title: Směrnice Rady ze dne 16. září 1985 o koordinaci právních a správních předpisů ohledně některých činností v oblasti farmacie

text:
Důležité právní upozornění

|

31985L0432

Úřední věstník L 253 , 24/09/1985 S. 0034 - 0036 Finské zvláštní vydání: Kapitola 6 Svazek 2 S. 0111  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 06 Svazek 3 S. 0025  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 6 Svazek 2 S. 0111  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 06 Svazek 3 S. 0025

		Směrnice Radyze dne 16. září 1985o koordinaci právních a správních předpisů ohledně některých činností v oblasti farmacie(85/432/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na články 49 a 57 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že osoby, které mají diplom, osvědčení nebo jiný doklad o dosažené kvalifikaci ve farmacii, jsou z tohoto důvodu odborníky v oboru léčiv a musí mít v zásadě přístup ve všech členských státech k minimálnímu rozsahu činností v této oblasti; že při definici tohoto minimálního rozsahu nemá tato směrnice omezující účinek, pokud jde o činnosti dostupné v členských státech farmaceutům, zejména se zřetelem na biomedicínské analýzy, ani jim neposkytuje žádný monopol, neboť vytváření monopolu je i nadále výhradní záležitostí členských států;vzhledem k tomu, že navíc tato směrnice nezajišťuje koordinaci všech podmínek pro přístup k činnostem v oboru farmacie a pro jejich výkon; že zejména zeměpisné rozdělení lékáren a monopol dodávek léčiv zůstává i nadále záležitostí členských států;vzhledem k tomu, že pro dosažení vzájemného uznání diplomů, osvědčení nebo jiných dokladů o dosažené kvalifikaci ve farmacii, stanoveného směrnicí Rady 85/433/EHS ze dne 16. září 1985 o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci v oboru farmacie obsahující opatření k usnadnění účinného výkonu práva usazování v určitých činnostech v oboru farmacie [4], umožňuje široká srovnatelnost vzdělávání v členských státech omezit koordinaci v této oblasti na požadavek dodržování minimálních pravidel a v ostatním ponechává členským státům volnost v organizování výuky;vzhledem k tomu, že tato směrnice nezabraňuje členským státům, aby k umožnění přístupu k činnostem nezahrnutým do koordinovaného minimálního výčtu činností vyžadovaly doplňující podmínky vzdělání; že z tohoto důvodu hostitelský členský stát, který stanoví takové podmínky, jim může podřizovat státní příslušníky členských států, kteří jsou držiteli některého z diplomů uvedených v článku 4 směrnice 85/433/EHS;vzhledem k tomu, že koordinace ustanovená touto směrnicí se týká profesionální kvalifikace; že pokud jde o tuto kvalifikaci, nerozlišuje většina členských států v současnosti mezi odborníky, kteří vykonávají svou činnost v pracovním poměru, a těmi, kteří ji vykonávají jako samostatnou výdělečnou činnost; že z tohoto důvodu se zdá nezbytné rozšířit působnost této směrnice i na odborníky činné v pracovním poměru;vzhledem k tomu, že se v členských státech vyvíjí další vzdělávání pro určité specifické farmaceutické činnosti a že během tohoto dalšího vzdělávání se mají rozšiřovat určité úseky znalostí získaných při výuce farmaceutů; že proto se zřetelem na vzájemné uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci ve speciálních oborech farmacie a v zájmu toho, aby se všichni příslušníci profese, kteří jsou státními příslušníky členských států, dostali do stejného postavení v rámci Společenství, určitá koordinace požadavků na vzdělávání ve speciálních oborech farmacie nezbytná tam, kde existují specializované formy studia společné několika členským státům, které pak mohou opravňovat určitou osobu k užívání odborného označení, ačkoli takové vzdělání není podmínkou pro přístup k činnostem zahrnutým do koordinovaného minimálního rozsahu činností; že taková koordinace se nezdá být možnou v tomto stadiu, ale představuje cíl, jehož má být dosaženo co nejdříve současně se souvisejícím vzájemným uznáváním,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Členské státy zajistí, aby držitelé diplomu, osvědčení nebo jiného dokladu o vysokoškolském nebo rovnocenném vzdělání ve farmacii vyhovujícího podmínkám stanoveným v článku 2 měli právo na přístup alespoň k činnostem uvedeným v odstavci 2 a na výkon těchto činností, s výhradou případného uložení povinnosti doplnit si odborné zkušenosti.2. Činnosti uvedené v odstavci 1 jsou tyto:- příprava farmaceutické formy léčiv, v níž se mají léčiva užívat,- výroba a testování léčiv,- testování léčiv v laboratoři pro zkoušení léčiv,- skladování, uchovávání a distribuce léčiv na úrovni velkoobchodů,- příprava, testování, skladování a dodávky léčiv v lékárnách otevřených pro veřejnost,- příprava, testování, skladování a výdej léčiv v nemocnicích,- poskytování informací a rad o léčivech.3. Pokud v některém členském státě ke dni přijetí této směrnice existuje mechanismus výběrového řízení na základě testů za účelem výběru z držitelů dokladů uvedených v odstavci 1 osob, které mají být jmenovány držiteli nových lékáren, jež mají být zřízeny v rámci celostátního geografického distribučního systému, může takový členský stát odchylně od odstavce 1 zachovat tento mecha nismus výběrového řízení a může uložit státním příslušníkům členských států držícím diplomy, osvědčení nebo jiné doklady o dosažené kvalifikaci ve farmacii uvedené v čl. 2 odst. 1 a v článku 6 směrnice 85/433/EHS, aby se takového výběrového řízení účastnili.Článek 2Členské státy podřídí vydávání diplomů, osvědčení nebo jiných dokladů o dosažené kvalifikaci uvedených v článku 1 těmto minimálním podmínkám:1. Odborná příprava vedoucí k dosažení diplomu, osvědčení nebo jiného dokladu o dosažené kvalifikaci musí zaručovata) přiměřené znalosti o lécích a látkách použitých při výrobě léků;b) přiměřené znalosti o farmaceutické technologii a fyzikálním, chemickém, biologickém a mikrobiologickém testování léčiv;c) přiměřené znalosti o metabolismu a účincích léčiv, jakož i o účincích toxických látek a o způsobu užívání léčiv;d) přiměřené znalosti k vyhodnocení vědeckých údajů týkajících se léčiv umožňující poskytovat náležité informace na základě těchto znalostí;e) přiměřené znalosti o právních a jiných požadavcích souvisejících s lékárenskou praxí.2. Přijetí na tuto odbornou přípravu předpokládá získání diplomu nebo osvědčení, které opravňuje k dotyčnému studiu na vysokých školách a vyšších vzdělávacích zařízeních s uznanou vysokoškolskou úrovní v členském státě.3. Diplom, osvědčení nebo jiný doklad o dosažené kvalifikaci musí potvrzovat absolvování odborné přípravy v trvání nejméně pěti let a zahrnující- nejméně čtyři roky řádné denní teoretické a praktické výuky na vysoké škole, ve vyšším vzdělávacím zařízení s uznanou vysokoškolskou úrovní nebo pod dohledem vysoké školy,- nejméně šest měsíců praktického výcviku v lékárně otevřené pro veřejnost nebo v nemocnici pod dohledem farmaceutického oddělení uvedené nemocnice.4. Odchylně od odstavce 3 platí:a) jestliže v době přijetí této směrnice existují vedle sebe v členském státě dva obory odborné přípravy, z nichž jeden trvá pět let a druhý čtyři roky, pak se diplomy, osvědčení nebo jiné doklady o dosažené kvalifikaci osvědčující absolvování čtyřletého oboru pokládají za dostačující ke splnění podmínky týkající se doby odborné přípravy uvedené v odstavci 3 za předpokladu, že diplomy, osvědčení nebo jiné doklady o dosažené kvalifikaci potvrzující absolvování obou těchto oborů jsou tímto státem uznávány za rovnocenné;b) jestliže není k dispozici dostatek míst v lékárnách otevřených pro veřejnost a v nemocnicích při vzdělávacích ústavech a členský stát kvůli tomu nemůže zajistit šestiměsíční praktický výcvik, může pro období pěti let následujících po uplynutí lhůty stanovené v článku 5 učinit opatření, podle něhož nejvýše polovina doby praktického výcviku může zahrnovat činnost farmaceuta v podniku vyrábějícím léčiva.5. Obor odborné přípravy uvedený v bodě 3 musí zahrnovat jako minimální teoretické a praktické vzdělání tyto předměty:- botanika a zoologie,- fyzika,- všeobecná a anorganická chemie,- organická chemie,- analytická chemie,- farmaceutická chemie, včetně analýzy léčiv,- všeobecná a aplikovaná (lékařská) biochemie,- anatomie a fyziologie; lékařská terminologie,- mikrobiologie,- farmakologie a farmakoterapie,- farmaceutická technologie,- toxikologie,- farmakognose,- právní předpisy a případně profesní etika.Poměr mezi teoretickým a praktickým vzděláním musí k udržení univerzitní povahy studia u každého předmětu ponechávat dostatečně významné místo teorii.Článek 3Nejpozději tři roky po uplynutí lhůty stanovené v článku 5 podá Komise Radě vhodné návrhy na specializace ve farmacii, a zejména v nemocniční farmacii. Rada posoudí tyto návrhy ve lhůtě jednoho roku.Článek 4Tato směrnice se rovněž vztahuje na státní příslušníky členských států, kteří v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství [5] vykonávají nebo budou vykonávat některou z činností uvedených v článku 1 směrnice 85/433/EHS v pracovním poměru.Článek 51. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. října 1987. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 6Setká-lise členský stát v určitých oblastech při provádění této směrnice s vážnými obtížemi, prověří Komise tyto obtíže společně s dotyčným státem a vyžádá si stanovisko Farmaceutického výboru, zřízeného rozhodnutím Rady 75/320/EHS [6].Komise případně předloží Radě vhodné návrhy.Článek 7Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 16. září 1985.Za RadupředsedaM. Fischbach[1] Úř. věst. C 35, 18.2.1981, s. 3.[2] Úř. věst. C 277, 17.10.1983, s. 160.[3] Úř. věst. C 230, 10.9.1981, s. 10.[4] Úř. věst. L 253, 24.9.1985, s. 37.[5] Úř. věst. L 257, 19.10.1968, s. 2.[6] Úř. věst. L 147, 9.6.1975, s. 23.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 6. dubna 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se brzdových zařízení kolových zemědělských a lesnických traktorů

text:
Důležité právní upozornění

|

31976L0432

Úřední věstník L 122 , 08/05/1976 S. 0001 - 0014 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 5 S. 0003  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 3 S. 0206  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 5 S. 0003  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 5 S. 0005  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 5 S. 0005

		Směrnice Radyze dne 6. dubna 1976o sbližování právních předpisů členských států týkajících se brzdových zařízení kolových zemědělských a lesnických traktorů(76/432/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],vzhledem k tomu, že technické požadavky, které musí traktory podle vnitrostátních právních předpisů splňovat, se mimo jiné vztahují na brzdová zařízení;vzhledem k tomu, že se tyto požadavky v jednotlivých členských státech liší; že je proto nutné, aby všechny členské státy zavedly stejné požadavky vedle nebo namísto svých stávajících právních předpisů, zejména aby bylo možné použít u všech typů traktorů postup EHS schvalování typu, který je předmětem směrnice Rady 74/150/EHS ze dne 4. března 1974 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu kolových zemědělských a lesnických traktorů [3];vzhledem k tomu, že harmonizované požadavky jsou určeny zejména ke zlepšení bezpečnosti provozu na pozemních komunikacích a bezpečnosti práce v celém Společenství;vzhledem k tomu, že sbližování vnitrostátních právních předpisů pro traktory předpokládá, že členské státy budou vzájemně uznávat zkoušky provedené kterýmkoli z nich podle společných požadavků; že tento systém, má-li řádně fungovat, musí být uplatňován všemi členskými státy od téhož dne,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. "Zemědělským nebo lesnickým traktorem" se rozumí každé motorové vozidlo vybavené koly nebo pásy, které má alespoň dvě nápravy, jehož hlavní funkcí je vyvíjet tažnou sílu a které je zvláště konstruováno k tažení, tlačení, nesení nebo pohonu určitých nářadí, strojů nebo přípojných vozidel určených pro užití v zemědělství nebo lesnictví. Může být vybaveno pro přepravu nákladu a osob.2. Tato směrnice se vztahuje pouze na traktory definované v předchozím odstavci, které jsou vybaveny pneumatikami a které mají dvě nápravy a maximální konstrukční rychlost od 6 km/h do 25 km/h.Článek 2Členské státy nesmějí odmítnout udělit EHS schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu traktoru z důvodů týkajících se brzdových zařízení, pokud je tento typ traktoru vybaven zařízeními uvedenými v přílohách I až IV a pokud tato zařízení splňují požadavky stanovené v těchto přílohách.Článek 3Členské státy nesmějí odmítnout registraci nebo zakázat prodej, uvedení do provozu nebo užívání traktorů z důvodů týkajících se jejich brzdových zařízení, pokud jsou tyto traktory vybaveny zařízeními uvedenými v přílohách I až IV a pokud tato zařízení splňují požadavky stanovené v těchto přílohách.Článek 4Členský stát, který udělí schválení typu, přijme nezbytná opatření, aby byl informován o každé změně konstrukční části nebo vlastností uvedených v bodě 1.1 přílohy I. Příslušné orgány dotyčného státu posoudí, zda je nutné provést na změněném typu traktoru nové zkoušky a vystavit nový protokol. Změna se nepovolí, jestliže se při těchto zkouškách prokáže nesplnění požadavků této směrnice.Článek 5Změny nezbytné pro přizpůsobení požadavků přílohy technickému pokroku se přijímají postupem stanoveným v článku 13 směrnice 74/150/EHS.Článek 61. Členské státy přijmou a zveřejní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. ledna 1977 a neprodleně o nich uvědomí Komisi.Použijí tyto předpisy od 1. října 1977.2. Po oznámení této směrnice uvědomí členské státy v dostatečném časovém předstihu Komisi také o všech návrzích právních a správních předpisů, které hodlají přijmout v oblasti působnosti této směrnice, a to tak, aby se k nim Komise mohla vyjádřit.Článek 7Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 6. dubna 1976.Za RadupředsedaG. Thorn[1] Úř. věst. C 5, 8.1.1975, s. 54.[2] Úř. věst. C 62, 15.3.1975, s. 29.[3] Úř. věst. L 84, 28.3.1974, s. 10.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IDEFINICE, ŽÁDOST O EHS SCHVÁLENÍ TYPU, EHS SCHVÁLENÍ TYPU, POŽADAVKY NA KONSTRUKCI A MONTÁŽ1. DEFINICE1.1 Typ traktoru z hlediska brzdového zařízení"Typem traktoru z hlediska brzdového zařízení" se rozumějí traktory, které se neliší z takových podstatných hledisek jako jsou:1.1.1 hmotnost v nenaloženém stavu, jak je definována v bodě 1.18,1.1.2 maximální hmotnost, jak je definována v bodě 1.16,1.1.3 rozdělení zatížení na nápravy,1.1.4 maximální technicky přípustná hmotnost na každou z náprav,1.1.5 maximální konstrukční rychlost,1.1.6 různé druhy brzdového zařízení (zvláště z hlediska toho, zda na traktoru je nebo není zařízení pro brzdění přípojného vozidla),1.1.7 počet a uspořádání brzděných náprav,1.1.8 druh motoru,1.1.9 celkový převodový poměr odpovídající maximální rychlosti,1.1.10 rozměry pneumatik (na brzděných nápravách).1.2 Brzdový systém"Brzdovým systémem" se rozumí soubor částí, jejichž funkcí je postupné zmenšování rychlosti jedoucího traktoru nebo jeho zastavení nebo jeho udržení v nehybném stavu, jestliže již stojí. Tyto funkce jsou uvedeny v bodě 4.1.2. Zařízení se skládá z ovládacího orgánu, z převodu brzdy a z vlastní brzdy.1.3 Odstupňovatelné brzdění"Odstupňovatelným brzděním" se rozumí brzdění, kdy v rámci normální činnosti brzdového zařízení, při brzdění nebo odbrzďování:1.3.1 řidič může v každém okamžiku zvětšit nebo zmenšit brzdnou sílu působením na ovládací orgán,1.3.2 brzdná síla působí ve stejném smyslu jako působení na ovládací orgán (monotónní funkce),1.3.3 brzdnou sílu je možné snadno a dostatečně jemně regulovat.1.4 Ovládací orgán"Ovládacím orgánem" se rozumí část, kterou řidič přímo ovládá dodávku energie do převodu brzdy potřebnou pro brzdění nebo jeho ovládání. Touto energií může být svalová energie řidiče nebo jiný zdroj energie ovládaný řidičem, nebo popřípadě pohybová energie přívěsu, nebo kombinace těchto různých druhů energie.1.5 Převod"Převodem" se rozumí soubor součástí mezi ovládacím orgánem a brzdou, který je spojuje funkčním způsobem. Převod může být mechanický, hydraulický, vzduchový, elektrický nebo smíšený. Jestliže se brzdění zajišťuje nebo posiluje zdrojem energie nezávislým na řidiči, avšak jím řízeným, je zásoba energie, kterou zařízení obsahuje, rovněž součástí převodu.1.6 Brzda"Brzdou" se rozumí část, kde se vyvíjejí síly, které kladou odpor pohybu traktoru. Brzda může být třecí (jestliže síly vznikají třením mezi dvěma vzájemně se pohybujícími částmi traktoru), elektrická (jestliže síly vznikají elektromagnetickým účinkem mezi dvěma navzájem se pohybujícími částmi traktoru, které se nedotýkají), hydrodynamická (jestliže síly vznikají účinkem kapaliny, která se nachází mezi dvěma navzájem se pohybujícími částmi traktoru) nebo motorová (jestliže síly vznikají z umělého zvýšení brzdného účinku motoru, který se přenáší na kola). Zařízení, které mechanicky zablokuje převodové ústrojí traktoru, avšak které není možno použít, když je traktor v pohybu, se pokládá za parkovací brzdu.1.7 Brzdová zařízení rozdílných typů"Brzdovými zařízeními rozdílných typů" se rozumějí zařízení, která se liší z takových podstatných hledisek, jako jsou:1.7.1 vlastnosti jedné nebo více součástí, např. materiál, tvar nebo rozměry,1.7.2 uspořádání součástí.1.8 Součást brzdového zařízení"Součástí brzdového zařízení" se rozumí jeden z jednotlivých dílů, jejichž soubor tvoří brzdové zařízení.1.9 Průběžné brzdění"Průběžným brzděním" se rozumí brzdění jízdních souprav zařízením s následujícími vlastnostmi:1.9.1 jediný ovládací orgán, který řidič odstupňovatelně ovládá ze svého sedadla jediným ovládacím úkonem,1.9.2 energie pro brzdění vozidel tvořících jízdní soupravu je dodávána týmž zdrojem energie (kterým může být svalová síla řidiče),1.9.3 brzdové zařízení zajišťuje současné nebo časově vhodně posunuté brzdění každého z vozidel tvořících jízdní soupravu, bez ohledu na jejich vzájemnou polohu.1.10 Poloprůběžné brzdění"Poloprůběžným brzděním" se rozumí brzdění jízdních souprav zařízením s následujícími vlastnostmi:1.10.1 jediný ovládací prvek, který řidič odstupňovatelně ovládá ze svého sedadla jediným ovládacím úkonem,"1.10.2 energie pro brzdění vozidel tvořících jízdní soupravu je dodávána dvěma odlišnými zdroji energie (z nichž jedním může být svalová síla řidiče),1.10.3 brzdové zařízení zajišťuje současné nebo časově vhodně posunuté brzdění každého z vozidel tvořících jízdní soupravu bez ohledu na jejich vzájemnou polohu.1.11 Nezávislé strojní brzdění"Nezávislým strojním brzděním" se rozumí brzdění jízdní soupravy vozidel zařízením majícím tyto vlastnosti:1.11.1 ovládací orgán brzdového zařízení traktoru, který je nezávislý na ovládacím orgánu brzdového zařízení taženého vozidla, přičemž tento druhý orgán je vždy namontován na traktoru tak, aby jej mohl řidič snadno ovládat ze svého místa sedění,1.11.2 energií používanou pro brzdění taženého vozidla nesmí být svalová energie řidiče.1.12 Nezávislé brzdění"Nezávislým brzděním" se rozumí brzdění jízdní soupravy vozidel zařízením majícím tyto vlastnosti:1.12.1 ovládací orgán brzdového zařízení traktoru, který je nezávislý na ovládacím orgánu brzdového zařízení taženého vozidla, přičemž tento druhý orgán je vždy namontován na traktoru tak, aby jej mohl řidič snadno ovládat ze svého místa sedění,1.12.2 energií používanou pro brzdění taženého vozidla je svalová energie řidiče.1.13 Samočinné brzdění"Samočinným brzděním" se rozumí brzdění přípojného vozidla nebo přípojných vozidel, které nastává automaticky při oddělení vozidel spojených do jízdní soupravy, včetně takového oddělení při přetržení spojovacího zařízení, kdy není dotčen brzdný účinek zbytku jízdní soupravy.1.14 Nájezdové brzdění"Nájezdovým brzděním" se rozumí brzdění využitím sil, které vznikají při nájezdu přívěsu na traktor.1.15 Naložený traktor"Naloženým traktorem" se rozumí, pokud není uvedeno jinak, traktor naložený na svou maximální hmotnost.1.16 Maximální hmotnost"Maximální hmotností" se rozumí maximální technicky přípustná hmotnost podle prohlášení výrobce (tato hmotnost může být větší než "maximální přípustná hmotnost").1.17 Nenaložený traktor"Nenaloženým traktorem" se rozumí traktor v provozním stavu, s naplněnými nádržemi a chladičem, s řidičem o hmotnosti 75 kg, avšak bez spolujezdců, volitelné výbavy a bez nákladu.1.18 Hmotnost v nenaloženém stavu"Hmotností v nenaloženém stavu" se rozumí hmotnost nenaloženého traktoru.2. ŽÁDOST O EHS SCHVÁLENÍ TYPU2.1 Žádost o EHS schválení typu traktoru z hlediska brzdového zařízení podává výrobce nebo jeho pověřený zástupce.2.2 K žádosti se přikládají v trojím vyhotovení tyto dokumenty a údaje:2.2.1 popis typu traktoru podle bodů 1.1.1 až 1.1.10. Musí se uvést čísla nebo značky, které přidělil výrobce nebo jeho pověřený zástupce pro typ traktoru,2.2.2 seznam součástí, z nichž se skládá brzdové zařízení, řádně identifikovaných,2.2.3 schéma brzdového zařízení udávající polohu každé součástí na traktoru, aby to umožnilo zjistit umístění jednotlivých součástí a jejich identifikaci.2.3 Dále je třeba předložit:2.3.1 traktor, který je představitelem typu traktoru, který má být schválen jako typ,2.3.2 na vyžádání výkresy ve vhodném měřítku, maximálního rozměru A4 (210 × 297) mm, nebo složené na tento formát.3. EHS SCHVÁLENÍ TYPUVyplní se formulář uvedený v příloze V a přiloží se k certifikátu EHS schválení typu.4. POŽADAVKY NA KONSTRUKCI A MONTÁŽ4.1 Obecně4.1.1 Brzdové zařízení4.1.1.1 Brzdové zařízení musí být konstruováno, vyrobeno a namontováno takovým způsobem, aby v normálních provozních podmínkách mohl traktor vyhovět dále uvedeným ustanovením, a to i při vibracích, kterým může být vystaven.4.1.1.2 Zvláště musí být brzdové zařízení konstruováno, vyrobeno a namontováno tak, aby odolávalo korozi a stárnutí v průběhu provozu, které by mohly způsobit náhlou ztrátu brzdného účinku.4.1.2 Funkce brzdového zařízeníBrzdové zařízení definované v bodě 1.2 musí splňovat následující funkce:4.1.2.1 Systém provozního brzdění4.1.2.1.1 Systém provozního brzdění musí umožňovat ovládat pohyb traktoru a zastavit jej bezpečným, rychlým a účinným způsobem, při všech konstrukčně přípustných rychlostech a s přípustným zatížením, na stoupajícím nebo klesajícím sklonu. Jeho účinek musí být odstupňovatelný. Tyto podmínky se pokládají za splněné, jestliže jsou splněny požadavky přílohy II.Řidič musí být schopen brzdit ze svého místa sedění a přitom dále ovládat systém řízení traktoru s alespoň jednou rukou na ovládacím orgánu řízení. Systém provozního brzdění traktoru může obsahovat brzdové zařízení pro pravou a brzdové zařízení pro levou stranu. Musí být možné je spojit tak, aby mohla být ovládána jedinou operací a opět je rozpojit.Každé zařízení na pravé nebo levé straně musí mít systém seřizování, který může být buď ruční, nebo automatický a který umožňuje snadno obnovit stejnoměrné brzdné účinky.4.1.2.2 Systém parkovacího brzdění4.1.2.2.1 Systém parkovacího brzdění musí umožňovat, aby se traktor udržel v nehybném stavu na stoupajícím nebo klesajícím sklonu i v nepřítomnosti řidiče, přičemž brzdicí součásti musí být drženy v poloze pro zabrzdění čistě mechanickým zařízením. Toho se může dosáhnout brzdou, která působí na převodové ústrojí. Řidič musí mít možnost ovládat systém parkovacího brzdění ze svého místa sedění. Je přípustné opakovat ovládací úkon k dosažení požadovaného brzdného účinku.4.2 Vlastnosti brzdových systémů4.2.1 Soubor brzdových systémů, jimiž je traktor vybaven, musí splňovat požadavky na systémy provozního brzdění a parkovacího brzdění.4.2.2 Systémy zajišťující provozní a parkovací brzdění mohou mít společné části, pokud splňují následující podmínky:4.2.2.1 Musí mít nejméně dva na sobě nezávislé ovládací orgány, snadno dosažitelné řidičem z jeho místa sedění. Tento požadavek musí být splněn, i když je řidič připoután bezpečnostním pásem.4.2.2.2 Při poruše kterékoliv součásti brzdového systému jiné, než jsou brzdy (podle definice v bodě 1.6), nebo při jakékoliv jiné poruše v systému provozního brzdění (špatná funkce, částečné nebo celkové vyčerpání zásoby energie), musí být možné brzdit traktor až do zastavení se zpomalením rovným nejméně 50 % hodnoty stanovené v bodě 2.1.1 přílohy II.Tyto podmínky musí být splněny zbývajícím brzdným účinkem na kolech, která jsou na obou stranách střední podélné roviny (aniž by se traktor vychýlil z vytčeného směru).Pro účely tohoto oddílu se páky klíčů a klíče brzd, nebo podobné části, kterými se brzdy uvádějí v činnost, pokládají za neporušitelné.4.2.3 Jestliže se užívá energie jiné, než je svalová energie řidiče, nemusí se užít více zdrojů této jiné energie než jeden (kapalinové čerpadlo, vzduchový kompresor, atd.), za podmínky, že jsou splněny požadavky bodu 4.2.2.4.2.4 Systém provozního brzdění musí působit na obě kola nejméně jedné nápravy.4.2.5 Účinek systému provozního brzdění musí být rozdělen mezi kola téže nápravy souměrně vzhledem ke střední podélné rovině traktoru.4.2.6 Systém provozního brzdění a systém parkovacího brzdění musí působit na brzdné plochy trvale připojené ke kolům částmi dostatečně pevné konstrukce. Žádná brzdná plocha nesmí být odpojitelná od kol.Když se brzdí jen jedna náprava, nesmí být diferenciál namontován mezi provozní brzdu a kola této nápravy; když se brzdí dvě nápravy, smí být diferenciál namontován mezi provozní brzdu a kola jedné z těchto dvou náprav.4.2.7 Opotřebení brzd musí být možno snadno vyrovnávat ručním nebo automatickým seřizovacím systémem. Kromě toho musí mít ovládací orgán a součásti převodu a brzd takovou rezervu zdvihu, aby po zahřátí brzd nebo po určitém stupni opotřebení obložení bylo zajištěno účinné brzdění, aniž by bylo nutno ihned provést seřízení.4.2.8 U hydraulických brzdových systémů musí být plnicí otvory kapalinových nádržek snadno přístupné; kromě toho musí být kapalinové nádržky vyrobeny tak, aby umožňovaly snadnou kontrolu hladiny zásobní kapaliny, aniž by bylo zapotřebí je otevřít.4.2.9 Každý traktor, který má systém provozního brzdění uváděný do činnosti energií ze zásobníku energie, musí být kromě případně namontovaného manometru opatřen i výstražným zařízením, jestliže nelze bez energie ze zásobníku dosáhnout s touto brzdou předepsaného účinku. Toto výstražné zařízení signalizuje opticky nebo akusticky, že zásoba energie v kterékoli části soustavy před brzdičem poklesla na 65 % své jmenovité hodnoty, nebo na nižší hodnotu. Výstražné zařízení musí být do okruhu zapojeno přímo a trvalým způsobem.4.2.10 Aniž jsou tím dotčeny požadavky bodu 4.1.2.1, když je pro funkci některého z brzdových systémů nezbytný přídavný zdroj energie, musí být zásoba energie taková, aby v případě zastavení motoru brzdný účinek stále postačoval k zastavení traktoru za předepsaných podmínek.4.2.11 Vedlejší spotřebiče smějí odebírat energii jen takovým způsobem, aby jejich činnost, i v případě poškození zdroje energie, nemohla způsobit, že zásoby energie plnící brzdové systémy poklesnou pod úroveň uvedenou v bodě 4.2.9.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIZKOUŠKY BRZD A ÚČINKY BRZDOVÝCH SYSTÉMŮ1. ZKOUŠKY BRZDĚNÍ1.1 Obecně1.1.1. Účinek předepsaný pro systémy provozního brzdění se určuje středním brzdným zpomalením vypočteným z brzdné dráhy. Brzdná dráha je dráha, kterou traktor ujede od okamžiku, kdy řidič začne působit na ovládací orgán brzdového systému, až do okamžiku, kdy se traktor zastaví.Brzdný účinek předepsaný pro systém parkovacího brzdění se zakládá na schopnosti udržet traktor v klidu na stoupajícím nebo klesajícím sklonu.1.1.2 Pro schválení typu každého traktoru se měří brzdný účinek při zkouškách na silnici za následujících podmínek:1.1.2.1 traktor musí odpovídat podmínkám pro hmotnost předepsaným pro každý typ zkoušky a uvedeným ve zkušebním protokolu,1.1.2.2 síla, kterou se během zkoušek působí na ovládací orgán, aby se dosáhlo předepsaného účinku, nesmí překročit 60 daN pro pedály a 40 daN pro ruční ovládací orgány,1.1.2.3 silnice musí mít povrch s dobrou adhezí,1.1.2.4 zkoušky se provedou jen tehdy, pokud výsledky nemohou být ovlivněny větrem,1.1.2.5 na počátku zkoušek musí být pneumatiky studené a nahuštěné na tlak předepsaný pro zatížení skutečně nesené koly, je-li traktor v klidu,1.1.2.6 předepsaného účinku se musí dosáhnout bez blokování kol, aniž by traktor vybočil z vytčené dráhy a bez abnormálních vibrací.1.1.3 Při zkouškách musí být traktor vybaven všemi částmi, které určil výrobce pro činnost brzdových systémů taženého vozidla, jak jsou uvedeny v bodech 1.9, 1.10, 1.11 a 1.12 přílohy I.1.2 Zkouška typu O(základní zkouška účinku se studenými brzdami)1.2.1 Obecně1.2.1.1 Brzdy musí být studené na začátku zkoušky. Brzda se považuje za studenou, jestliže je splněna kterákoliv z následujících podmínek:1.2.1.1.1 teplota měřená na kotouči nebo na vnějšku bubnu je nižší než 100 °C,1.2.1.1.2 u úplně zakrytých brzd, včetně brzd ponořených v oleji, musí být teplota měřená na vnějšku krytu nižší než 50 °C,1.2.1.1.3 brzdy byly mimo činnost po dobu jedné hodiny.1.2.1.2 Při zkoušce brzdění nesmí být nebrzděné nápravy, jestliže je možno je odpojit, spojeny s brzděnou nápravou.1.2.1.3 Zkouška se musí provést za následujících podmínek:1.2.1.3.1 traktor musí být naložen na svou maximální hmotnost a nebrzděná náprava musí být zatížena na svou maximální technicky přípustnou hmotnost na nápravu; kola brzděné nápravy musí být vybavena největšími pneumatikami, které určil výrobce pro tento typ traktoru. U traktorů se všemi koly brzděnými musí být přední náprava zatížena na svou maximální technicky přípustnou hmotnost na nápravu,1.2.1.3.2 zkoušku je nutno opakovat s nenaloženým traktorem, na němž je jen řidič a jestliže je to nutné osoba odpovědná za zaznamenávání výsledků zkoušky; traktor musí mít největší pneumatiky doporučené výrobcem,1.2.1.3.3 mezní hodnoty předepsané pro minimální účinek, jak při zkouškách nenaloženého traktoru, tak při zkouškách naloženého traktoru, jsou stanoveny v bodě 2.1.1,1.2.1.3.4 silnice musí být vodorovná.1.2.2 Zkouška typu 0 se musí provést:1.2.2.1 z maximální konstrukční rychlosti s odpojeným motorem,1.2.2.2 pro rychlost při zkoušce je přípustná odchylka ±10 %,1.2.2.3 musí se dosáhnout minimální předepsaný brzdný účinek.1.3 Zkouška typu I(zkouška ztráty brzdného účinku)1.3.1 Naložené traktory se zkoušejí tak, aby se při naloženém traktoru pohlcovala v brzdách tatáž energie, jaká vzniká za stejnou dobu u naloženého traktoru udržovaného na ustálené rychlosti (80 ± 5) % rychlosti stanovené pro zkoušky typu 0 na klesání 10 % na vzdálenosti 1 km, s odpojeným motorem.1.3.2 Na konci této zkoušky se musí změřit zbývající účinek systému provozního brzdění za stejných podmínek jako pro zkoušku typu 0 s odpojeným motorem (teploty mohou být ovšem odlišné).2. ÚČINKY BRZDOVÝCH SYSTÉMŮ2.1 Systémy provozního brzdění2.1.1 Systémy provozního brzdění traktoru musí:2.1.1.1 za podmínek zkoušky typu 0 dosáhnout středního zpomalení vypočteného z brzdné dráhy nejméně 2,4 m/s2,2.1.1.2 po zkoušce typu I dávat zbývající účinek nejméně 75 % předepsaného účinku a nejméně 60 % hodnoty zaznamenané při zkoušce typu 0 (s odpojeným motorem).2.2 Systémy parkovacího brzdění2.2.1 Systém parkovacího brzdění, i tehdy je-li kombinován s některým z ostatních brzdových systémů, musí udržet stojící naložený traktor na stoupání nebo klesání o sklonu 18 %.2.2.2 U traktorů určených ke spojení s jedním nebo více přípojnými vozidly musí systém parkovacího brzdění traktoru udržet na stoupání nebo klesání o sklonu 12 % stojící jízdní soupravu skládající se z nenaloženého traktoru a z nebrzděného přípojného vozidla téže hmotnosti (avšak nepřesahující 3 tuny).2.2.3 Je přípustný systém parkovacího brzdění, u kterého je nutno ovládací úkon opakovat několikrát, než se dosáhne předepsaného účinku.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIPRUŽINOVÉ BRZDY1. DEFINICE"Pružinovými brzdami" se rozumějí brzdy, v nichž energii potřebnou k brzdění dodává jedna nebo více pružin pracujících jako akumulátory energie.2. ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ2.1 Pružinové brzdy se nesmějí užít pro provozní brzdění.2.2 Při všech velikostech tlaku, které mohou být v okruhu plnění komory, z které se stlačují pružiny, nesmí mít malá změna tohoto tlaku za následek velkou změnu brzdné síly.2.3 Plnicí okruh komor, z kterých se stlačují pružiny, musí obsahovat zásobu energie, z které se neplní žádný jiný systém nebo zařízení. Tento požadavek neplatí jestliže pružiny je možné udržovat ve stlačeném stavu dvěma nebo více nezávislými systémy.2.4 Systém musí být konstruován tak, aby umožnil zabrzdit a uvolnit brzdy nejméně třikrát při počátečním tlaku v komoře, z které se stlačují pružiny, rovném maximálnímu stanovenému tlaku. Tyto požadavky se musí splnit při seřízení brzdových ústrojí na co nejmenší zdvih.2.5 Tlak v komoře, z které se stlačují pružiny, při kterém pružiny začínají uvádět brzdy do činnosti, a při seřízení brzd na co nejmenší zdvih, nesmí být u motorových vozidel větší než 80 % nejmenšího tlaku, který je normálně v komoře k dispozici.2.6 Jestliže tlak v přívodu energie ke komoře, z které se stlačují pružiny poklesne na hodnotu, při které se začínají pohybovat součásti brzd, musí vstoupit do činnosti optické nebo akustické výstražné zařízení. Pokud je tento požadavek splněn, může být výstražným zařízením zařízení uvedené v bodě 4.2.9 přílohy I.2.7 U traktorů s pružinovými brzdami oprávněných táhnout přípojná vozidla s průběžným nebo poloprůběžným brzděním musí automatický vstup těchto pružinových brzd do činnosti uvést do činnosti brzdy přípojného vozidla.3. SYSTÉM UVOLNĚNÍ BRZD3.1 Systém pružinových brzd musí být konstruován tak, aby bylo možné uvolnit brzdy v případě poruchy v tomto systému bez použití jejich ovládacího orgánu. Tento požadavek lze splnit pomocným zařízením pro uvolnění (pneumatickým, mechanickým atd.).3.2 Pokud je pro ovládání pomocného zařízení podle bodu 3.1 nutné nářadí nebo klíč, musí toto nářadí nebo klíč být na traktoru.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVPARKOVACÍ BRZDĚNÍ MECHANICKÝM BLOKOVÁNÍM BRZDOVÝCH VÁLCŮ1. DEFINICE"Systémem mechanického blokování brzdových válců" se rozumí zařízení, které zajišťuje parkovací brzdění tak, že mechanicky zablokuje pístnici brzdového válce.Mechanicky se blokuje tak, že se vypustí tlakový vzduch z blokovací komory; toto blokovací zařízení je konstruováno tak, aby se mohlo odblokovat opětným vpuštěním tlakového vzduchu do blokovací komory.2. ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY2.1 Jakmile se tlak v blokovací komoře přiblíží hodnotě odpovídající mechanickému blokování, vstoupí do činnosti optické nebo akustické výstražné zařízení.2.2 V brzdových válcích se zařízením k mechanickému blokování musí být možno zajistit pohyb pístu válce ze dvou nezávislých zásobníků energie.2.3 Zablokovaný brzdový válec smí být možno odblokovat jen, jestliže je zajištěno, že brzda může být po tomto odblokování znovu uvedena do činnosti.2.4 V případě selhání zdroje energie, který plní blokovací komoru, musí být zajištěno pomocné odblokovací zařízení (např. mechanické nebo pneumatické), které může pracovat např. se vzduchem z pneumatiky traktoru.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VVZOR+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise ze dne 2. května 1980, kterou se povoluje v určitých případech uvádět na trh krmné směsi v neuzavřených obalech nebo nádobách

text:
Důležité právní upozornění

|

31980L0511

Úřední věstník L 126 , 21/05/1980 S. 0014 - 0014 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 12 S. 0035  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 28 S. 0171  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 12 S. 0035  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 18 S. 0019  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 03 Svazek 18 S. 0019

		Směrnice Komiseze dne 2. května 1980,kterou se povoluje v určitých případech uvádět na trh krmné směsi v neuzavřených obalech nebo nádobách(80/511/EHS)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 79/373/EHS ze dne 21. dubna 1979 o uvádění krmných směsí na trh [1], a zejména článek 4 uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že podle směrnice 79/373/EHS musejí být podle všeobecných pravidel krmné směsi uváděny do oběhu v uzavřených obalech nebo nádobách; že se však předpokládá, že výjimky z tohoto pravidla mohou být schváleny na úrovni Společenství;vzhledem k tomu, že právní předpisy, které jsou nyní v platnosti v členských státech, poskytují určité výjimky z povinnosti obchodovat s krmnými směsmi v uzavřených obalech nebo nádobách; že je vhodné, aby se ulehčilo provádění ustanovení směrnice 79/373/EHS udělit na úrovni Společenství výjimky, které se zdají být opodstatněné praktickými a ekonomickými důvody;vzhledem k tomu, aby bylo zaručeno, že totožnost a kvalita krmných směsí je zajištěna v souladu s platnými ustanoveními o označování, je nezbytné odlišit případy, kdy odchylně od současného ustanovení mohou být krmné směsi uváděny do oběhu volně ložené nebo v neuzavřených nádobách od případů, kdy krmné směsi mohou být uváděny do oběhu buď volně ložené, nebo v neuzavřených obalech či nádobách;vzhledem k tomu, že opatření přijatá touto směrnicí jsou v souladu s názorem Stálého výboru pro zvířecí krmiva,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Členské státy stanoví, že krmné směsi mohou být uváděny do oběhu volně ložené nebo v neuzavřených obalech nebo nádobách, jedná-li se o:a) dodávky mezi výrobci krmných směsí;b) dodávky od výrobců krmných směsí podnikům zajišťujícím balení;c) krmné směsi získané mícháním zrnin nebo celých plodů;d) krmné bloky nebo lizy;e) malá množství krmných směsí určených konečnému uživateli, jejichž váha nepřesahuje 50 kilogramů, které se odebírají přímo z obalů nebo z nádob, které před otevřením odpovídaly ustanovením čl. 4 odst. 1 směrnice 79/373/EHS.2. Členské státy stanoví, že krmné směsi mohou být uváděny do oběhu volně ložené nebo v neuzavřených nádobách, ale v žádném případě v neuzavřeném obalu, jedná-li se o:a) krmné směsi dodávané výrobcem přímo konečnému uživateli;b) melasová krmiva, která jsou složena nejvýše ze tří krmných surovin;c) krmiva lisovaná ve formě pelet.Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí od 1. ledna 1981 a uvědomí o nich Komisi.Článek 3Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 2. května 1980.Za KomisiFinn Gudelachmístopředseda[1] Úř. věst. L 86, 6.4.1979, s. 30.--------------------------------------------------


Důležité právní upozornění

|

31998L0031

Směrnice Evropského parlamentu A Rady 98/31/ES ze dne 22. června 1998, kterou se mění směrnice Rady 93/6/EHS o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí

Úřední věstník L 204 , 21/07/1998 S. 0013 - 0025 CS.ES Kapitola 06 Svazek 03 S. 113  - 125 ET.ES Kapitola 06 Svazek 03 S. 113  - 125 HU.ES Kapitola 06 Svazek 03 S. 113  - 125 LT.ES Kapitola 06 Svazek 03 S. 113  - 125 LV.ES Kapitola 06 Svazek 03 S. 113  - 125 MT.ES Kapitola 06 Svazek 03 S. 113  - 125 PL.ES Kapitola 06 Svazek 03 S. 113  - 125 SK.ES Kapitola 06 Svazek 03 S. 113  - 125 SL.ES Kapitola 06 Svazek 03 S. 113  - 125

		Směrnice Evropského parlamentu A Rady 98/31/ESze dne 22. června 1998,kterou se mění směrnice Rady 93/6/EHS o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na první a třetí větu čl. 57 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise, [1]s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru, [2]s ohledem na stanovisko Evropského měnového institutu [3]souladu s postupem stanoveným v článku 189b Smlouvy, [4](1) vzhledem k tomu, že rizika spojená s obchodováním s komoditami a komoditními deriváty jsou v současné době předmětem směrnice Rady 89/647/EHS ze dne 18. prosince 1989 o ukazateli kapitálové přiměřenosti úvěrových institucí; [5] že tržní rizika spojená s dotyčnými pozicemi nejsou však směrnicí 89/647/EHS přesně zachycena; že je nezbytné rozšířit koncepci "obchodního portfolia" na pozice v komoditách nebo komoditních derivátech, které jsou drženy k obchodním účelům a jsou vystaveny zejména tržním rizikům; že ohledně krytí komoditních rizik z celkové podnikatelské činnosti institucí musí této směrnici dotyčné instituce vyhovovat; že Společenství zaznamenává se vzrůstajícím znepokojením případy závažných podvodů, za které odpovídají někteří obchodníci s komoditními termínovými smlouvami a které ohrožují nahlížení veřejnosti na termínové obchody a jejich integritu; že je žádoucí, aby Komise zvážila vymezení příslušného právního rámce pro dohled, aby se těmto podvodným praktikám v budoucnu zabránilo;(2) vzhledem k tomu, že směrnice Rady 93/6/EHS ze dne 15. března 1993 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí [6] stanoví standardizovanou metodu výpočtu kapitálových požadavků pro tržní rizika investičních podniků a úvěrových institucí; že instituce vyvinuly své vlastní systémy řízení rizika (interní modely), kterými lze tržní rizika investičních podniků a úvěrových institucí měřit přesněji než standardizovanými metodami; že použití přesnějších metod měření rizika by se mělo podporovat;(3) vzhledem k tomu, že použití takových interních modelů pro účely výpočtu kapitálových požadavků vyžaduje přísné interní kontrolní mechanismy a mělo by podléhat úřednímu schválení a dohledu příslušných orgánů; vzhledem k tomu, že trvalá spolehlivost výsledků výpočtů na základě interního modelu by měla být ověřena zpětným testováním;(4) vzhledem k tomu, že je vhodné, aby příslušné orgány směly povolovat požadavky marže pro termínové obchody a opce obchodované na burze, a na přechodné období i na mimoburzovních (OTC) trzích, přičemž tyto požadavky by byly použity náhradou za kapitálové požadavky vypočítané pro uvedené nástroje v souladu s touto směrnicí, pokud by to nemělo za následek kapitálový požadavek nižší než kapitálový požadavek vypočítaný podle jiných metod předepsaných touto směrnicí; použití tohoto ustanovení nevyžaduje, aby instituce používající toto ustanovení musely rovnocennost požadavků marže a kapitálových požadavků vypočítaných podle ostatních metod této směrnice průběžně prověřovat;(5) vzhledem k tomu, že pravidla přijatá na širší mezinárodní úrovni mohou na podporu používání propracovanějších metod řízení rizika založených na interních modelech snížit kapitálové požadavky pro úvěrové instituce třetích zemí; že tyto úvěrové instituce konkurují investičním podnikům a úvěrovým institucím se sídlem ve členských státech; že pro investiční podniky a úvěrové instituce se sídlem ve členských státech může podobné podněty pro vývoj a používání interních modelů poskytnout pouze pozměněné znění směrnice 93/6/EHS;(6) vzhledem k tomu, že pro účely výpočtu kapitálových požadavků ve vztahu k tržnímu riziku by pozice ve zlatě a derivátech zlata měly být posuzovány jako pozice devizové;(7) vzhledem k tomu, že emise podřízeného dluhu by neměla automaticky vyloučit emitentovy akcie ze zahrnutí do portfolia, jehož specifické vážené riziko je 2 % podle přílohy I bodu 33 ke směrnici 93/6/EHS;(8) vzhledem k tomu, že je tato směrnice v souladu s prací mezinárodního fóra bankovního dohledu pro výkon dohledu nad tržními riziky a pozicemi v komoditách a komoditních derivátech;(9) vzhledem k tomu, že pro zajištění harmonického provádění této směrnice je nezbytné opatřit volitelný přechodný kapitálový režim pro investiční podniky a úvěrové instituce, které se podílejí významným způsobem na komoditních obchodech, mají diverzifikované portfolio komodit a které ještě nejsou schopny používat modely výpočtu kapitálových požadavků souvisejících s komoditním rizikem;(10) vzhledem k tomu, že tato směrnice je nejvhodnějším prostředkem k dosažení zamýšlených cílů a k dosažení těchto cílů nepřesahuje nezbytné hranice,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 93/6/EHS se mění takto:1. Článek 2 se mění takto:a) bod 6 písmeno a) a bod 6 písmeno b) úvodní věty a podbody i) a ii) se nahrazují tímto:"a) z jejích vlastnických pozic ve finančních nástrojích, komoditách a komoditních derivátech, které jsou drženy pro opětovný prodej a/nebo které jsou institucí převzaty se záměrem krátkodobě využít skutečných a/nebo očekávaných rozdílů mezi kupní a prodejní cenou nebo jiných výkyvů v ceně či úrokové sazbě, a z pozic ve finančních nástrojích, komoditách a komoditních derivátech, které jsou výsledkem porovnaných makléřských transakcí pro příkazce (matched principal broking), nebo z pozic, jimiž jsou zajišťovány jiné části obchodního portfolia;b) z rizik plynoucích z nevyrovnaných transakcí, neúplných dodávek a mimoburzovních (OTC) odvozených nástrojů uvedených v příloze II odstavcích 1, 2, 3 a 5, z rizik plynoucích z dohod o zpětném odkoupení a půjček cenných papírů a komodit, které se týkají cenných papírů nebo komodit zahrnutých podle písm. a) v obchodním portfoliu a uvedených v příloze II odstavci 4, a — za předpokladu souhlasu příslušných orgánů — z rizik plynoucích z dohod o zpětném odprodeji a z výpůjček cenných papírů a komodit uvedených v příloze II odstavci 4, které splňují buď následující podmínky podbodů i), ii), iii) a v), nebo následující podmínky iv) a v):i) rizikové pozice jsou denně hodnoceny v tržních cenách postupem stanoveným v příloze II;ii) záruka se v souladu s pravidly, s nimiž souhlasí příslušné orgány, upraví tak, aby zohledňovala podstatné změny v hodnotě cenných papírů nebo komodit, které jsou předmětem dotyčných transakcí či smluv";b) body 15 a 16 se nahrazují tímto:"15. "opční list (warrant)"; je cenný papír, který držitele opravňuje k zakoupení podkladových aktiv za smluvenou cenu, a to až do doby uplynutí platnosti opčního listu, včetně posledního dne jeho platnosti. Může být likvidován dodáním dotyčných podkladových aktiv nebo platbou v hotovosti;16. "financování kapitálu"; jsou pozice, u nichž byl fyzický kapitál prodán termínově (forwards) a náklady financování byly zablokovány až do data termínovaného prodeje";c) v bodu 17 se první pododstavec nahrazuje tímto:"17. "dohoda o zpětném odkoupení"; a "dohoda o zpětném odprodeji"; je jakákoli dohoda, ve které instituce nebo druhá smluvní strana převádí cenné papíry nebo komodity nebo ručené právní nároky na cenné papíry nebo komodity, pokud je tato záruka poskytována uznávanou burzou, která je držitelem práv na tyto cenné papíry nebo komodity, a pokud dohoda instituci nedovoluje současně převést nebo zastavit určitý cenný papír nebo komoditu najednou více než jedné straně, a to s ohledem na závazek zpětného odkupu těchto cenných papírů nebo komodit (nebo náhradních cenných papírů či komodit stejného druhu) za stanovenou cenu a k datu určenému nebo které má být určeno převodcem, přičemž u instituce, jež cenné papíry či komodity zcizuje, jde o dohodu o zpětném odkoupení, a u instituce, na niž jsou cenné papíry či komodity převáděny, jde o dohodu o zpětném odprodeji";d) bod 18 se nahrazuje tímto:"18. "půjčky cenných papírů nebo komodit" a "výpůjčky cenných papírů nebo komodit" jsou jakékoli transakce, jimiž instituce nebo druhá smluvní strana převádí cenné papíry nebo komodity coby protihodnotu odpovídajících záruk, a tento převod je spojen se závazkem vypůjčitele vrátit k nějakému budoucímu datu nebo na požádání převodce cenné papíry či komodity stejné hodnoty, přičemž u instituce převádějící cenné papíry či komodity jde o půjčku cenných papírů či komodit a u instituce, na kterou jsou cenné papíry či komodity převáděny, jde o výpůjčku cenných papírů či komodit.Výpůjčka cenných papírů nebo komodit se považuje za profesionální transakci mezi podniky finančního sektoru, pokud druhá smluvní strana podléhá koordinovanému dohledu na úrovni Společenství nebo jde o úvěrovou instituci zóny A ve smyslu směrnice 89/647/EHS nebo je uznávaným investičním podnikem třetí země nebo když je transakce uzavřena s uznávanou institucí zajišťující zúčtování nebo burzou."2. V čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci se body i) a ii) nahrazují tímto:"i) kapitálových požadavků vypočítaných podle příloh I, II a VI, a popřípadě podle přílohy VIII pro jejich obchody zahrnuté v obchodním portfoliu;ii) kapitálových požadavků vypočítaných podle příloh III a VII, a popřípadě podle přílohy VIII pro všechny jejich obchodní činnosti"3. V čl. 5 se odst. 2 nahrazuje tímto:"2. Odchylně od odstavce 1, instituce, které vypočítávají kapitálové požadavky pro své obchody zahrnuté v obchodním portfoliu podle příloh I a II, a popřípadě podle přílohy VIII, sledují a řídí svou velkou úvěrovou angažovanost v souladu se směrnicí Rady 92/121/EHS s výhradou změn uvedených v příloze VI této směrnice."4. V čl. 7 odst. 10 a čl. 7 odst. 11 se úvodní věty nahrazují tímto:"10. V případech, kde není využito práva nevyžadovat splnění požadavků, uvedeného v odstavcích 7 a 9, mohou příslušné orgány za účelem výpočtu kapitálových požadavků stanovených v přílohách I a VIII a výpočtu rizik vůči klientům stanovených v příloze VI na konsolidovaném základě povolit, aby pozice v obchodním portfoliu jedné instituce kompenzovaly pozice v obchodním portfoliu jiné instituce podle pravidel stanovených v přílohách I, VI a VIII.Mohou rovněž povolit, aby devizové pozice v jedné instituci kompenzovaly devizové pozice v jiné instituci podle pravidel stanovených v příloze III a/nebo příloze VIII. Mohou rovněž povolit, aby komoditní pozice v jedné instituci kompenzovaly komoditní pozice v jiné instituci podle pravidel stanovených v příloze VII a/nebo příloze VIII.11. Příslušné orgány mohou také povolit kompenzaci pozic obchodního portfolia a devizových nebo komoditních pozic podniků se sídlem ve třetích zemích, pokud jsou současně splněny následující podmínky:"5. V čl. 8 se odst. 5 nahrazuje tímto:"5. Příslušné orgány uloží institucím, aby jim okamžitě oznámily jakýkoliv případ, kdy jejich smluvní strany v dohodách o zpětném odkoupení a o zpětném odprodeji nebo v transakcích zahrnujících půjčky a výpůjčky cenných papírů a komodit neplní své závazky. O takových případech a jejich důsledcích na posuzování transakcí uvedených v této směrnici podá Komise Radě zprávu nejpozději do tří let po datu stanoveném v článku 12. Tato zpráva bude také popisovat způsob, jakým instituce plní ty z podmínek bodů i) až v) čl. 2 odst. 6 písm. b), které se na ně vztahují, zejména podmínku uvedenou v bodě v). V této zprávě se rovněž uvedou podrobnosti o jakýchkoli změnách v relativním objemu dosavadních půjček institucí a jejich půjček v rámci dohod o zpětném odkoupení a o zpětném odprodeji a v rámci výpůjček cenných papírů nebo komodit. Jestliže Komise dospěje na základě této zprávy a jiných informací k závěru, že jsou potřebná další ochranná opatření proti zneužití, předloží příslušné návrhy."6. Vkládá se nový článek 11a, který zní:"Článek 11aAž do 31. prosince 2006 mohou členské státy povolovat svým institucím použití minimálních sazeb rozdílových (spread-rate), držení (carry-rate) a přímých (outright-rate), jak jsou stanoveny v následující tabulce, namísto sazeb uvedených v příloze VII odstavcích 13, 14, 17 a 18, pokud podle názoru příslušných orgánů tyto instituce:i) se ve významném měřítku účastní obchodu s komoditami,ii) mají diverzifikované komoditní portfolio aiii) ještě nejsou schopny používat interní modely pro účely výpočtu kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku v souladu s přílohou VIII.Tabulka| Drahé kovy (kromě zlata) | Základní kovy | Zemědělské produkty (netrvanlivé) | Jiné produkty, včetně energetických |Sazba držení (%) | 1,0 | 1,2 | 1,5 | 1,5 |Sazba přímá (%) | 0,3 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |Sazba rozdílová (%) | 8 | 10 | 12 | 15 |Členské státy sdělí Komisi, jak tento článek využívají."7. Přílohy I, II, III a V se mění v souladu s přílohou této směrnice a vkládají se nové přílohy VII a VIII.Článek 21. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 24 měsíců po dni jejího vstupu v platnost. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 22. června 1998.Za Evropský parlamentPředsedaJ. M. Gil-roblesZa RadupředsedaJ. Cunningham[1] Úř. věst. C 240, 6.8.1997, s. 24 a Úř. věst. C 118, 17.4.1998, s. 16.[2] Úř. věst. C 19, 21.1.1998, s. 9.[3] Stanovisko ze dne 7. října 1997.[4] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 18. prosince 1997 (Úř. věst. C 14, 19.1.1998), společný postoj Rady ze dne 9. března 1998 (Úř. věst. C 135, 30.4.1998, s. 7) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 30. dubna 1998 (Úř. věst. C 152, 18.5.1998). Rozhodnutí Rady ze dne 19. května 1998.[5] Úř. věst. L 386, 30.12.1989, s. 14. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 98/32/ES Evropského parlamentu a Rady (Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 26).[6] Úř. věst. L 141, 11.6.1993, s. 1. Směrnice ve znění směrnice 98/33/ES Evropského parlamentu a Rady (Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 29).--------------------------------------------------PŘÍLOHA1. Příloha I se mění takto:a)odstavci 4se zrušuje poslednívětaa doplňuje se nový pododstavec, který zní:"Příslušné orgány mohou povolit, aby se kapitálový požadavek pro termínovou smlouvu obchodovanou na burze rovnal marži požadované burzou, jestliže jsou zcela přesvědčeny, že přesně odpovídá míře rizika spojeného s termínovou smlouvou a že dosahuje minimálně výše kapitálového požadavku pro termínovou smlouvu, která by vyplývala z výpočtu provedeného metodou popsanou níže v této příloze nebo použitím metody interních modelů popsané v příloze VIII. Až do 31. prosince 2006 mohou příslušné orgány také povolovat, aby kapitálový požadavek pro smlouvu OTC derivátů ve smyslu tohoto odstavce zúčtovanou jimi uznávanou institucí zajišťující zúčtování byl roven marži požadované touto institucí, jestliže jsou zcela přesvědčeny, že přesně odpovídá míře rizika spojeného s touto smlouvou a že dosahuje minimálně výše kapitálového požadavku pro dotyčnou smlouvu, která by vyplývala z výpočtu provedeného metodou popsanou níže v této příloze nebo metodou interních modelů popsanou v příloze VIII;"b) odstavci 5se třetí pododstavec nahrazuje tímto:"Příslušné orgány vyžadují, aby ostatní rizika spojená s opcemi, kromě rizika delta, byla zajištěna. Příslušné orgány mohou povolovat, aby se kapitálový požadavek pro prodanou opci obchodovanou na burze rovnal marži požadované burzou, jestliže jsou zcela přesvědčeny, že přesně odpovídá riziku spojenému s opcí a že dosahuje minimálně výše kapitálového požadavku pro opci, který by vyplýval z výpočtu provedeného metodou popsanou níže v této příloze nebo metodou interních modelů popsanou v příloze VIII. Až do 31. prosince 2006 mohou příslušné orgány také povolovat, aby se kapitálový požadavek pro OTC opci zúčtovanou jimi uznávanou institucí zajišťující zúčtování rovnal marži požadované touto institucí, jestliže jsou zcela přesvědčeny, že přesně odpovídá riziku spojenému s opcí a dosahuje minimálně výše kapitálového požadavku pro OTC opci, který by vyplýval z výpočtu provedeného metodou uvedenou níže v této příloze nebo metodou interních modelů popsanou v příloze VIII. Kromě toho mohou povolovat, aby se kapitálový požadavek pro koupenou opci obchodovanou na burze nebo OTC trzích rovnal požadavku pro její podkladový nástroj, pokud výsledný požadavek nepřesahuje tržní hodnotu opce. Kapitálový požadavek pro prodanou OTC opci se stanovuje v poměru k jejímu podkladovému nástroji;"c) odstavec 6se nahrazuje tímto:"6. Opční listy vztahující se k dluhovým nástrojům a akciím se posuzují jako opce uvedené v odstavci 5"d) odstavci 33 se bod nahrazuje tímto:"i) nejedná se o akcie emitentů, kteří vydali pouze obchodované dluhové nástroje, na něž se v současnosti vztahuje kapitálový požadavek 8 % podle tabulky 1 uvedené v odstavci 14 nebo na něž se vztahuje nižší požadavek pouze proto, že jsou ručeny nebo zajištěny."2. Příloha II se mění takto:a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:"1. V případě transakcí, v nichž dluhové nástroje, akcie a komodity (kromě dohod o zpětném odkoupení a zpětném odprodeji, půjček a výpůjček cenných papírů nebo komodit) nejsou vyrovnány po řádném datu dodání, musí instituce vypočítat cenový rozdíl, kterému je vystavena. Jedná se přitom o rozdíl mezi dohodnutou cenou úhrady za dotyčný dluhový nástroj, akcii nebo komoditu a jejich aktuální tržní hodnotou, pokud by tento rozdíl mohl znamenat pro instituci ztrátu. Pro výpočet příslušného kapitálového požadavku musí být tento rozdíl vynásoben příslušným koeficientem ze sloupce A tabulky uvedené v odstavci 2;"b)odstavce 3.1 a 3.2 se nahrazují tímto:"3.1. Instituce musí držet kapitál ke krytí rizika druhé smluvní strany, jestliže:i) zaplatila za cenné papíry nebo komodity dříve, než je obdržela, nebo dodala cenné papíry nebo komodity dříve, než za ně obdržela platbuaii) v případě transakcí přes hranice uplynul jeden nebo více dnů od provedení takové platby nebo dodávky.3.2. Kapitálový požadavek je 8 % z hodnoty cenných papírů nebo komodit nebo hotovosti dlužné příslušné instituci, vynásobeno vahou rizika vztahujícího se na příslušnou smluvní stranu"c)nadpis před odstavcem 4.1 a odstavec 4.1 první pododstavec se nahrazují tímto:"Dohody o zpětném odkoupení a zpětném odprodeji, půjčkách a výpůjčkách cenných papírů a komodit4.1. V případě dohod o zpětném odkoupení a půjček cenných papírů nebo komodit založených na cenných papírech zahrnutých v obchodním portfoliu vypočítá instituce rozdíl mezi tržní hodnotou cenných papírů nebo komodit a částkou, kterou si instituce vypůjčila, nebo tržní hodnotou záruky, pokud je tento rozdíl kladný. V případě dohod o zpětném odprodeji a výpůjček cenných papírů nebo komodit vypočítá instituce rozdíl mezi částkou, kterou instituce půjčila, nebo tržní hodnotou záruky, a tržní hodnotou cenných papírů nebo komodit, které obdržela, pokud je tento rozdíl kladný."3. Příloha III se mění takto:a)odstavec 1se nahrazuje tímto:"1. Jestliže suma celkové čisté devizové pozice instituce a její čisté pozice ve zlatě, vypočítaná podle níže uvedeného postupu, přesahuje 2 % jejích celkových vlastních prostředků, je při výpočtu kapitálových požadavků vlastních prostředků na krytí devizového rizika vynásobena suma její čisté devizové pozice a čisté pozice ve zlatě osmi procenty.Až do 31. prosince 2004 mohou příslušné orgány institucím povolovat, aby vypočítávali požadavek vlastních prostředků násobením osmi procent a částky, o kterou součet celkové čisté devizové pozice a čisté pozice ve zlatě přesahuje 2 % celkovou sumu vlastních prostředků."b)odstavce 3.1 a 3.2 se nahrazují tímto:"3.1. Za prvé se vypočítá čistá otevřená pozice instituce v každé měně (včetně zúčtovací měny) a ve zlatě. Tato pozice je součtem následujících prvků (kladných nebo záporných):- čisté okamžité (spot) pozice (tj. všechny položky aktiv minus všechny položky pasiv, včetně nahromaděných a ještě nesplatných úroků v příslušné měně, nebo pro zlato čistá okamžitá pozice ve zlatě),- čisté termínové (forward) pozice (t.j. všechny částky, které mají být obdrženy, minus všechny částky, které mají být vyplaceny v rámci termínových (forward) devizových transakcí a transakcí ve zlatě, včetně měnových futures a futures ve zlatě a kapitálové částky u měnových swapů nezahrnutých do okamžité (spotové) pozice),- neodvolatelné záruky (a podobné nástroje), které budou určitě využity a pravděpodobně je nebude možné získat zpět,- čisté částky budoucích, ještě nenaběhlých, ale již plně zajištěných příjmů/výdajů (dle rozhodnutí konkrétní instituce a s předchozím souhlasem příslušných orgánů zde mohou být zahrnuty čisté budoucí příjmy/výdaje, ještě nezanesené do účetních záznamů, ale už plně zajištěné forwardovými termínovými devizovými transakcemi). Takové rozhodnutí musí být uplatňováno konzistentně,- čistého ekvivalentu delta (nebo na základě delta) celkového souhrnu opcí devizových a ve zlatě,- tržní hodnota jiných opcí (tj. jiných než devizových a ve zlatě),- z výpočtu čistých otevřených měnových pozic lze vyloučit veškeré pozice, které instituce vědomě převzala, aby se zajistila vůči nepříznivému působení změn směnného kurzu na svůj kapitálový ukazatel. Takové pozice by měly být neobchodní nebo strukturální povahy a jejich vyloučení a jakákoli změna podmínek jejich vyloučení vyžaduje souhlas příslušných orgánů. Stejným způsobem za stejných, výše uvedených podmínek se posuzují pozice, které instituce má a které se vztahují k položkám, jež jsou už odečteny při výpočtu vlastních prostředků.3.2 Příslušné orgány mohou uvážit, zda při výpočtu čisté otevřené pozice v každé měně a ve zlatě povolí institucím použít čistou současnou hodnotu."c)odstavci 4se první věta nahrazuje tímto:"4. Za druhé, čisté krátké a dlouhé pozice v každé měně s výjimkou zúčtovací měny, a čistá dlouhá nebo krátká pozice ve zlatě budou převedeny za v okamžitých směnných kurzech do zúčtovací měny.;"d)odstavec 7 se nahrazuje tímto:"7. Za druhé, do 31. prosince 2004 mohou příslušné orgány institucím povolovat, aby pro účely této přílohy používaly místo metod uvedených v odstavcích 1 až 6 metody alternativní. Kapitálový požadavek stanovený touto metodou musí být dostatečný, aby překročil 2 % čisté otevřené pozice, jak je vypočítána v odstavci 4, a aby na základě analýzy pohybů směnných kurzů během všech po sobě jdoucích obdobích 10 obchodních dnů za předcházející tři roky překračovala pravděpodobnou ztrátu 99 % nebo více času.Alternativní metoda popsaná v prvním pododstavci smí být použita pouze za následujících podmínek:i) výpočetní vzorec a korelační koeficienty jsou stanoveny příslušnými orgány na základě jejich analýz pohybů směnných kurzů;ii) příslušné orgány revidují korelační koeficienty pravidelně a s přihlédnutím k vývoji na devizových trzích."4. Příloha V se mění takto:a)v odstavci 2se první věta nahrazuje tímto:"Odchylně od odstavce 1 mohou příslušné orgány povolovat institucím, které jsou povinny splnit požadavky na vlastní prostředky stanovené v přílohách I, II, III, IV, VI, VII a VIII, aby výhradně pro plnění těchto požadavků použily alternativní definici.;"b)odstavec 4 se nahrazuje tímto:"4. Podřízený cizí kapitál uvedený v odst. 2 písm. c) nesmí překročit maximum 150 % původních vlastních prostředků zůstávajících ke splnění požadavků stanovených v přílohách I, II, III, IV, VI, VII a VIII a k tomuto maximu se může přiblížit pouze za zvláštních okolností přijatelných pro příslušné orgány.;"c)odstavce 6 a 7 se nahrazují tímto:"6. Příslušné orgány mohou investičním podnikům povolit, aby překročily horní mez pro podřízený cizí kapitál stanovenou v odstavci 4, jestliže jej z hlediska požadavku na obezřetné podnikání považují za přiměřený a za předpokladu, že celková částka tohoto podřízeného cizího kapitálu a položek uvedených v odstavci 5 nepřekročí 200 % původních vlastních prostředků, které zůstávají ke splnění požadavků stanovených v přílohách I, II, III, IV, VI, VII a VIII, nebo nepřekročí 250 % stejné částky, pokud investiční podniky odečítají při výpočtu vlastních prostředků položku v bodě 2 písm. d).7. Příslušné orgány mohou úvěrové instituci povolit, aby překročila horní mez pro podřízený cizí kapitál stanovenou v odstavci 4, jestliže jej považují z hlediska požadavku na obezřetné podnikání za přiměřený a za předpokladu, že celková částka tohoto podřízeného cizího kapitálu a položek uvedených v odstavci 5 nepřekročí 250 % původních vlastních prostředků zůstávajících ke splnění požadavků stanovených v přílohách I, II, III, VI, VII a VIII."5. Doplňují se nové přílohy, které znějí:"PŘÍLOHA VIIKOMODITNÍ RIZIKA1. Každá pozice v komoditách nebo komoditních derivátech se vyjadřuje prostřednictvím standardní jednotky měření. Okamžitá cena jednotlivých komodit se vyjadřuje v zúčtovací měně.2. Pozice ve zlatě nebo derivátech zlata jsou považovány za pozice vystavené devizovému riziku a pro účely výpočtu tržního rizika se s nimi zachází podle přílohy III, popřípadě podle přílohy VIII.3. Pro účely této přílohy mohou být pozice, které slouží výhradně financování kapitálu, pouze z výpočtu komoditního rizika.4. Úroková a devizová rizika, na která se nevztahují jiná ustanovení této přílohy, jsou zahrnuta do výpočtu obecného rizika pro obchodované dluhové nástroje a do výpočtu devizového rizika.5. Nastane-li splatnost krátké pozice dříve než dlouhé pozice, přijme instituce také opatření na ochranu proti riziku nedostatku likvidity, které může existovat na některých trzích.6. Pro účely odstavce 19, přebytek dlouhých (krátkých) pozic instituce ve srovnání s jejími krátkými (dlouhými) pozicemi ve stejné komoditě a komoditními termínovými smlouvami, opcemi a opčními listy k této komoditě je její čistá pozice v dané komoditě. Příslušné orgány povolují, aby se s pozicemi v odvozených nástrojích, jak jsou uvedeny v odstavcích 8, 9 a 10, zacházelo jako s pozicemi v podkladové komoditě.7. Příslušné orgány mohou následující pozice posuzovat jako pozice ve stejné komoditě:- pozice v různých podkategoriích téže komodity, pokud jsou podkategorie vůči sobě vzájemně dodavatelnéa- pozice v podobných komoditách, jestliže se jedná o blízké substituce a jestliže může být jasně stanovena minimální korelace 0,9 mezi cenovými pohyby za období minimálně jednoho roku.Specifické nástroje8. Komoditní termínové smlouvy a forwardové závazky k nákupu či prodeji jednotlivých komodit se zahrnují do systému měření rizika jako fiktivní částky vyjádřené ve standardní jednotce měření a ve vztahu ke dni uplynutí platnosti se stanovuje jejich splatnost. Příslušné orgány mohou povolit, aby se kapitálový požadavek pro termínovou smlouvu obchodovanou na burze rovnal marži požadované burzou, jestliže jsou plně přesvědčeny, že přesně odpovídá riziku spojenému s termínovou smlouvou a že dosahuje minimálně výše kapitálového požadavku pro termínovou smlouvu, který by vyplýval z výpočtu provedeného metodou popsanou níže v této příloze nebo metodou interních modelů popsanou v příloze VIII. Až do 31. prosince 2006 mohou příslušné orgány také povolovat, aby se kapitálový požadavek pro mimoburzovní (OTC) smlouvu komoditních derivátů ve smyslu tohoto odstavce zúčtovaný jimi uznávanou institucí zajišťující zúčtování rovnal marži požadované touto institucí, jestliže jsou zcela přesvědčeny, že přesně odpovídá riziku spojenému s touto smlouvou s deriváty a že dosahuje minimálně výše kapitálového požadavku na dotyčnou smlouvu, která by vyplynula z výpočtu provedeného metodou uvedenou níže v této příloze nebo metodou interních modelů popsanou v příloze VIII.9. Komoditní swapy, při nichž je jednou stranou transakce pevná cena a druhou stranou současná tržní cena, se při metodě časových pásem posuzují jako řada pozic odpovídajících nominální hodnotě smlouvy, přičemž jedna pozice vždy odpovídá jedné platbě swapu a zahrnuje se do odpovídajícího časového pásma v tabulce v odstavci 13. Platí-li instituce pevnou cenu a obdrží cenu plovoucí, jde o dlouhé pozice, obdrží-li instituce pevnou cenu a platí plovoucí, jde o krátké pozice.Komoditní swapy, při nichž se obě strany transakce týkají různých komodit, se zanesou odděleně pro obě komodity do příslušné kolonky v metodě časových pásem.10. S opcemi na komodity nebo na komoditní deriváty se pro účely této přílohy zachází jako s pozicemi, jejichž hodnota odpovídá podkladovému nástroji opce vynásobenému faktorem delta. Takové pozice mohou být kompenzovány proti vyrovnávacím položkám identické podkladové komodity nebo komoditnímu derivátu. Při tom by mělo být použito faktoru delta dotyčné burzy nebo vypočítaného příslušnými orgány; nebo pro OTC opce nebo pokud takový faktor delta není k dispozici, měl by být vypočítán institucí samotnou s podmínkou, že model použitý institucí odpovídá požadavkům příslušných orgánů.Nicméně příslušné orgány mohou také předepsat, aby instituce vypočítaly faktor delta pomocí metodologie těmito orgány specifikované.Příslušné orgány budou vyžadovat, aby nehledě na riziko delta byla ostatní rizika spojená s komoditními opcemi zajištěna. Příslušné orgány mohou povolit, aby se kapitálový požadavek pro prodanou komoditní opci obchodovanou na burze rovnal marži požadované burzou, jestliže jsou zcela přesvědčeny, že přesně odpovídá riziku spojenému s touto opcí a že dosahuje minimálně výše kapitálového požadavku pro opci, který by vyplýval z výpočtu provedeného metodou popsanou níže v této příloze nebo metodou interních modelů popsanou v příloze VIII. Až do 31. prosince 2006 mohou příslušné orgány také povolit, aby se kapitálový požadavek pro OTC komoditní opci zúčtovanou jimi uznávanou institucí zajišťující zúčtování rovnal marži požadované touto institucí, jestliže jsou zcela přesvědčeny, že přesně odpovídá riziku spojenému s opcí a že dosahuje minimálně výše kapitálového požadavku pro OTC opci, který by vyplýval z výpočtu provedeného metodou popsanou níže v této příloze nebo metodou interních modelů popsanou v příloze VIII. Kromě toho mohou povolit, aby se kapitálový požadavek pro koupenou komoditní opci obchodovanou na burze nebo na OTC trzích rovnal požadavku pro její podkladovou komoditu, pokud výsledný požadavek nepřesahuje tržní hodnotu opce. Kapitálový požadavek pro prodanou OTC opci se stanovuje v poměru k její podkladové komoditě.11. S opčními listy vztahujícími se ke komoditám se zachází stejným způsobem jako s komoditními opcemi podle odstavce 10.12. Převodce komodit nebo ručených práv vztahujících se na vlastnictví komodit v rámci dohod o zpětném odkoupení a půjčovatel komodit v případě půjček komodit zahrnou takovéto komodity do výpočtu kapitálového požadavku podle této přílohy.a) Metoda časových pásem13. Instituce použije pro každou komoditu samostatnou kolonku v níže uvedené tabulce časových pásem. Všechny pozice v dotyčné komoditě a všechny pozice, které jsou podle odstavce 7 považovány za pozice ve stejné komoditě, se zařazují do odpovídajících časových pásem. Fyzickému kapitálu je přiděleno první časové pásmo.Časové pásmo (1) | Rozdílová sazba (spread-rate) (v %) (2) |0 ≤ 1 měsíc | 1,50 |> 1 ≤ 3 měsíce | 1,50 |> 3 ≤ 6 měsíců | 1,50 |> 6 ≤ 12 měsíců | 1,50 |> 1 ≤ 2 roky | 1,50 |> 2 ≤ 3 roky | 1,50 |> 3 roky | 1,50 |14. Příslušné orgány mohou povolit, aby pozice v téže komoditě nebo ty, které jsou za pozice v téže komoditě považovány podle odstavce 7, byly navzájem kompenzovány a byly přiřazeny coby čisté pozice do odpovídajících časových pásem, pokud:- odpovídající smlouvy mají stejný termín splatnostia- odpovídající smlouvy jsou splatné v tomtéž období 10 dnů a jsou obchodovány na trzích s denními termíny dodávky.15. Instituce pak v každém časovém pásmu vypočítají sumu dlouhých pozic a sumu krátkých pozic. Částka dlouhých (krátkých) pozic, která se porovná s krátkými (dlouhými) pozicemi uvnitř daného časového pásma, představuje porovnanou pozici v tomto pásmu, zatímco zbytková dlouhá nebo krátká pozice je neporovnanou pozicí v tomto pásmu.16. Část neporovnané dlouhé (krátké) pozice pro dané časové pásmo, která je porovnána s neporovnanou krátkou (dlouhou) pozicí pro časové pásmo s delší splatností, představuje porovnanou pozici mezi dvěma časovými pásmy. Část neporovnané dlouhé nebo neporovnané krátké pozice, která nemůže být takto porovnána, představuje neporovnanou pozici.17. Kapitálový požadavek instituce pro každou komoditu se vypočítá na základě odpovídající kolonky v tabulce časových pásem jako součet:i) sumy porovnaných dlouhých a krátkých pozic, která je vynásobena příslušnou rozdílovou sazbou (viz druhý sloupec tabulky v odstavci 13) pro každé časové pásmo a okamžitou cenou komodity;ii) porovnané pozice mezi dvěma časovými pásmy pro každé časové pásmo, do kterého je neporovnaná pozice převáděna, vynásobená sazbou držení 0,6 % a okamžitou cenou komodity;iii) zbytkových neporovnaných pozic vynásobených přímou sazbou 15 % a okamžitou cenou komodity.18. Celkový kapitálový požadavek instituce pro komoditní rizika se vypočítá jako součet kapitálových požadavků pro každou komoditu vypočítaných podle odstavce 17.b) Zjednodušený postup19. Kapitálový požadavek instituce se vypočítává pro každou komoditu jako součet:i) 15 % čisté pozice, bez ohledu na to, zda jde o dlouhou nebo krátkou pozici, vynásobeno okamžitou cenou komodity;ii) 3 % hrubé pozice, dlouhé plus krátké, vynásobeno okamžitou cenou komodity.20. Celkový kapitálový požadavek instituce pro komoditní rizika se vypočítává jako součet všech kapitálových požadavků pro každou komoditu vypočítaných podle odstavce 19.PŘÍLOHA VIIIINTERNÍ MODELY1. Jsou-li splněny podmínky této přílohy, mohou příslušné orgány institucím povolit, aby k výpočtu svého kapitálového požadavku pro riziko pozice, devizové riziko a/nebo komoditní riziko používaly místo metod uvedených v přílohách I, III a VII nebo v kombinaci s nimi vlastní interní modely řízení rizika. V každém jednotlivém případě je za účelem dohledu na kapitálové požadavky potřeba pro použití takových modelů výslovného schválení ze strany příslušných orgánů.2. Toto schválení obdrží instituce pouze tehdy, jsou-li příslušné orgány přesvědčeny o tom, že systém řízení rizika instituce je koncepčně správný a celistvě používaný, a obzvláště, že jsou splněny následující kvalitativní standardy:i) interní model měření rizika je úzce začleněn do procesu denního řízení rizika instituce a slouží vedení instituce jako základ pro hlášení rizikových pozic;ii) instituce má útvar kontroly a řízení rizika, který je nezávislý na obchodních útvarech a podléhá přímo vedení instituce. Tento útvar musí být odpovědný za tvorbu a používání systému řízení rizika instituce. Denně vypracovává a analyzuje zprávy o výsledcích modelu měření rizika instituce a o vhodných opatřeních k limitům obchodování;iii) představenstvo a vedení instituce se aktivně účastní procesu řízení a kontroly rizika a denní zprávy vypracované útvarem kontroly a řízení rizika jsou přezkoumávány na takové úrovni vedení, jež disponuje dostatečnou pravomocí k prosazení jak redukce pozic zaujatých jednotlivými obchodníky, tak i celkového vystavení se riziku celé instituce;iv) instituce má dostatečný počet zaměstnanců, kteří umějí používat propracované modely v oblastech obchodování, kontroly rizika, auditu a back-office;v) instituce zavedla postupy, jimiž monitoruje a zajišťuje dodržování zdokumentovaného souboru interních strategií a kontrol týkajících se funkčnosti systému měření rizik;vi) modely instituce prokazatelně osvědčily přijatelnou přesnosti v měření rizik;vii) instituce často provádí přísný program krizových zkoušek, jehož výsledky jsou vedením instituce přezkoumávány a reflektovány při stanovování strategií a limitů;viii) instituce musí jako součást svého pravidelného vnitřního auditu provádět nezávislou revizi svého systému měření rizika. Tato revize se musí vztahovat jak na činnosti obchodních útvarů, tak i na činnosti nezávislého útvaru kontroly a řízení rizika. Nejméně jednou ročně musí instituce provést revizi svého celkového systému řízení rizika. Tato revize se musí vztahovat na:- adekvátnost dokumentace o systému řízení rizika a jeho postupech a o organizaci útvaru kontroly a řízení rizika,- začlenění měření tržního rizika do denního řízení rizika a spolehlivost informačního systému pro vedení instituce,- postupy používané institucí pro schvalování modelů oceňování rizika a hodnotící systémy, jichž používají zaměstnanci v útvarech front-office a back-office,- rozsah tržních rizik zachycených modelem měření rizika a validace jakýchkoliv podstatných změn v postupech měření rizika,- přesnost a úplnost pozičních dat, přesnost a přiměřenost předpokladů nestálosti a korelací a přesnost výpočtů vyhodnocení a citlivosti rizika,- ověřovací postupy sloužící k vyhodnocování jednotnosti, časové příhodnosti, spolehlivosti a nezávislosti zdrojů dat používaných v interních modelecha- ověřovací postupy, které instituce používá k vyhodnocování zpětného testování, kterým je prováděno ohodnocení přesnosti modelu.3. Instituce dohlíží na přesnost a výkonnost svého modelu pomocí zpětného testování. Tímto zpětným testováním se každý burzovní den srovnávají hodnoty rizikového potenciálu pozic portfolií na konci dne, které se pro daný den vypočítávají na základě vlastních modelů instituce, a hodnoty následujícího burzovního dne na jeho konci. Příslušné orgány přezkoumají, zda je instituce schopná provádět zpětné testování jak pro skutečné, tak pro hypotetické změny hodnoty portfolia. Zpětné testování pro hypotetické změny v hodnotě portfolia je založeno na srovnání mezi hodnotou portfolia ke konci dne a za předpokladu nezměněných pozic jeho hodnotou na konci následujícího dne. Příslušné orgány budou vyžadovat, aby instituce přijala vhodná opatření pro zlepšení svého programu zpětného testování, jestliže jej považují za nedostatečný.4. Za účelem výpočtu kapitálových požadavků pro specifické riziko spojené s obchodovanými dluhovými nástroji a akciemi mohou příslušné orgány schválit použití interního modelu instituce, pokud tento model kromě předpokladů níže uvedených v této příloze splňuje tyto podmínky:- vysvětluje cenové změny v pozicích portfolia v průběhu času,- zachycuje koncentrace z hlediska velikosti a změn skladby portfolia,- správně funguje také v nepříznivých podmínkách,- je přezkoumáván prostřednictvím zpětného testování, na jehož základě se posuzuje, zda je specifické riziko přesně zachyceno. Jestliže příslušné orgány povolí provedení tohoto zpětného testování na základě relevantních subportfolií, musí být tato vybírána průběžně stále stejným způsobem.5. Instituce používající interní modely, které nejsou schváleny v souladu s odstavcem 4, podléhají zvláštnímu kapitálovému požadavku pro specifické riziko vypočítanému podle přílohy I.6. Pro účely odst. 10 bodu ii) se výsledky vlastních výpočtů instituce násobí koeficientem v hodnotě nejméně 3.7. Násobící koeficient se zvyšuje přídavným faktorem v hodnotě mezi 0 a 1 podle následující tabulky, a to v závislosti na počtech překročení limitu prokázaných zpětným testováním instituce za posledních 250 obchodních dnů. Příslušné orgány vyžadují, aby instituce konzistentně počítaly překročení zpětným testováním buď na základě skutečných, nebo hypotetických změn v hodnotě portfolia. Za překročení se považuje, pokud jednodenní změna v hodnotě portfolia překročí hodnotu portfolia pro rizikový potenciál období dotyčného dne, vypočítanou pomocí vlastních modelů instituce. Za účelem určení přídavného faktoru se počet překročení vyhodnocuje alespoň čtvrtletně.Počet překročení | Přídavný faktor |méně než 5 | 0,00 |5 | 0,40 |6 | 0,50 |7 | 0,65 |8 | 0,75 |9 | 0,85 |10 nebo více | 1,00 |Příslušné orgány mohou v jednotlivých případech nebo za výjimečných okolností prominout požadavek zvýšit násobící koeficient přídavným faktorem podle výše uvedené tabulky, jestliže instituce k jejich spokojenosti prokázala, že takové zvýšení by bylo neoprávněné a že model je v podstatě správný.Jestliže velký počet překročení naznačuje, že model není dostatečně přesný, revokují příslušné orgány schválení modelu nebo uloží vhodná opatření k zajištění okamžitého zlepšení modelu.Instituce neprodleně oznámí příslušným orgánům, v každém případě nejpozději do pěti obchodních dnů, překročení, které by na základě programu zpětného testování vyžadovalo zvýšení přídavného faktoru, z toho důvodu, aby umožnily příslušným orgánům průběžně dohlížet na přiměřenost tohoto přídavného faktoru.8. Pokud příslušné orgány schválí interní model instituce k výpočtu kapitálového požadavku pro specifické riziko podle odstavce 4, zvýší instituce svůj kapitálový požadavek vypočítaný podle odstavců 6, 7 a 10 navýšením částky oi) buď podíl specifického rizika na hodnotě rizikového potenciálu, který se podle pokynů k dohledu oddělí, nebo podle volby instituce;ii) hodnotu rizikového potenciálu subportfolií v dluhových nástrojích a akciích, jež obsahují nějaké specifické riziko.Instituce používající možnost uvedenou v bodě ii) jsou povinny identifikovat strukturu subportfolia předem a nesmějí ji bez souhlasu příslušných orgánů měnit.9. Příslušné orgány mohou prominout požadavek na navýšení podle odstavce 8, jestliže instituce prokáže, že její model přesně zachycuje také riziko událostí a riziko neplnění jejích pozic v obchodovaných dluhových nástrojích a akciích podle dohodnutých mezinárodních standardů.10. Každá instituce musí splnit kapitálový požadavek, který odpovídá vyšší z následujících hodnot:i) hodnotě rizikového potenciálu z předchozího dne, vypočítané podle parametrů uvedených v této příloze;ii) průměru denních hodnot rizikového potenciálu v předcházejících 60 obchodních dnech, který se vynásobí koeficientem uvedeným v odstavci 6 upraveným faktorem v odstavci 7.11. Pro výpočet rizikového potenciálu platí následující minimální požadavky:i) nejméně denní výpočet rizikového potenciálu;ii) 99. percentil jednostranného intervalu důvěry;iii) 10denní období držení;iv) období efektivního historického pozorování nejméně jeden rok, kromě případů, kdy je kratší období pozorování ospravedlněno významným vzrůstem cenové nestálosti;v) tříměsíční aktualizace datových souborů.12. Příslušné orgány vyžadují, aby model přesně zachycoval všechna podstatná cenová rizika opcí nebo pozic podobných opcím a aby jakákoliv jiná rizika nezachycená modelem byla přiměřeně kryta vlastními prostředky.13. Příslušné orgány vyžadují, aby model měření rizika v závislosti na úrovni činností instituce na příslušných trzích zachycoval dostatečný počet rizikových faktorů. Jako minimum musí být splněny následující předpoklady:i) u rizika úrokových sazeb se do systému měření rizika zahrnuje soubor rizikových faktorů úrokových sazeb v každé měně, ve které má instituce rozvahové nebo podrozvahové pozice citlivé na úrokové sazby. Instituce vypočítává křivky návratnosti pomocí jednoho z obecně uznávaných postupů. Pro pozice významně vystavené úrokovému riziku v hlavních měnách a na hlavních trzích se křivka návratnosti rozděluje do minimálně šesti segmentů splatnosti, aby byly zachyceny různé nestálosti úrokových sazeb podél křivky návratnosti. Systém měření rizika musí také zachycovat riziko ne zcela korelovaných pohybů mezi různými křivkami návratnosti;ii) u devizového rizika se do systému měření rizika zahrnují rizikové faktory pro zlato a pro jednotlivé devizové měny, ve kterých jsou pozice instituce denominovány;iii) u akciového rizika se do systému měření rizika zahrnuje samostatný rizikový faktor nejméně pro každý z akciových trhů, na kterých instituce drží své pozice ve významnějším rozsahu;iv) u komoditního rizika se do systému měření rizika zahrnuje samostatný rizikový faktor nejméně pro každou komoditu, ve které instituce drží pozice ve významnějším rozsahu. Systém měření rizika musí také zachycovat riziko ne zcela korelovaných pohybů mezi podobnými, nikoliv však identickými komoditami, a riziko změny termínových (forward) cen vyplývající z neshod splatnosti. Systém také zohledňuje charakteristiku trhu, zejména dodací termíny a možnosti poskytnuté obchodníkům k uzavření jejich pozic.14 Příslušné orgány mohou institucím povolit, aby používaly empirické korelace v rámci jednotlivých kategorií rizika a mezi nimi, jestliže jsou přesvědčeny, že systém instituce pro měření korelací je správný a správně používaný."--------------------------------------------------