                              Řeřicha setá

                              Polníček

                              5

                              Salát hlávkový

                              Endivie

                              Večernice (ruccola)

                              Listy a řepíky brukve

                              Ostatní

                              0,02 (1)

                              b)

                              Špenát a podobná zelenina

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              Špenát

                              Mangold (řapíky)

                              Ostatní

                              c)

                              Potočnice lékařská

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              d)

                              Čekanka salátová

                              1

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              e)

                              Čerstvé bylinky

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              Kerblík

                              Pažitka

                              Petrželová nať

                              Celerová nať

                              Ostatní

                              vi)

                              LUSKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

                              0,05 (1)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Fazolové lusky

                              0,5 (2)

                              0,2

                              0,1 (1)

                              0,3

                              Vyluštěná fazolová semena

                              Hrachové lusky

                              0,2

                              0,1 (1)

                              Vyluštěná hrachová zrna

                              Ostatní

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                                 0,02
                                  (1)

                              vii)

                              ŘAPÍKATÁ A STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              Chřest

                              Kardy

                              Celer řapíkatý

                              Fenykl sladký

                              Artyčoky

                              0,5

                              Pór

                              1

                              Reveň

                              Ostatní

                              0,02 (1)

                              0,05 (1)

                              viii)

                              HOUBY

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,05 (1)

                              a)

                              Houby pěstované

                              10

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              b)

                              Houby volně rostoucí

                              0,05 (1)

                              50 (2)

                              20 (2)

                              3.

                                 Luštěniny

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Fazole

                              2 (2)

                              Čočka

                              Hrách

                              10 (2)

                              Vlčí bob

                              10 (2)

                              Ostatní

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              4.

                                 Olejnatá semena

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,02 (1)

                              0,05 (1)

                              0,05 (1)

                              Lněná semena

                              10 (2)

                              Jádra podzemnice olejné

                              Mák

                              Sezamová semena

                              Slunečnicová semena

                              20 (2)

                              Semena řepky

                              10 (2)

                              Sojové boby

                              0,2

                              0,3

                              20 (2)

                              10 (2)

                              Hořčičná semena

                              10 (2)

                              Bavlníková semena

                              10 (2)

                              Semena konopí

                              Ostatní

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              5.

                                 Brambory

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,5 (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Konzumní brambory rané

                              0,05 (1)

                              Konzumní brambory pozdní

                              15

                              6.

                                 Čaj (sušené lístky a stonky, fermentované nebo nefermentované, čajovníku Camellia sinensis)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,05 (1)

                              2 (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              7.

                                 Chmel (sušený), včetně chmelových pelet a nekoncentrovaného prachu

                              30 (2)

                              0,1 (1)

                              0,05

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              2

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              10

         (1)  Označuje mez stanovitelnosti.

         (2)  Označuje skutečnost, že maximální limity reziduí byly stanoveny dočasně podle čl. 4 odst. 1 písm. f) směrnice 91/414/EHS.“


title: Směrnice Rady ze dne 3. prosince 1982 o postupech monitorování životního prostředí ovlivněného vypouštěním odpadů z průmyslu oxidu titaničitého a dozoru nad ním

text:
Důležité právní upozornění

|

31982L0883

Úřední věstník L 378 , 31/12/1982 S. 0001 - 0014 Finské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0042  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0003  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0042  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 15 Svazek 4 S. 0003

		Směrnice Radyze dne 3. prosince 1982o postupech monitorování životního prostředí ovlivněného vypouštěním odpadů z průmyslu oxidu titaničitého a dozoru nad ním(82/883/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména článek 100 a 235 této smlouvy,s ohledem na směrnici Rady 78/176/EHS ze dne 20. února 1978 o odpadech z průmyslu oxidu titaničitého [1], zejména čl. 7 odst. 3 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise [2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [3],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [4],vzhledem k tomu, že nehledě na způsob a rozsah zpracování odpadů z průmyslu oxidu titaničitého je nutné, aby vypouštění a shazování do vodních těles, skladování, vysypávání nebo vstřikování těchto odpadů do země doprovázela opatření zabezpečující dozor nad příslušnými oblastmi životního prostředí a jejich monitorování z hlediska fyzikálního, chemického, biologického a ekologického;vzhledem k tomu, že za účelem monitorování kvality těchto prostředí je třeba umožnit s určitou minimální četností odebírání vzorků tak, aby bylo možné měřit ukazatele určené v přílohách; že počet těchto odběrů vzorků může být v závislosti na dosažených výsledcích snížen; že k zajištění účinnosti monitorování by se měly podle možností odebírat vzorky i v oblasti, o níž se předpokládá, že není dotyčným vypouštěním ovlivněna;vzhledem k tomu, že v souvislosti s rozbory prováděnými členskými státy by měly být stanoveny společné referenční měřicí metody pro určení referenčních hodnot ukazatelů s ohledem na fyzikální, chemické, biologické a ekologické vlastnosti příslušných oblastí životního prostředí;vzhledem k tomu, že pro účely dozoru nad ovlivněným životním prostředím a pro účely jeho monitorování mohou členské státy vedle ukazatelů určených touto směrnicí kdykoli stanovit další ukazatele;vzhledem k tomu, že je nezbytné podrobně určit metody dozoru a monitorování, které členské státy oznamují Komisi; že Komise po předchozím souhlasu členských států zveřejní souhrnnou zprávu s podrobným popisem těchto metod;vzhledem k tomu, že za určitých přírodních podmínek se může provádění monitorování a dozoru ukázat jako obtížné, a že musí být proto dána možnost odchýlit se v některých případech od této směrnice;vzhledem k tomu, že technický a vědecký pokrok si může vyžádat rychlou úpravu některých ustanovení příloh; že ke snazšímu provádění k tomu potřebných opatření by měl být zaveden postup zajišťující úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí, který by se uskutečňoval v rámci výboru pro přizpůsobování vědeckému a technickému pokroku,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Tato směrnice stanoví v souladu s čl. 7 odst. 3 směrnice 78/176/EHS postupy při provádění dozoru a monitorování účinků, které má vypouštění a shazování do vodních těles, skladování, vysypávání nebo vstřikování odpadu z průmyslu oxidu titaničitého na životní prostředí, a to po stránce fyzikální, chemické, biologické a ekologické.Článek 2Pro účely této směrnice:- "ovlivněným životním prostředím" se rozumí voda, zemský povrch, podzemní vrstvy a ovzduší, ve kterých nebo do kterých jsou odpady z průmyslu oxidu titaničitého vypouštěny, shazovány, skladovány, vysypávány nebo vstřikovány,- "místem odběru vzorků" se rozumí místo, ve kterém se odebírají vzorky.Článek 31. Ukazatele, které se použijí při provádění dozoru a monitorování podle článku 1, jsou uvedeny v přílohách.2. Pokud je určitý ukazatel v přílohách uveden ve sloupci "ukazatel, jehož stanovení je závazné", musí se u daných složek životního prostředí provádět odběr vzorků a jejich rozbor.3. Pokud je určitý ukazatel v přílohách uveden ve sloupci "ukazatel, jehož stanovení je nezávazné", mohou členské státy u daných složek životního prostředí provádět odběr vzorků a jejich rozbor, pokud to považují za nutné.Článek 41. Členské státy provádějí dozor nad ovlivněnými oblastmi životního prostředí a přilehlými oblastmi, které se pokládají za neovlivněné, a jejich monitorování se zvláštním zřetelem k místním ekologickým faktorům a ke způsobu odstraňování odpadu, tj. zda je pravidelné nebo nepřetržité.2. Pokud není v přílohách stanoveno jinak, členské státy v jednotlivých případech přesně určí místa, odkud se mají vzorky odebírat, vzdálenost těchto míst od nejbližšího místa odstraňování odpadu, jakož i hloubku či výšku, z níž se vzorky mají odebírat.Při po sobě následujících odběrech se vzorky musí odebírat na stejném místě a za stejných podmínek, např. v případě slapových vod ve stejném časovém odstupu od vrcholu přílivu a za stejné hodnoty slapového koeficientu.3. Pro účely monitorování a kontroly ovlivněných prostředí členské státy určí pro každý ukazatel, který je uveden v přílohách, četnost odběru vzorků a provádění rozboru.U ukazatelů ve sloupci "ukazatel, jehož stanovení je závazné", nesmí být četnost odběru vzorků a rozboru nižší než minimální četnost, která je uvedena v přílohách. Jestliže se však již jednou podaří zjistit vlastnosti chování odpadu, jeho původ a účinky a pokud nedochází k významnému zhoršování kvality životního prostředí, mohou členské státy stanovit nižší četnost odběru vzorků a provádění rozboru. Pokud by se potom později zjistilo významné zhoršení kvality životního prostředí způsobené odpadem nebo nějakou změnou podmínek při odstraňování odpadu, musí se členský stát vrátit k odběru vzorků a jeho provádění s četností, která není nižší než minimální četnost stanovená v přílohách. Pokud to členský stát považuje za nutné či účelné, může zvolit u jednotlivých ukazatelů odlišný přístup a použít ustanovení tohoto pododstavce na ukazatele, u nichž nebylo zjištěno žádné podstatné zhoršení kvality životního prostředí.4. Četnost odběru vzorků a provádění rozboru ke kontrole a monitorování příslušné přilehlé zóny, která je pokládána za neovlivněnou, určí členské státy podle svého uvážení. Pokud členský stát zjistí, že tuto přilehlou zónu nelze zjistit, uvědomí o tom Komisi.Článek 51. V přílohách jsou uvedeny referenční měřicí metody pro určení referenčních hodnot ukazatelů. Laboratoře, které používají jiné metody, musí zaručit, že získané výsledky jsou srovnatelné.2. Kontejnery, do nichž se ukládají vzorky, činidla nebo metody užívané k uchovávání dílčích vzorků určených k rozboru jednoho nebo více ukazatelů, přeprava a skladování vzorků a jejich příprava pro rozbor nesmějí významnějším způsobem ovlivňovat výsledky rozboru.Článek 6K dozoru nad ovlivněnými prostředími a k jejich monitorování mohou členské státy vedle ukazatelů, které jsou uvedeny v této směrnici, kdykoli stanovit další ukazatele.Článek 71. Zpráva, kterou mají členské státy předkládat Komisi podle článku 14 směrnice 78/176/EHS, podrobně informuje o opatřeních dozoru a monitorování prováděných subjekty pověřenými v souladu s čl. 7 odst. 2 uvedené směrnice. Informace zahrnou pro každé ovlivněné prostředí zejména:- popis místa odběru vzorků, včetně jeho trvalých charakteristik, které mohou být vyjádřeny kódem, a další organizační a geografické údaje. Tento údaj se stanoví pouze jednou při určení místa odběru vzorků,- popis používaných metod odběru vzorků,- výsledky měření ukazatelů, jejichž stanovení je závazné a kde to členské státy považují za účelné, rovněž těch ukazatelů, jejichž stanovení je nezávazné,- použité metody měření a rozborů, případně jejich meze detekce, správnost a přesnost.- změny v četnosti odběru vzorků a provádění rozboru přijaté v souladu s čl. 4 odst. 3.2. První soubor údajů, který má být předložen podle odstavce 1, bude shromážděn během třetího roku ode dne oznámení této směrnice.3. Komise po předchozím souhlasu dotyčného členského státu zveřejní soubor údajů, který jí byl předán, ve zkrácené formě.4. Komise zjistí účinnost postupů při provádění dozoru nad ovlivněným prostředím a při monitorování a v případě potřeby předloží Radě nejpozději do šesti let od oznámení této směrnice návrhy na jejich zlepšení, případně i na slaďování metod měření, včetně ukazatelů jejich meze detekce, správnosti a přesnosti, jakož i metod odběru vzorků.Článek 8Členské státy mohou povolit výjimky z ustanovení této směrnice v případě povodně či jiné přírodní katastrofy anebo za mimořádných povětrnostních podmínek.Článek 9Změny nutné k přizpůsobování obsahu příloh vědeckému a technickému pokroku, pokud se týče:- ukazatelů uvedených ve sloupci "ukazatel, jehož stanovení je nezávazné",- referenčních měřicích metod,budou přijímány v souladu s postupem stanoveným v článku 11.Článek 101. Zřizuje se výbor pro přizpůsobování této směrnice technickému vývoji (dále jen "výbor") složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.2. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 111. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc výboru jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce členského státu.2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou 45 hlasů, přičemž hlasům členských států je přidělena váha podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy. Předseda nehlasuje.3. a) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru.b) Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou.c) Pokud se Rada neusnese ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise.Článek 12Ustanovení čl. 8 odst 1 písm. c) směrnice 78/176/EHS se nahrazuje tímto:"c) pokud výsledky monitorování, které jsou členské státy v příslušné oblasti životního prostředí povinny provádět, prokáží, že příslušná oblast životního prostředí je značně poškozena, nebo".Článek 13Pokud odstraňování odpadu vyžaduje, aby v souladu s čl. 4 odst. 1 směrnice 78/176/EHS bylo předem udělené povolení vydáno příslušnými orgány více členských států, dotyčné členské státy se vzájemně konzultují ohledně obsahu a provádění programu monitorování.Článek 141. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do dvou let od jejího oznámení. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy sdělí Komisi znění nejdůležitějších vnitrostátních právních předpisů, které vydaly v oblasti působnosti této směrnice.Článek 15Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 3. prosince 1982.Za RadupředsedaCh. Christensen[1] Úř. věst. L 54, 25.2.1978, s. 19.[2] Úř. věst. C 356, 31.12.1980, s. 32 a Úř. věst. C 187, 22.7.1982, s. 10.[3] Úř. věst. C 149, 14.6.1982, s. 101.[4] Úř. věst. C 230, 10.9.1981, s. 5.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IZPŮSOB ODSTRAŇOVÁNÍ ODPADU: VYPOUŠTĚNÍ DO VZDUCHUSložky | Ukazatele, jejichž stanovení je | Minimální roční četnost odběru vzorků a rozborů | Poznámky |závazné | nezávazné |Vzduch | oxid siřičitý (SO2) chlor | tuhé částice | nepřetržitě | 1.Oblast se stávající sítí dozoru nad znečišťováním ovzduší s nejméně jednou stanicí v blízkosti místa výrobního zařízení, jejíž výsledky jsou reprezentativní pro znečištění, jež pochází z tohoto zařízení || | | 12 | 2.Oblast bez sítě dozoru nad znečišťováním ovzdušíMěření celkového množství plynných emisí výrobního zařízení. V případě několika zdrojů emisí u jednoho zařízení, lze provádět postupná měření těchto emisíReferenční metodou měření pro oxid siřičitý je metoda uvedená v příloze III směrnice Rady 80/779/EHS ze dne 15. července 1980 o mezních a směrných hodnotách kvality ovzduší pro oxid siřičitý a suspendované částice (Úř. věst. L 229, 30.8.1980, s. 30) |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIZPŮSOB ODSTRAŇOVÁNÍ ODPADU: VYPOUŠTĚNÍ NEBO SHAZOVÁNÍ DO SLANÝCH VOD(ústí řek, pobřeží, otevřené moře)Složky | Ukazatele, jejichž stanovení je | Minimální roční četnost odběru vzorků a analýz | Poznámky |závazné | nezávazné |Vodní sloupec Nefiltrovaná mořská voda | teplota (°C) | | 3 | Měření teploty. Měření se provádí na místě, v okamžiku odběru vzorku |slanost (°/oo) | | 3 | Měření vodivosti |hodnota pH (jednotka pH) | | 3 | Elektrometrie. Měření se provádí na místě, v okamžiku odběru vzorku |rozpuštěný kyslík (mg O2/l) | | 3 | Winklerova metodaElektrochemická metoda |zákal (mg pevných částic/l) nebo nerozpuštěných látek (mg/l) | | 3 | Pro zákal: měření zákalu Pro nerozpustné látky: gravimetrie Vážení po filtraci membránovým filtrem 0,45 μm a sušení při 105 °CVážení po odstřeďování (min. 5 min., střední zrychlení 2800 – 3200 g) a sušení při 105 °C |Fe (rozpuštěné a nerozpuštěné) (mg/l) | | 3 | Po vhodné přípravě vzorku, stanovení atomovou nebo molekulovou absorpční spektrofotometrií || Cr, celkové Cd, celková Hg (mg/l) | 3 | Atomová nebo molekulová absorpční spektrofotometrieMolekulární absorpční spektrofotometrie |Ti (mg/l) | V, Mn, Ni, Zn, (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrie || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometriePolarografie |Mořská voda filtrovaná 0,45μm membránovým filtrem | rozpuštěné Fe (mg/l) | | 3 | Stanovení atomovou nebo molekulovou absorpční pektrofotometrií || Cr, Cd, Hg (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrieMolekulární absorpční spektrofotometrie || Ti, V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrie || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometriePolarografie |Nerozpustné pevné látky zachycené v membránovém filtru s velikostí pórů 0,45μm | celkové Fe (mg/l) | Cr, Cd, Hg (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrieMolekulární absorpční spektrofotometrie || Ti, V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrie || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometriePolarografie |hydratované oxidy a hydroxidy železa (mg Fe/l) | | 3 | Extrakce vzorku ve vhodném kyselém prostředí; měření atomovou nebo molekulovou absorpční spektrofotometrií Pro všechny vzorky pocházející z téže lokality musí být použita stejná metoda kyselé extrakce |Sedimenty V horní vrstvě co nejblíže povrchu | celkový Ti, Fe (mg/kg sušiny) | V, Cr, Mn, Ni, Cu, Zn, Cd, Hg, Pb (mg/kg sušiny) | 1 | Stejné metody jako u měření ve vodním sloupci Po vhodné přípravě vzorku (mineralizace za sucha nebo za mokra a čištění). Obsah kovů musí být měřen pro určité rozmezí velikosti částic |hydratované oxidy a hydroxidy železa (mg Fe/kg) | | 1 | Stejné metody jako u měření ve vodním sloupci |Živé organismy Reprezentativní druhy pro danou oblast: bentické ryby a bezobratlí či jiné vhodné bentické druhy | Ti, Cr, Fe, Ni, Zn, Pb (mg/kg mokré a suché váhy) | V, Mn, Cu, Cd, Hg (mg/kg mokré a suché váhy) | 1 | Atomová absorpční spektrofotometrie po vhodné přípravě vzorku masových tkání (mokrá nebo suchá mineralizace a čištění) U ryb se obsah kovu měří ve svalovině nebo jiné vhodné tkáni; vzorek musí sestávat nejméně z deseti jedincůU měkkýšů a korýšů se obsah kovu měří v mase; vzorek musí sestávat nejméně z padesáti jedinců |Bentická fauna | rozmanitost a relativní výskyt | | 1 | Kvalitativní a kvantitativní klasifikace reprezentativních druhů odrážející počet jedinců každého druhu, hustotu a dominanci |Fauna planktonu | | rozmanitost a relativní výskyt | 1 | Kvalitativní a kvantitativní klasifikace reprezentativních druhů odrážející počet jedinců každého druhu, hustotu a dominanci |Flora | | rozmanitost a relativní výskyt | 1 | Kvalitativní a kvantitativní klasifikace reprezentativních druhů odrážející počet jedinců každého druhu, hustotu a dominanci |Ryby (zejména) | přítomnost chorobných anatomických poškození u ryb | | 1 | Vizuální prozkoumání vzorků reprezentativních druhů odebraných pro účel chemického rozboru |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIZPŮSOB ODSTRAŇOVÁNÍ ODPADU: VYPOUŠTĚNÍ DO POVRCHOVÉ SLADKÉ VODYSložky | Ukazatele, jejichž stanovení je | Minimální roční četnost odběru vzorků a rozborů | Referenční měřicí metody |závazné | nezávazné |Vodní sloupec Nefiltrovaná sladká voda | teplota (°C) | | 3 | Měření teploty (termometrie). Měření se provádí na místě v okamžiku odběru vzorku |vodivost při 20 °C (μS/cm-1) | | 3 | Elektrometrické měření |hodnota pH (jednotka pH) | | 3 | Elektrometrie. Měření se provádí na místě v okamžiku odběru vzorku |rozpuštěný kyslík (mg O2/l) | | 3 | Winklerova metodaElektrochemická metoda |zákal (mg pevných částic/l nebo nerozpuštěných látek (mg/l) | | 3 | Pro zákal: měření zákalu Pro nerozpustné látky: gravimetrie Vážení po filtraci membránovým filtrem 0,45 μm a sušení při 105 °CVážení po odstřeďování (min. 5 min., střední zrychlení 2800 – 3200 g) a sušení při 105 °C |Nefiltrovaná sladká voda | Fe (rozpuštěné a nerozpuštěné) (mg/l) | | 3 | Po vhodné přípravě vzorku stanovení atomovou nebo molekulovou absorpční spektrofotometrií || Cr, celkové Cd, celková Hg (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrieMolekulová absorpční spektrofotometrie |Ti (mg/l) | V, Mn, Ni, Zn, (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrie || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometriePolarografie |Sladká voda filtrovaná 0,45μm membránovým filtrem | rozpuštěné Fe (mg/l) | | 3 | Měření atomovou nebo molekulovou absorpční spektrofotometrií || Cr, Cd, Hg (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrieMolekulová absorpční spektrofotometrie || Ti, V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrie || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometriePolarografie |Nerozpustné látky zachycené na membránovém filtru s velikostí pórů 0,45μm | Fe (mg/l) | Cr, Cd, Hg (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrieMolekulová absorpční spektrofotometrie || Ti, V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometrie || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Atomová absorpční spektrofotometriePolarografie |hydratované oxidy a hydroxidy železa (mg Fe/l) | | 3 | Extrakce vzorku ve vhodném kyselém prostředí; měření atomovou nebo molekulovou absorpční spektrofotometrií Pro všechny vzorky pocházející z téže oblasti musí být použita stejná metoda kyselé extrakce |Sedimenty V horní vrstvě co nejblíže povrchu | Ti, Fe (mg/kg sušiny) | V, Cr, Mn, Ni, Cu, Zn, Cd, Hg, Pb (mg/kg sušiny) | 1 | Stejné metody jako u měření ve vodním sloupci Po vhodné přípravě vzorku (mineralizace za sucha nebo za mokra a čištění). Obsah kovů musí být měřen pro určité rozmezí velikosti částic |hydratované oxidy a hydroxidy železa (mg Fe/kg) | | 1 | Stejné metody jako u měření ve vodním sloupci |Živé organismy Reprezentativní druhy pro danou oblast | Ti, Cr, Fe, Ni, Zn, Pb (mg/kg mokré a suché váhy) | V, Mn, Cu, Cd, Hg (mg/kg mokré a suché váhy) | 1 | Atomová absorpční spektrofotometrie po vhodné přípravě složeného vzorku masových tkání (mokrá nebo suchá mineralizace a čištění) U ryb se obsah kovů měří ve svalovině nebo v jiné vhodné tkáni. Vzorek musí sestávat nejméně z deseti jedincůU měkkýšů a korýšů se obsah kovů měří v mase. Vzorek musí sestávat nejméně z padesáti jedinců |Bentická fauna | rozmanitost a relativní výskyt | | 1 | Kvalitativní a kvantitativní klasifikace reprezentativních druhů odrážející počet jedinců každého druhu, hustotu a dominanci |Fauna planktonu | | rozmanitost a relativní výskyt | 1 | Kvalitativní a kvantitativní klasifikace reprezentativních druhů odrážející počet jedinců každého druhu, hustotu a dominanci |Flora | | rozmanitost a relativní výskyt | 1 | Kvalitativní a kvantitativní klasifikace reprezentativních druhů odrážející počet jedinců každého druhu, hustotu a dominanci |Ryby (zejména) | | přítomnost chorobných anatomických poškození u ryb | 1 | Vizuální prohlídka vzorků reprezentativních druhů odebraných pro účel chemického rozboru |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVZPŮSOB ODSTRAŇOVÁNÍ ODPADU: SKLADOVÁNÍ A UKLÁDÁNÍ NA ZEMISložky | Ukazatele, jejichž stanovení je | Minimální roční četnost odběru vzorků a rozborů | Referenční měřicí metody |závazné | fakultativní |1.Nefiltrovaná povrchová voda z oblasti v okolí místa skladování, která je odpadními látkami ovlivněna a z místa nacházejícího se mimo tuto oblast2.Nefiltrovaná podzemní voda z oblasti v okolí místa, v případě potřeby v místech vypouštění | hodnota pH (jednotka pH) | | 1 | Elektrometrie. Měření se provádí současně s odběrem vzorku |SO4 (mg/l) | | 1 | GravimetrieKomplexometrická titrace s EDTAMolekulová absorpční spektrofotometrie |Ti (mg/l) | V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 1 | Atomová absorpční spektrofotometrie |Fe (mg/l) | Cr (mg/l) | 1 | Atomová absorpční spektrofotometrieMolekulová absorpční spektrofotometrie |Ca (mg/l) | | 1 | Atomová absorpční spektrofotometrieKomplexometrická titrace || Cu, Pb (mg/l) | 1 | Atomová absorpční spektrofotometriePolarografie |Cl (mg/l) | | 1 | Titrace (Mohrova metoda) |Životní prostředí v místech skladování a ukládání | vizuální zkouška: topografie a udržování oblastiúčinky na podložíekologie oblasti | | 1 | Metody zvolí členské státy |--------------------------------------------------PŘÍLOHA VZPŮSOB ODSTRAŇOVÁNÍ ODPADU: VSTŘIKOVÁNÍ DO ZEMĚSložky | Ukazatele, jejichž stanovení je | Min. roční četnost odběru vzorků a analýz | Referenční měřicí metody |závazné | nezávazné |1.Nefiltrovaná povrchová voda v okolí místa, v oblasti ovlivněné vstřikováním2.Nefiltrovaná podzemní voda v okolí místa vstřikování a pod ním, včetně výtoků podzemní vody | hodnota pH (jednotka pH) | | 1 | Elektrometrie. Měření se provádí současně s odběrem vzorku |SO4 (mg/l) | | 1 | GravimetrieKomplexometrická titrace s EDTAMolekulová absorpční spektrofotometrie |Ti (mg/l) | V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 1 | Atomová absorpční spektrofotometrie |Fe (mg/l) | Cr (mg/l) | 1 | Atomová absorpční spektrofotometrieMolekulová absorpční spektrofotometrie |Ca (mg/l) | | 1 | Atomová absorpční spektrofotometrieKomplexometrická titrace || Cu, Pb (mg/l) | 1 | Atomová absorpční spektrofotometriePolarografie |Cl (mg/l) | | 1 | Titrace (Mohrova metoda) |Topografie životního prostředí | stabilita podloží | | 1 | Fotografický a topografický průzkum |propustnost průlinčitost | | 1 | Čerpací zkoušky Kartonáž pomocí vrtů |--------------------------------------------------