Důležité právní upozornění

|

31985L0503

První směrnice Komise ze dne 25. října 1985 o metodách pro analýzu potravinářských kaseinů a kaseinátů

Úřední věstník L 308 , 20/11/1985 S. 0012 - 0024 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 14 S. 0208  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 19 S. 0020  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 14 S. 0208  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 19 S. 0020  CS.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 62  ET.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 62  HU.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 62  LT.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 62  LV.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 62  MT.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 62  PL.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 62  SK.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 62  SL.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 62

		První směrnice Komiseze dne 25. října 1985o metodách pro analýzu potravinářských kaseinů a kaseinátů(85/503/EHS)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na směrnici Rady 83/417/EHS ze dne 25. července 1983 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se některých druhů mléčných bílkovin (kaseinů a kaseinátů) určených k lidské spotřebě [1], a zejména na čl. 9 písm. b) uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že čl. 9 písm. b) směrnice 83/417/EHS požaduje stanovení analytických metod ke kontrole složení některých potravinářských kaseinů a kaseinátů;vzhledem k tomu, že je možné přijmout počáteční řadu metod, jejichž studium bylo ukončeno;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potraviny,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Členské státy přijmou všechna opatření nezbytná k tomu, aby analýzy nezbytné pro ověření kritérií stanovených v příloze I byly prováděny metodami popsanými v příloze II.Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. května 1987. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Článek 3Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 25. října 1985.Za KomisiCockfieldmístopředseda[1] Úř. věst. L 237, 26.8.1983, s. 25.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IROZSAH PŮSOBNOSTI PRVNÍ SMĚRNICE TÝKAJÍCÍ SE METOD SPOLEČENSTVÍ PRO ANALÝZU POTRAVINÁŘSKÝCH KASEINŮ A KASEINÁTŮI. Obecná ustanoveníII. Stanovení vlhkosti- v kaseinech kyselých metodou 1 uvedenou v příloze II,- v kaseinech sladkých metodou 1 uvedenou v příloze II,- v kaseinátech metodou 1 uvedenou v příloze II.III. Stanovení obsahu bílkovin- v kaseinech kyselých metodou 2 uvedenou v příloze II,- v kaseinech sladkých metodou 2 uvedenou v příloze II,- v kaseinátech metodou 2 uvedenou v příloze II.IV. Stanovení titrační kyselosti- v kaseinech kyselých metodou 3 uvedenou v příloze II.V. Stanovení popela (včetně P2O5)- v kaseinech kyselých metodou 4 uvedenou v příloze II,- v kaseinech sladkých metodou 5 uvedenou v příloze II.VI. Stanovení pH- v kaseinátech metodou 6 uvedenou v příloze II.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIANALYTICKÉ METODY TÝKAJÍCÍ SE SLOŽENÍ POTRAVINÁŘSKÝCH KASEINŮ A KASEINÁTŮOBECNÁ USTANOVENÍ1. PŘÍPRAVA VZORKU K ANALÝZE1.1 ObecněHmotnost vzorku dodaného do laboratoře k analýze musí být nejméně 200 gramů.1.2 Příprava vzorku k analýze v laboratoři1.2.1 Vzorek se důkladně promíchá a hrudky se rozmělní opakovaným protřepáváním a převracením vzorkovnice (v případě potřeby po předchozím převedení celého laboratorního vzorku do vzduchotěsné nádoby o dostatečném objemu – dvojnásobek objemu vzorku, aby bylo možno tento postup provést).1.2.2 Reprezentativní část, tj. asi 50 g, důkladně promíchaného laboratorního vzorku (1.2.1) se přenese na zkušební síto (3.3).1.2.3 Pokud zkušební vzorek o hmotnosti 50 gramů projde sítem (3.3) zcela nebo projde téměř zcela (nejméně 95 % hmotnostních), použije se pro stanovení vzorek připravený podle bodu 1.2.1.1.2.4 V opačném případě se zkušební vzorek o hmotnosti 50 g drtí s použitím drtiče (3.4), dokud nevyhovuje kritériu prosevu (1.2.3). Ihned poté se celý prosetý vzorek převede do vzduchotěsné nádoby o dostatečném objemu (dvojnásobek objemu vzorku) a důkladně se promísí opakovaným protřepáním a převracením. Během tohoto postupu je třeba dbát na to, aby nenastala jakákoliv změna v obsahu vlhkosti ve výrobku.1.2.5 Jakmile je vzorek připraven k analýze, je nutné provést co nejdříve všechna stanovení.1.3 VzorkovniceVzorek musí být uchováván ve vzduchotěsné a vlhkotěsné vzorkovnici.2. REAKČNÍ ČINIDLA2.1 Voda2.1.1 Pokud je zmiňována voda pro účely rozpouštění, ředění nebo mytí, musí být použita destilovaná voda, nebo demineralizovaná voda alespoň rovnocenné čistoty.2.1.2 Pokud je v textu odkaz na "rozpouštění" nebo "ředění" bez dalšího upřesnění, rozumí se "rozpouštění ve vodě" nebo "zředění vodou".2.2 ChemikálieVšechny používané chemikálie musí být alespoň čistoty p.a., není-li uvedeno jinak.3. PŘÍSTROJE A POMŮCKY3.1 Seznam přístrojů a pomůcekSeznamy přístrojů a pomůcek obsahují pouze položky určené ke zvláštnímu použití a položky se zvláštní specifikací.3.2 Analytické váhyAnalytické váhy s přesností vážení alespoň na 0,1 mg.3.3 Zkušební sítoZkušební drátěná síta musí být vybavena přiléhajícím víkem o průměru 200 mm a vyrobena z pletiva s nominální velikostí oka 500 μm. Přípustná tolerance rozměru oka a průměru drátu je dána v normě ISO 3310/1. (Zkušební síta – Technické požadavky a zkoušení – Část l: Drátěná pletiva. ISO 3310/1 – 1975).Síta musí být opatřena jímací nádobou.3.4 DrtičPokud je to nezbytné (viz 1.2.4), použije se k drcení laboratorního vzorku tak, aby nedošlo ke vzniku nežádoucího tepla, ke ztrátám nebo k absorpci vlhkosti. Nesmí být použit kladivový mlýnek.4. VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ4.1 VýsledkyV protokolu o analýze se uvede výsledek získaný jako průměrná hodnota ze dvou stanovení, která splňují kritérium opakovatelnosti pro danou metodu.4.2 Výpočet procentního podíluPokud není stanoveno jinak, výsledek se vypočte v procentech hmotnostních vzorku.5. PROTOKOL O ZKOUŠCEV protokolu o zkoušce musí být uvedena použitá analytická metoda a obdržené výsledky. Kromě toho musí být uvedeny všechny podrobnosti postupu, které nejsou v této metodě uvedeny nebo jsou volitelné, a také jakékoliv okolnosti, které mohly ovlivnit výsledek. Protokol o zkoušce musí obsahovat všechny potřebné údaje pro úplnou identifikaci vzorku.METODA 1STANOVENÍ VLHKOSTI1. PŘEDMĚT A OBLAST POUŽITÍTato metoda slouží ke stanovení vlhkosti:- v kaseinech kyselých,- v kaseinech sladkých,- v kaseinátech.2. DEFINICEVlhkost v kaseinech a kaseinátech: úbytek hmotnosti stanovený touto metodou.3. PODSTATA METODYZbytková hmotnost zkušebního vzorku se stanoví po jeho vysušení při atmosférickém tlaku v sušárně při teplotě 102 °C ± 1 °C do konstantní hmotnosti. Úbytek hmotnosti se vypočte v procentech hmotnostních vzorku.4. PŘÍSTROJE A POMŮCKY4.1 Analytické váhy4.2 Misky s rovným dnem vyrobené z materiálu nepodléhajícího korozi v podmínkách zkoušky, například z niklu, hliníku, korozivzdorné oceli nebo skla, s dobře těsnicími, ale snadno odnímatelnými víčky. Vhodné rozměry jsou tyto: průměr 60 až 80 mm a výška asi 25 mm.4.3 Sušárna pracující při atmosférickém tlaku, dobře odvětrávaná a řízená termostatem s regulací teploty (102 °C ± 1). Teplota musí být stejnoměrná v celém pracovním prostoru.4.4 Exsikátor s čerstvě aktivovaným silikagelem s indikátorem vlhkosti nebo s rovnocenným vysoušedlem.4.5 Vhodný nástroj pro manipulaci s miskami, například laboratorní kleště.5. POSTUP5.1 Příprava vzorku k analýzeProvádí se podle postupu popsaného v bodě 1.2 oddílu Obecná ustanovení.5.2 Příprava misky5.2.1 Neuzavřená miska (4.2) se suší i s víčkem v sušárně (4.3) při teplotě 102 °C ± 1 °C nejméně jednu hodinu.5.2.2 Miska uzavřená víčkem se umístí do exsikátoru (4.4), nechá se vychladnout na teplotu váhovny a zváží se s přesností na 0,1 mg (m0).5.3 Zkušební vzorekDo misky se přenese 3 až 5 g vzorku určeného k analýze (5.1), miska se přikryje víčkem a zváží se s přesností na 0,1 mg (m1).5.4 Stanovení5.4.1 Miska se otevře a umístí se i s víčkem na čtyři hodiny do sušárny (4.3) o teplotě 102 °C ± 1 °C.5.4.2 Miska se uzavře víčkem, vloží se do exsikátoru, nechá se vychladnout na teplotu váhovny a zváží se s přesností na 0,1 mg.5.4.3 Miska se otevře a opět se zahřívá i s víčkem po dobu jedné hodiny. Opakuje se postup podle 5.4.2.5.4.4 Pokud je hmotnost stanovená podle bodu 5.4.3 menší než hmotnost stanovená podle bodu 5.4.2 o více než 1 mg, opakuje se operace 5.4.3.Pokud dojde ke zvýšení hmotnosti, použije se pro výpočet nejnižší zjištěná hmotnost (6.1).Konečná hmotnost se označí jako m2 (v g). Celková doba sušení vzorku by obvykle neměla přesáhnout šest hodin.6. VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ6.1 Metoda výpočtum- mm- m× 100,kde:m0 = hmotnost misky a víčka (g) po provedení postupu 5.2,m1 = hmotnost misky, víčka a zkušebního vzorku (g) před sušením (postup 5.3),m2 = hmotnost misky, víčka a zkušebního vzorku (g) po vysušení (postupy 5.4.3 a 5.4.4).Ztráta sušení se vypočte s přesností na 0,01 %.6.2 OpakovatelnostRozdíl mezi výsledky dvou stanovení provedených zároveň nebo rychle za sebou z téhož vzorku tímtéž pracovníkem za totožných podmínek nesmí být větší než 0,1 g vlhkosti na 100 g výrobku.Této opakovatelnosti by mělo být dosaženo v 95 % analýz provedených touto metodou.METODA 2STANOVENÍ OBSAHU BÍLKOVIN1. PŘEDMĚT A OBLAST POUŽITÍTato metoda slouží ke stanovení obsahu bílkovin:- v kaseinech kyselých,- v kaseinech sladkých,- v kaseinátech,s výjimkou kaseinátů, které obsahují kaseinát amonný nebo jiné amonné nebo dusíkaté nebílkovinné sloučeniny.2. DEFINICEObsah bílkovin: obsah dusíku stanovený touto metodou, násobený 6,38 a vyjádřený v procentech hmotnostních.3. PODSTATA METODYZkušební vzorek se mineralizuje směsí síranu draselného a kyseliny sírové za přítomnosti síranu měďnatého jako katalyzátoru, aby se organický dusík převedl na amoniakální dusík. Amoniak se předestiluje a jímá v roztoku kyseliny borité a poté se stanoví titračně odměrným roztokem kyseliny chlorovodíkové. Obsah dusíku se přepočte na obsah bílkoviny vynásobením výsledku faktorem 6,38.4. REAKČNÍ ČINIDLA4.1 Kyselina sírová, koncentrovaná, S2O, 1,84 g/ml při 20 °C.4.2 Síran draselný bezvodý (K2SO4).4.3 Síran měďnatý pentahydrát (CuSO4 5H2O).4.4 Sacharosa (C12H22O11).4.5 Kyselina boritá, roztok 40 g/l.4.6 Hydroxid sodný, třicetiprocentní vodný roztok, bez uhličitanů.4.7 Kyselina chlorovodíková, 0,1 mol/l.4.8 Směsný indikátor. Připraví se smísením stejných objemů roztoku 2 g methylové červeně v 1 litru nejméně devadesátipětiprocentního ethanolu a roztoku 1 g methylenové modři v 1 litru nejméně devadesátipětiprocentního ethanolu.5. PŘÍSTROJE A POMŮCKY5.1 Analytické váhy.5.2 Mineralizační baňka o objemu 500 ml.5.3 Mineralizační aparatura umožňující umístění mineralizační baňky (5.2) v nakloněné poloze se zahřívacím zařízením, které neohřívá část nádoby nad hladinou kapaliny.5.4 Chladič s rovnou vnitřní trubicí.5.5 Výstupní trubice s pojistnou baňkou připojená na spodní konec chladiče (5.4) zábrusovým spojem nebo gumovou hadicí. Při použití gumové hadice musí být spojení co nejkratší.5.6 Přikapávací nálevka připojená k mineralizační baňce (5.2) a k chladiči (5.4) těsnými měkkými gumovými nebo jinými vhodnými zátkami.5.7 Erlenmeyerova baňka o objemu 500 ml.5.8 Odměrné válce o objemech 50 a 100 ml.5.9 Byreta o objemu 50 ml, dělená po 0,1 ml.5.10 Varná tělíska.5.10.1 Pro mineralizaci: malé porcelánové střepy nebo skleněné kuličky.5.10.2 Pro destilaci: čerstvě kalcinované kousky pemzy.6. POSTUP6.1 Příprava zkušebního vzorkuProvádí se podle postupu popsaného v bodě 1.2 v oddíle Obecná ustanovení.6.2 Zkouška na přítomnost amoniakálního dusíkuPokud je podezření na přítomnost kaseinátu amonného nebo jiných amonných sloučenin, provede se tento test. Do menší Erlenmeyerovy baňky se přenese 1 g vzorku, 10 ml vody a 100 mg oxidu hořečnatého. Oxid hořečnatý se spláchne ze stěn a baňka se uzavře korkovou zátkou, přitom se mezi zátku a hrdlo baňky vloží kousek navlhčeného červeného lakmusového papírku. Obsah baňky se opatrně promíchá a baňka se zahřívá na vodní lázni o teplotě 60 až 65 °C. Pokud se během 15 minut lakmusový papírek zbarví modře, metoda není použitelná (viz bod 1).6.3 Slepý pokusSouběžně se stanovením obsahu dusíku ve vzorku se provede se stejným zařízením, stejným množstvím všech reakčních činidel a podle stejného postupu popsaného v bodě 6.5 slepý pokus s 0,5 g sacharosy (4.4) namísto analyzovaného vzorku. Pokud je při titraci slepého vzorku spotřeba roztoku kyseliny o koncentraci 0,1 mol/l větší než 0,5 ml, musí být činidla zkontrolována a znečištěná činidla musí být vyčištěna nebo vyměněna.6.4 Zkušební vzorekDo mineralizační baňky (5.2) se přenese 0,3 až 0,4 g analyzovaného vzorku (6.1) naváženého s přesností na 0,1 mg.6.5 Stanovení6.5.1 Do baňky se vloží několik porcelánových střepů nebo skleněných kuliček (5.10.1) a asi 10 g bezvodého síranu draselného (4.2).Přidá se 0,2 g síranu měďnatého (4.3). Hrdlo baňky se opláchne malým množstvím vody. Přidá se 20 ml koncentrované kyseliny sírové (4.1). Obsah baňky se promíchá.Baňka se pomalu zahřívá v mineralizační aparatuře (5.3) k mírnému varu do vyjasnění roztoku a do setrvání světle zelenomodrého zabarvení. Během zahřívání se občas baňkou zamíchá.Var se udržuje po dobu 90 minut a zahřívání se usměrňuje, aby páry kondenzovaly ve středu hrdla baňky a zabránilo se místnímu přehřívání.Po zchlazení na laboratorní teplotu se opatrně přidá 200 ml vody a několik kousků pemzy (5.10.2). Opět se míchá a chladí.6.5.2 Do Erlenmeyerovy baňky (5.7) se přenese 50 ml roztoku kyseliny borité (4.5) a 4 kapky indikátoru (4.8). Obsah se zamíchá. Erlenmeyerova baňka se umístí pod chladič (5.4) tak, aby byl konec výstupní trubice (5.5) ponořen do roztoku kyseliny borité. V odměrném válci (5.8) se odměří 80 ml roztoku hydroxidu sodného (4.6) a přenese se do mineralizační baňky. Během této operace se udržuje baňka v nakloněné poloze tak, aby roztok hydroxidu sodného stékal dolů po stěně baňky a vytvořil spodní vrstvu.Mineralizační baňka se okamžitě připojí k chladiči pomocí přikapávací nálevky (5.6).Mineralizační baňkou se jemně krouží, aby se její obsah promíchal. Obsah se uvede do mírného varu tak, aby nedošlo k pěnění. V destilování se pokračuje tak, aby během přibližně 30 minut bylo získáno 150 ml destilátu. Destilát by měl mít teplotu nižší než 25 °C. Asi 2 minuty před koncem destilace se sníží poloha Erlenmeyerovy baňky tak, aby konec výstupní trubice nebyl ponořen v roztoku kyseliny borité, a konec se opláchne malým množstvím vody. Ohřívání se ukončí, výstupní trubice se vyjme a její vnější a vnitřní stěny se opláchnou malým množstvím vody, která se jímá do Erlenmeyerovy baňky.6.5.3 Obsah Erlenmeyerovy baňky se titruje standardním odměrným roztokem kyseliny chlorovodíkové (4.7).7. VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ7.1 Vzorec a postup výpočtu× T × 14 × 100 × 6,38=V- V,kde:V1  je objem standardního odměrného roztoku kyseliny chlorovodíkové (ml) (4.7) spotřebovaný při stanovení (6.5),V2  je objem standardního odměrného roztoku kyseliny chlorovodíkové (ml) (4.7) spotřebovaný při slepém pokusu (6.3),T  je koncentrace standardního odměrného roztoku kyseliny chlorovodíkové (4.7) (mol/l),m  je hmotnost zkušebního vzorku (g).Obsah bílkovin se vypočte s přesností na 0,1 %.7.2 OpakovatelnostRozdíl mezi výsledky dvou stanovení provedených zároveň nebo rychle za sebou z téhož vzorku tímtéž pracovníkem za totožných podmínek nesmí být větší než 0,5 g bílkovin na 100 g výrobku.Této opakovatelnosti má být dosaženo v 95 % analýz správně provedených touto metodou.METODA 3STANOVENÍ TITRAČNÍ KYSELOSTI1. PŘEDMĚT A OBLAST POUŽITÍTato metoda je určena ke stanovení titrační kyselosti:- v kaseinech kyselých.2. DEFINICETitrační kyselost kaseinů kyselých: množství standardního odměrného roztoku hydroxidu sodného (v mililitrech) o koncentraci 0,1 mol/l potřebné k neutralizaci vodného výluhu 1 g výrobku.3. PODSTATA METODYPřipraví se vodný výluh vzorku při teplotě 60 °C a zfiltruje se. Přefiltrovaný vodný výluh se titruje standardním roztokem hydroxidu sodného za použití fenolftaleinu jako indikátoru.4. REAKČNÍ ČINIDLAVoda používaná kdekoliv v postupu nebo při přípravě reakčních činidel musí být před použitím zbavena oxidu uhličitého desetiminutovým varem.4.1 Hydroxid sodný, roztok 0,1 mol/l.4.2 Roztok fenolftaleinu jako indikátoru, 10 g fenolftaleinu v 1 litru devadesátipětiprocentního ethanolu, neutralizováno na indikátor.5. PŘÍSTROJE A POMŮCKY5.1 Analytické váhy.5.2 Erlenmeyerova baňka o objemu 500 ml se zábrusem a zabroušenou zátkou.5.3 Pipeta s ryskou o objemu 100 ml.5.4 Pipeta vhodná k odměření 0,5 ml roztoku indikátoru (4.2).5.5 Erlenmeyerova baňka o objemu 250 ml.5.6 Odměrný válec o objemu 250 ml.5.7 Byreta dělená s dílky po 0,1 ml.5.8 Vodní lázeň umožňující udržovat teplotu na hodnotě 60 C ± 2 °C.5.9 Vhodný filtr.6. POSTUP6.1 Příprava zkušebního vzorkuProvádí se podle bodu 1.2 v oddíle Obecná ustanovení.6.2 Zkušební vzorekDo Erlenmeyerovy baňky (5.2) se naváží se 10 g zkušebního vzorku (6.1) s přesností na 10 mg.6.3 StanoveníDo Erlenmeyerovy baňky se pomocí 250ml odměrného válce (5.6) přidá 200 ml čerstvě převařené a zchlazené vody, předtím ohřáté na teplotu 60 °C. Baňka se zazátkuje, zamíchá krouživým pohybem a na 30 minut se umístí na vodní lázeň udržovanou na teplotě 60 °C (5.8). Obsah baňky se protřepává ve zhruba desetiminutových intervalech.Obsah se zfiltruje se a filtrát se ochladí na 20 °C. Filtrát musí být čirý.Do Erlenmeyerovy baňky (5.5) se pipetou (5.3) odměří 100 ml zchlazeného filtrátu. Pipetou (5.4) se přidá 0,5 ml roztoku indikátoru fenolftaleinu (4.2). Titruje se standardním odměrným roztokem hydroxidu sodného (4.1) do růžového zbarvení stálého nejméně 30 sekund. Množství hydroxidu sodného spotřebovaného při titraci se zaznamená s přesností na 0,01 ml.7.. VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ7.1 Vzorec a postup výpočtum,kde:V  je objem spotřebovaného standardního odměrného roztoku hydroxidu sodného (4.1) (ml),T  je koncentrace standardního odměrného roztoku hydroxidu sodného (4.1) (mol/l),m  je hmotnost zkušebního vzorku (g).Titrační kyselost se vypočte s přesností na dvě desetinná místa.7.2 OpakovatelnostRozdíl mezi výsledky dvou stanovení provedených zároveň nebo rychle za sebou z téhož vzorku tímtéž pracovníkem za totožných podmínek nesmí být větší než 0,02 ml roztoku hydroxidu sodného o koncentraci 0,1 mol/l na 1 g výrobku.Této opakovatelnosti by mělo být touto metodou dosaženo v 95 % správně provedených analýz.METODA 4STANOVENÍ POPELA(včetně P2O5)1. PŘEDMĚT A OBLAST POUŽITÍTato metoda je určena ke stanovení obsahu popela (včetně P2O5):- v kaseinech kyselých.2. DEFINICEObsah popela (včetně P2O5): obsah popela stanovený touto metodou.3. PODSTATA METODYUrčité množství vzorku se spálí při teplotě 825 °C ± 25 °C za přítomnosti octanu hořečnatého, aby došlo k navázání veškerého fosforu organického původu. Výsledný obsah popela se vypočítá po zvážení zbytku a po odečtení hmotnosti popela pocházejícího z octanu hořečnatého.4. REAKČNÍ ČINIDLA4.1 Octan hořečnatýtetrahydrát, roztok 120 g/l. Připraví se rozpuštěním 120 g octanu hořečnatého tetrahydrátu (Mg (CH3CO2)2·4H2O) ve vodě a doplněním vodou na objem 1 litr.5. PŘÍSTROJE A POMŮCKY5.1 Analytické váhy.5.2 Pipeta s ryskou o objemu 5 ml.5.3 Křemenné nebo platinové misky o průměru asi 70 mm a o výšce 25 až 50 mm.5.4 Sušárna schopná udržovat teplotu na hodnotě 102 °C ± 1 °C.5.5 Elektrická pec umožňující udržovat teplotu na hodnotě 825 °C ± 25 °C.5.6 Vroucí vodní lázeň.5.7 Exsikátor s čerstvě aktivovaným silikagelem s indikátorem vlhkosti nebo s rovnocenným vysoušedlem.6. POSTUP6.1 Příprava zkušebního vzorkuProvádí se podle postupu uvedeného v bodě 1.2 v oddíle Obecná ustanovení.6.2 Příprava misekDvě misky (A, B) (5.3) se žíhají v elektrické peci (5.5) při teplotě 825 ± 25 °C po dobu 30 minut. Misky se nechají vychladnout, umístí se do exsikátoru (5.7), nechají se vychladnout na teplotu váhovny a zváží se s přesností na 0,1 mg.6.3 Zkušební vzorekPřímo v jedné z misek (A) se odváží přibližně 3 g analytického vzorku (6.1) s přesností na 0,1 mg.6.4 StanoveníDo misky (A) se pipetou (5.2) přidá přesně 5 ml roztoku octanu hořečnatého (4.1) tak, aby došlo ke zvlhčení celého zkušebního vzorku, a miska se ponechá 20 minut stát.Do druhé připravené misky (B) se odpipetuje (5.2) přesně 5 ml roztoku octanu hořečnatého (4.1).Obsah obou misek (A i B) se odpaří do sucha na vroucí vodní lázni (5.6).Obě misky se umístí do sušárny (5.4) na 30 minut a suší se při teplotě 102 °C ± 1 °C.Miska A s obsahem se zahřívá nad nízkým plamenem kahanu, na vařiči nebo pod infračervenou lampou až do úplného zuhelnatění zkušebního vzorku tak, aby přitom nedošlo ke vznícení.Poté se obě misky (A a B) vloží do elektrické pece (5.5) a žíhají se při teplotě 825 °C ± 25 °C nejméně jednu hodinu, dokud popel v misce A není zbaven uhlíku. Obě misky se nechají trochu vychladnout a poté se umístí do exsikátoru (5.7), nechají se vychladnout na teplotu váhovny a zváží se s přesností na 0,1 mg.Žíhání po dobu 30 minut v elektrické peci (5.5) s chlazením a vážením se opakuje tak dlouho, dokud rozdíl mezi dvěma za sebou následujícími váženími není nejvýše 1 mg nebo dokud hmotnost nezačne narůstat. Zaznamená se nejnižší hmotnost.7. VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ7.1 Postup výpočtuObsah popela včetně P2O5 ve vzorku v procentech hmotnostních se vypočte podle vzorce:m- mm- m× 100,kde:m0  je hmotnost zkušebního vzorku (g),m1  je hmotnost misky A se zbytkem po žíhání (g),m2  je hmotnost prázdné připravené misky A (g),m3  je hmotnost misky B se zbytkem po žíhání (g),m4  je hmotnost prázdné připravené misky B (g).Výsledek se zaokrouhlí na 0,01 %.7.2 OpakovatelnostRozdíl mezi výsledky dvou stanovení provedených zároveň nebo rychle za sebou z téhož vzorku tímtéž pracovníkem za totožných podmínek nesmí být větší než 0,1 g na 100 g výrobku.Této opakovatelnosti by mělo být dosaženo v 95 % analýz správně provedených touto metodou.METODA 5STANOVENÍ POPELA(včetně P2O5)1. PŘEDMĚT A OBLAST POUŽITÍTato metoda je určena ke stanovení obsahu popela (včetně P2O5):- v kaseinech sladkých.2. DEFINICEObsah popela (včetně P2O5): obsah popela stanovený touto metodou.3. PODSTATA METODYUrčité množství vzorku se spálí při teplotě 825 °C ± 25 °C do konstantní hmotnosti. Zbytek se stanoví vážením a vypočte se v procentech hmotnostních vzorku.4. PŘÍSTROJE A POMŮCKY4.1 Analytické váhy.4.2 Křemenné nebo platinové misky o průměru asi 70 mm a výšce 25 až 50 mm.4.3 Elektrická pec s cirkulací vzduchu umožňující udržovat teplotu na hodnotě 825 °C ± 25 °C.4.4 Exsikátor s čerstvě aktivovaným silikagelem s indikátorem vlhkosti nebo s ekvivalentním vysoušedlem.5. POSTUP5.1 Příprava zkušebního vzorkuProvádí se podle postupu uvedeného v bodě 1.2 v oddíle Obecná ustanovení.5.2 Příprava miskyMiska (4.2) se žíhá v elektrické peci při teplotě 825 °C ± 25 °C po dobu 30 minut. Miska se nechá trochu vychladnout, umístí do exsikátoru (4.4), nechá se vychladnout na teplotu váhovny a zváží se s přesností na 0,1 mg.5.3 Zkušební vzorekPřímo na připravené misce se odváží přibližně 3 g analyzovaného vzorku (5.1) s přesností na 0,1 mg.5.4 StanoveníMiska s obsahem se zahřívá nad nízkým plamenem, na vařiči nebo pod infračervenou lampou až do úplného zuhelnatění zkušebního vzorku tak, aby přitom nedošlo ke vznícení.Poté se miska vloží do elektrické pece (4.3) a žíhá se při teplotě 825 °C ± 25 °C nejméně jednu hodinu, dokud popel v misce není zbaven uhlíku. Miska se nechá trochu vychladnout a poté se umístí do exsikátoru (4.4) k ochlazení na teplotu váhovny a zváží se s přesností na 0,1 mg.Žíhání po dobu 30 minut v elektrické peci (5.5) s chlazením a vážením se opakuje tak dlouho, dokud rozdíl mezi dvěma za sebou následujícími váženími není nejvýše 1 mg nebo dokud hmotnost nezačne narůstat. Zaznamená se nejnižší hmotnost.6. VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ6.1 Postup výpočtu a vzorecObsah popela ve vzorku (včetně P2O5) v procentech hmotnostních se vypočte podle vzorce:m- m× 100,kde:m0  je hmotnost zkušebního vzorku (g),m1  je hmotnost misky se zbytkem (g),m3  je hmotnost prázdné připravené misky (g).Výsledek se zaokrouhlí na 0,01 %.6.2 OpakovatelnostRozdíl mezi výsledky dvou stanovení provedených zároveň nebo rychle za sebou z téhož vzorku tímtéž pracovníkem za totožných podmínek nesmí být větší než 0,15 g popela na 100 g výrobku.Této opakovatelnosti by mělo být dosaženo v 95 % analýz správně provedených touto metodou.METODA 6STANOVENÍ pH1. PŘEDMĚT A OBLAST POUŽITÍTato metoda je určena ke stanovení pH:- v kaseinátech.2. DEFINICEpH kaseinátů: pH vodného roztoku kaseinátů při teplotě 20 °C stanovené popsanou metodou.3. PODSTATA METODYElektrometrické stanovení pH vodného roztoku kaseinátu pH-metrem.4. REAKČNÍ ČINIDLAVoda používaná k přípravě reakčních činidel nebo v postupu (6) musí být čerstvě destilovaná a chráněná před absorpcí oxidu uhličitého.4.1.. Tlumivé roztoky ke kalibraci pH-metru (5.2).Dva standardní tlumivé roztoky, jejichž pH při teplotě 20 °C je známo s přesností na dvě desetinná místa, přičemž hodnota pH zkušebního vzorku leží v jejich intervalu, například ftalátový tlumivý roztok o pH asi 4 a boraxový tlumivý roztok o pH asi 9.5. PŘÍSTROJE A POMŮCKY5.1.. Váhy s přesností vážení na 0,1 g.5.2 pH-metr s citlivostí alespoň 0,05 pH, vhodně kalibrovaná elektroda, například skleněná elektroda a kalomelová nebo jiná referenční elektroda.5.3 Teploměr s přesností 0,5 °C.5.4 Erlenmeyerova baňka o objemu 100 ml se zabroušenou skleněnou zátkou.5.5 Kádinka o objemu 50 ml.5.6 Míchadlo.5.7 Kádinka pro míchadlo (5.6) o objemu nejméně 250 ml.6. POSTUP6.1 Příprava zkušebního vzorkuProvádí se podle postupu uvedeného v bodě 1.2 v oddíle Obecná ustanovení.6.2 Stanovení6.2.1 Kalibrace pH-metruTeplota tlumivých roztoků (4.1) se upraví se na 20 °C a provede se kalibrace pHmetru podle návodu výrobce.POZNÁMKY1. Kalibrace by se měla provádět až po dvacetiminutovém stání Erlenmeyerových baněk (viz bod 6.2.2).2. Pokud se provádí stanovení pH u více vzorků, kontroluje se kalibrace pH-metru jedním nebo více tlumivými roztoky nejméně každých 30 minut.6.2.2 Příprava zkušebního roztokuDo kádinky (5.7) se odměří 95 ml vody, přidá se 5,0 g zkušebního vzorku (6.1) a míchá se míchadlem (5.6) asi 30 sekund.Kádinka se ponechá 20 minut stát při teplotě 20 °C přikrytá hodinovým sklem.6.2.3 Měření pH6.2.3.1 Do kádinky (5.5) se odlije asi 20 ml roztoku a ihned se změří pH roztoku pomocí pHmetru (5.2), jehož skleněná elektroda byla předem důkladně opláchnuta vodou.6.2.3.2 Změří se pH.7. VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ7.1 Zaznamenání hodnoty pHJako pH vodného roztoku kaseinátu se zaznamená hodnota odečtená na stupnici pHmetru s přesností na nejméně dvě desetinná místa.7.2 OpakovatelnostRozdíl mezi výsledky dvou stanovení pH provedených zároveň nebo rychle za sebou z téhož vzorku tímtéž pracovníkem za totožných podmínek nesmí být větší než 0,05.Této opakovatelnosti by mělo být dosaženo v 95 % analýz správně provedených touto metodou.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady 93/103/ES ze dne 23. listopadu 1993 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví při práci na rybářských plavidlech (třináctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)

text:
Důležité právní upozornění

|

31993L0103

Úřední věstník L 307 , 13/12/1993 S. 0001 - 0017

		Směrnice Rady 93/103/ESze dne 23. listopadu 1993o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví při práci na rybářských plavidlech (třináctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 118a této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1], vypracovaný po konzultaci s Poradním výborem pro bezpečnost, hygienu a ochranu zdraví při práci,ve spolupráci s Evropským parlamentem [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že Rada ve svém usnesení ze dne 21. prosince 1987 o bezpečnosti, hygieně a ochraně zdraví při práci [4] vzala na vědomí úmysl Komise předložit Radě minimální požadavky týkající se organizace bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců na pracovišti;vzhledem k tomu, že v rámci různých opatření Společenství pro oblast rybolovu by měla být přijata opatření pro bezpečnost a zdraví při práci;vzhledem k tomu, že pro zaručení bezpečnosti a zdraví zaměstnanců je nezbytné dodržování minimálních požadavků určených pro zajištění vyšší úrovně bezpečnosti a zdraví na rybářských plavidlech;vzhledem k tomu, že z důvodů specifických a obzvláště obtížných pracovních a životních podmínek na rybářských plavidlech je výskyt smrtelných úrazů u pracovníků v námořním rybolovu velmi vysoký;vzhledem k tomu, že dne 15. dubna 1988 Evropský parlament přijal usnesení, ve kterém uznává důležitost prevence pro bezpečnost práce na rybářských plavidlech;vzhledem k tomu, že pro bezpečnost a zdraví uvedených zaměstnanců je třeba přednostně zajistit možnost lokalizace plavidla v případě nebezpečí, zejména prostřednictvím využití nových technologií;vzhledem k tomu, že tato směrnice je samostatnou směrnicí ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci [5]; že se proto uvedená směrnice vztahuje v plném rozsahu na práci na rybářských plavidlech, aniž jsou dotčena přísnější nebo zvláštní ustanovení této směrnice;vzhledem k tomu, že samostatné směrnice již přijaté v oblasti bezpečnosti a zdraví při práci se vztahují, není-li uvedeno jinak, na námořní rybolov; že je proto třeba v některých případech upřesnit zvláštní rysy této činnosti, aby bylo možno zajistit použití samostatných směrnic nejvhodnějším způsobem;vzhledem k tomu, že směrnice Rady 92/29/EHS ze dne 31. března 1992 o minimálních bezpečnostních a zdravotních předpisech pro zlepšení lékařské péče na palubách plavidel [6] se plně vztahuje na rybolov na moři;vzhledem k tomu, že tato směrnice představuje konkrétní příspěvek k vytvoření sociálního rozměru vnitřního trhu,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Účel1. Tato směrnice, která je třináctou samostatnou směrnicí ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS, stanoví minimální požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví při práci na rybářských plavidlech vymezených v článku 2.2. Směrnice 89/391/EHS se vztahuje v plném rozsahu na oblast uvedenou v odstavci 1, aniž jsou dotčena přísnější nebo zvláštní ustanovení této směrnice.Článek 2DefinicePro účely této směrnice se:a) "rybářským plavidlem" rozumí všechna plavidla plující pod vlajkou některého členského státu nebo zapsaná pod plnou soudní pravomocí členského státu a používaná pro obchodní účely buď pro rybolov, nebo pro rybolov a zpracování ryb nebo jiných živých organismů z moře;b) "novým rybářským plavidlem" rozumí všechna rybářská plavidla o délce mezi kolmicemi nejméně 15 metrů, pro něž v den nebo po dni uvedeném v čl. 13 odst. 1 prvním pododstavcii) je uzavřena smlouva o stavbě nebo zásadní přestavbě, neboii) byla uzavřena smlouva o stavbě nebo zásadní přestavbě před dnem uvedeným v čl. 13 odst. 1 prvním pododstavci a která je dodána tři nebo více let po tomto dni, neboiii) v případě, že chybí smlouva o stavbě,- je položen kýl nebo- začíná stavba ztotožnitelná s určitým plavidlem nebo- započala montáž zahrnující nejméně 50 tun nebo 1 % z celkové předpokládané hmotnosti stavebního materiálu, podle toho, která hodnota je menší;c) "stávajícím rybářským plavidlem" rozumí všechna rybářská plavidla o délce mezi kolmicemi nejméně 18 metrů, která nejsou novým rybářským plavidlem;d) "plavidlem" rozumí všechna nová nebo stávající rybářská plavidla;e) "zaměstnancem" rozumí každá osoba vykonávající na palubě plavidla profesní činnost, jakož i stážisté a učni, s výjimkou pozemního personálu vykonávajícího práce na palubě plavidla v přístavišti a přístavních lodivodů;f) "provozovatelem námořního plavidla" rozumí zaregistrovaný vlastník plavidla, ledaže plavidlo bylo pronajato bez posádky nebo je zcela nebo částečně spravováno fyzickou nebo právnickou osobou odlišnou od zaregistrovaného vlastníka, v souladu s dohodou o správě; v tomto případě je za provozovatele námořního plavidla považován nájemce plavidla bez posádky nebo fyzická nebo právnická osoba zajišťující správu plavidla;g) "kapitánem" rozumí zaměstnanec, který v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi řídí loď nebo je za ni odpovědný.Článek 3Obecná ustanovení1. Členské státy přijmou nezbytná opatření, abya) provozovatelé námořních plavidel zajistili, že jejich plavidla jsou užívána bez ohrožení bezpečnosti a zdraví zaměstnanců, zejména s ohledem na předvídatelné meteorologické podmínky, aniž je dotčena odpovědnost kapitána;b) při použití čl. 8 odst. 4 směrnice 89/391/EHS byla vzata v úvahu jakákoli rizika, kterým čelí ostatní zaměstnanci;c) všechny jevy na moři, které ovlivňují nebo by mohly ovlivnit bezpečnost a zdraví zaměstnanců na palubě, byly zapsány do podrobné zprávy pro příslušné orgány a zaznamenány podrobně a pečlivě do lodního deníku, pokud takový deník pro daný typ plavidla vyžadují platné vnitrostátní právní předpisy, nebo, pokud takový deník neexistuje, do dokumentu určeného k tomuto účelu.2. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby byla plavidla podrobována pravidelným kontrolám, pokud jde o dodržování této směrnice, orgány zvlášť zmocněnými k jejich provádění.Některé kontroly týkající se dodržování této směrnice mohou být prováděny na moři.Článek 4Nová rybářská plavidlaNová rybářská plavidla musí splňovat minimální požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví uvedené v příloze I nejpozději ke dni uvedenému v čl. 13 odst. 1 prvním pododstavci.Článek 5Stávající rybářská plavidlaStávající rybářská plavidla musí splňovat minimální požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví uvedené v příloze II nejpozději do sedmi let ode dne uvedeného v čl. 13 odst. 1 prvním pododstavci.Článek 6Rozsáhlé opravy, přestavby a změnyPokud plavidla procházejí rozsáhlými opravami, přestavbami a změnami v den nebo po dni uvedeném v čl. 13 odst. 1 prvním pododstavci, musí tyto rozsáhlé opravy, přestavby a změny splňovat minimální požadavky uvedené v příloze I.Článek 7Vybavení a údržba1. Pro ochranu bezpečnosti a zdraví zaměstnanců přijmou členské státy nezbytná opatření, aby provozovatelé námořního plavidla, aniž je dotčena odpovědnost kapitána,a) zajistili technickou údržbu plavidel a jejich zařízení a vybavení, zejména těch, která jsou uvedena v přílohách I a II, a co nejrychlejší odstranění jakýchkoli zjištěných závad, které by mohly mít vliv na bezpečnost a zdraví zaměstnanců;b) přijali opatření k zajištění, aby plavidla a jejich vybavení a zařízení byla pravidelně čištěna za účelem udržení vhodné úrovně hygieny;c) udržovali na palubě plavidla dostatečný počet vhodných záchranných a nouzových prostředků v dobrém stavu;d) vzali v úvahu minimální požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví, pokud jde o záchranné a nouzové prostředky vyjmenované v příloze III;e) aniž je dotčena směrnice Rady 89/656/EHS ze dne 30. listopadu 1989 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro používání osobních ochranných prostředků zaměstnanci při práci (třetí samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) [7], vzali v úvahu zvláštnosti osobních ochranných pomůcek uvedené v příloze IV této směrnice.2. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby pro ochranu bezpečnosti a zdraví zaměstnanců poskytl provozovatel námořního plavidla kapitánovi všechny potřebné prostředky, aby mohl splnit povinnosti vyplývající z této směrnice.Článek 8Informování zaměstnanců1. Aniž je dotčen článek 10 směrnice 89/391/EHS, jsou zaměstnanci nebo jejich zástupci informováni o všech opatřeních, která mají být přijata a týkají se bezpečnosti a ochrany zdraví na palubě plavidel.2. Informace musejí být všem dotyčným zaměstnancům srozumitelné.Článek 9Školení zaměstnanců1. Aniž je dotčen článek 12 směrnice 89/391/EHS, obdrží zaměstnanci vhodné školení, zejména formou přesných a srozumitelných pokynů, o bezpečnosti a ochraně zdraví na plavidlech, a zvláště o předcházení nehodám.2. Školení uvedené v odstavci 1 zahrnuje zejména boj s požárem, používání záchranných a nouzových prostředků a pro dotčené zaměstnance používání rybářských zařízení a vlečných mechanismů, jakož i používání různých typů signalizace, včetně signalizace rukama.Školení podléhá nezbytným aktualizacím z důvodu změn činností na palubě.Článek 10Podrobné školení osob způsobilých k řízení plavidlaAniž je dotčen čl. 5 odst. 3 směrnice 92/29/EHS, musí osoby způsobilé k řízení plavidla obdržet podrobné školení týkající sea) prevence nemocí z povolání a pracovních úrazů na palubě a opatření, která mají být přijata v případě nehody;b) stability a údržby plavidla za všech předvídatelných podmínek při nakládání a během rybolovu;c) radiové navigace a komunikace, včetně postupů.Článek 11Projednání se zaměstnanci a jejich účastV souladu s článkem 11 směrnice 89/391/EHS projednávají zaměstnavatelé se zaměstnanci nebo jejich zástupci záležitosti, na které se vztahuje tato směrnice včetně příloh, a umožňují jejich účast.Článek 12Úpravy přílohÚpravy příloh čistě technického rázu v souvislosti s- přijetím směrnic v oblasti technické harmonizace a normalizace týkajících se určitých aspektů bezpečnosti a zdraví na plavidlech nebo- technickým rozvojem, změnami v mezinárodních předpisech či specifikacích nebo poznatcích v oblasti bezpečnosti a zdraví na plavidlechse přijímají postupem podle článku 17 směrnice 89/391/EHS.Článek 13Závěrečná ustanovení1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 23. listopadu 1995. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které již přijaly nebo které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.3. Každé čtyři roky předloží členské státy Komisi zprávu o praktickém provádění této směrnice a uvedou stanoviska sociálních partnerů.Komise o tom uvědomí Evropský parlament, Radu, Hospodářský a sociální výbor a Poradní výbor pro bezpečnost, hygienu a ochranu zdraví při práci.4. Komise pravidelně předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru zprávu o provádění této směrnice, s přihlédnutím k odstavcům 1, 2 a 3.Článek 14Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 23. listopadu 1993.Za RadupředsedkyněM. Smet[1] Úř. věst. C 337, 31.12.1991, s. 21;Úř. věst. C 311, 27.11.1992, s. 21.[2] Úř. věst. C 241, 21.9.1992, s. 106 a rozhodnutí ze dne 27. října 1993 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. C 169, 6.7.1992, s. 46.[4] Úř. věst. C 28, 3.2.1988, s. 1.[5] Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1.[6] Úř. věst. L 113, 30.4.1992, s. 19.[7] Úř. věst. L 393, 30.12.1989, s. 18.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IMINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST A OCHRANU ZDRAVÍ U NOVÝCH RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL(Články 4 a 6 a čl. 7 odst. 1 písm. a))Úvodní poznámkaPovinnosti stanovené v této příloze se uplatní pokaždé, když to vyžadují vlastnosti pracoviště, činnosti, okolnosti nebo riziko na novém rybářském plavidle.1. Způsobilost k plavbě a stabilita1.1 Loď musí být udržována ve stavu způsobilém k plavbě a musí mít vybavení odpovídající jejímu účelu a použití.1.2 Informace o stabilitě plavidla musí být dostupné na palubě a musí být přístupné členům posádky.1.3 Všechna plavidla musí být dostatečně stabilní v neporušeném stavu v pracovních podmínkách, pro které jsou určena.Kapitán musí přijmout veškerá nezbytná preventivní opatření pro udržení dostatečné stability plavidla.Pokyny týkající se stability plavidla musí být přísně dodržovány.2. Mechanická a elektrická zařízení2.1 Elektrická zařízení musí být navržena a zkonstruována tak, aby nepředstavovala žádné nebezpečí a aby zajistila- ochranu posádky a plavidla před riziky elektrického proudu,- řádné fungování vybavení nezbytného pro udržení plavidla v normálních provozních a životních podmínkách bez nutnosti používat náhradní zdroj elektrického proudu,- fungování elektrických přístrojů důležitých z hlediska bezpečnosti v nouzových situacích.2.2 Na plavidle musí být zajištěn náhradní zdroj elektrického proudu.Kromě otevřených plavidel musí být zdroj umístěn mimo strojovnu a v každém případě musí být uzpůsoben tak, aby v případě požáru, nebo jiného selhání hlavní elektroinstalace zajistil paralelní provoz nejméně po dobu tří hodin- vnitřního komunikačního systému, požárních čidel a nouzové signalizace,- navigačních světel a nouzového osvětlení,- radiové stanice,- nouzových elektrických hasičských čerpadel, pokud na plavidle jsou.Pokud je náhradním elektrickým zdrojem akumulátorová baterie a selže hlavní zdroj elektrického proudu, akumulátorová baterie musí být automaticky zapojena do nouzového elektrického rozvaděče a zásobovat elektřinou nepřetržitě po dobu tří hodin systémy uvedené v druhém pododstavci první, druhé a třetí odrážce.Hlavní elektrický rozvaděč a nouzový rozvaděč musí být, pokud možno, instalovány tak, aby nemohly být současně vystaveny vodě nebo ohni.2.3 Rozvaděče musí být jasně označeny; pojistné skříňky i pojistky musí být pravidelně kontrolovány, aby bylo jisté, že se používají pojistky o správných hodnotách.2.4 Místo, kde jsou skladovány akumulátorové baterie, musí být vhodně větrané.2.5 Elektronické pomůcky pro navigaci musí být často kontrolovány a dobře udržovány.2.6 Zdvihací zařízení musí být pravidelně kontrolováno a zkoušeno.2.7 Všechny části vlečných mechanismů, zdvihacího zařízení a ostatního vybavení tohoto typu musí být udržovány v dobrém provozním stavu.2.8 Pokud jsou instalována chladicí a kompresorová zařízení, musí být dobře udržována a pravidelně kontrolována.2.9 Domácí spotřebiče a vařiče na těžký plyn by měly být používány pouze v dobře větraných prostorách a musí být dbáno na to, aby nedošlo k nebezpečnému hromadění plynu.Plynové bomby obsahující zápalné nebo jinak nebezpečné plyny musí mít jasně vyznačený obsah a musí být skladovány na otevřené palubě.Ventily, tlakové regulátory a potrubí vedoucí z bomb musí být chráněny proti poškození.3. Rádiová staniceRádiová stanice musí umožňovat kontakt v jakémkoliv okamžiku s nejméně jednou stanicí na pobřeží nebo na pevnině za normálních podmínek pro šíření rádiových vln.4. Únikové cesty a nouzové východy4.1 Cesty a východy, které lze použít jako únikové cesty a nouzové východy, musí být bez překážek, kdykoli snadno přístupné a musí vést co nejkratším způsobem na otevřenou palubu nebo do bezpečné zóny a poté do záchranného člunu, tak, aby zaměstnanci mohli opustit svá pracoviště nebo ubytovací prostory co nejrychleji a co nejbezpečněji.4.2 Počet, rozmístění a rozměry cest a východů, které lze používat jako únikové cesty a nouzové východy, závisí na používání, vybavení a rozměrech pracovišť a obytných prostor a na maximálním možném počtu přítomných osob.Východy, které mohou být používány jako nouzové východy a které jsou uzavřené, musí být možno v případě nebezpečí snadno otevřít kterýmkoliv zaměstnancem nebo záchrannými týmy.4.3 Nouzové dveře a jiné nouzové východy musí být vhodně utěsněny proti vodě a nepřízni počasí podle umístění a konkrétní funkce.Nouzové dveře a jiné nouzové východy musí být stejně odolné proti požáru jako přepážky nákladního prostoru.4.4 Nouzové cesty a východy musí být označeny symboly v souladu s vnitrostátními předpisy, kterými je směrnice 92/58/EHS [1] provedena ve vnitrostátním právu.Tyto symboly musí být umístěny na vhodných místech a musí být odolné.4.5 Únikové cesty a prostředky a nouzové východy vyžadující osvětlení musí být pro případ selhání osvětlení opatřeny dostatečně intenzivním nouzovým osvětlením.5. Odhalování a zdolávání požáru5.1 Obytné prostory a pracoviště, včetně strojovny a nákladového prostoru pro ryby musí mít vhodné protipožární vybavení přiměřené vzhledem k rozměrům a využití plavidla, jeho vybavení, fyzikálním a chemickým vlastnostem látek, které se zde mohou nacházet, a k nejvyššímu možnému počtu přítomných osob a, pokud je potřeba, požární detektory a poplašné systémy.5.2 Hasicí zařízení musí být vždy umístěno na svém místě, udržováno v dobrém provozním stavu a připraveno k okamžitému použití.Zaměstnanci musí být obeznámeni s místem uložení hasícího zařízení, způsobem jeho fungování a jak by mělo být používáno.Přítomnost hasicích přístrojů a jiných přenosných hasicích prostředků je třeba kontrolovat před každým vyplutím plavidla.5.3 Manuální protipožární vybavení musí být snadno dostupné a jednoduché na používání a musí být označeno symboly v souladu s vnitrostátními právními předpisy, kterými je směrnice 92/58/EHS provedena ve vnitrostátním právu.Tyto symboly musí být umístěny na vhodných místech a musí být odolné.5.4 Požární detektory a poplašná zařízení musí být pravidelně kontrolovány a udržovány.5.5 Musí být pravidelně organizována požární cvičení.6. Větrání uzavřených pracovišťNa uzavřených pracovištích musí být zajištěn dostatečný přísun čerstvého vzduchu, s přihlédnutím k používaným pracovním metodám a fyzickému zatížení zaměstnanců.Je-li využíváno větrací zařízení, musí být udržováno v dobrém stavu.7. Teplota v pracovních prostorech7.1 V pracovní době musí být v pracovních prostorech teplota vhodná pro lidský organismus, s přihlédnutím k používaným pracovním metodám a fyzickému zatížení zaměstnanců a aktuální či předpokládané počasí v oblasti, kde se loď nachází.7.2 V obytných prostorech, v hygienických zařízeních, jídelnách a v ošetřovnách, pokud tyto prostory existují, musí být udržována teplota odpovídající účelu těchto míst.8. Přirozené a umělé osvětlení na pracovišti8.1 Pracoviště musí pokud možno využívat přirozeného denního světla a musí být vybavena umělým osvětlením vhodným pro podmínky při rybolovu, aniž by byly ohroženy bezpečnost a zdraví zaměstnanců nebo jiná plavidla.8.2 Osvětlovací zařízení v pracovních prostorech, na schodištích, žebřících a chodbách musí být rozmístěna tak, aby osvětlení nemohlo přispívat ke vzniku nehod zaměstnanců a aby nepřekážela navigaci plavidla.8.3 Pracoviště, na kterých jsou zaměstnanci vystaveni nebezpečí v případě výpadku umělého osvětlení, musí být vybavena dostatečně intenzivním nouzovým osvětlením.8.4 Nouzové osvětlení musí být udržováno v dobrém provozním stavu a musí být pravidelně zkoušeno.9. Podlahy, přepážky a stropy9.1 Prostory přístupné zaměstnancům musí být vybaveny protiskluzovými nebo jinými prostředky zabraňujícími pádu, a pokud je to možné, musí být zbaveny všech překážek.9.2 Pracoviště s jednotlivými pracovními místy musí být řádně zvukově a tepelně izolována, s přihlédnutím k typu prováděných úkolů a k fyzické činnosti zaměstnanců.9.3 Prostory musí mít takové povrchy podlah, přepážek a stropů, aby mohly být čištěny a renovovány v souladu s běžnými zásadami hygieny.10. Dveře10.1 Dveře musí být možné kdykoli zevnitř otevřít bez použití zvláštního vybavení.Dveře musí být ovladatelné z obou stran, pokud je pracoviště využíváno.10.2 Dveře, zejména posuvné dveře, pokud je jejich použití nezbytné, musí fungovat co nejbezpečněji pro zaměstnance, zvláště za nepříznivých povětrnostních a námořních podmínek.11. Dopravní cesty − nebezpečné prostory11.1 Chodby, komory, vnější části konstrukcí na palubě a všechny dopravní cesty obecně musí být opatřeny bezpečnostním zábradlím, provazy nebo jinými prostředky zajišťujícími bezpečnost zaměstnanců při jejich práci na palubě.11.2 Pokud existuje riziko, že by zaměstnanec mohl propadnout otvory v palubě, nebo z jedné paluby na druhou, má být umístěna vhodná ochrana, kdekoliv je to možné.Pokud je taková ochrana zajištěna zábradlím, musí být nejméně jeden metr vysoké.11.3 Přístup k zařízením umístěným nad palubou za účelem jejich provozu nebo údržby musí být pro zaměstnance dostatečně bezpečný.Musí být opatřen zábradlím nebo jiným ochranným prostředkem dostatečné výšky, aby se zabránilo pádům.11.4 Zábradlí a další prostředky, které zabraňují pádu osob přes palubu, musí být udržovány v dobrém stavu.Zábradlí musí být vybaveno uvolňovacími dvířky nebo jiným podobným zařízením, které umožňuje rychlý odtok vody.11.5 Horní prostor rampy na zádi plavidla, kde je upevněna vlečná síť, musí být opatřen dvířky nebo jinými zabezpečujícími prostředky stejné výšky jako zábradlí nebo jiné přilehlé prostředky, na ochranu zaměstnanců před rizikem pádu na rampu.Tato dvířka či jiné zařízení se musí jednoduše otvírat i zavírat, nejlépe dálkovým ovládáním, a smějí být otevřena pouze během práce s rybářskou sítí.12. Uspořádání pracovních míst12.1 Pracovní prostory musí být čisté a pokud možno chráněné před mořskou vodou a poskytovat dostatečnou ochranu zaměstnanců před pádem na palubu nebo přes palubu.Prostor určený pro výlov musí být dostatečně prostorný, jak co do výšky, tak co do plochy.12.2 Pokud jsou motory ovládány ze strojovny, musí být ovládány z odděleného prostoru, zvukově a tepelně izolovaného od strojovny samotné a přístupného bez nutnosti vstupovat do strojovny.Navigační můstek se považuje za místo, které splňuje požadavky uvedené v prvním pododstavci.12.3 Ovládací prvky vlečného zařízení musí být instalovány na místě dostatečně širokém, aby obsluhovateli nic nebránilo v práci.Vlečné zařízení musí být rovněž vybaveno vhodným bezpečnostním zařízením pro případ nouze, včetně nouzového vypínacího systému.12.4 Obsluha rybolovného zařízení musí mít dostatečný výhled na celé zařízení a na osoby, které v místě právě pracují.Pokud je vlečné zařízení ovládáno z můstku, musí mít obsluha rovněž dostatečný výhled na osoby, které v místě právě pracují, a to buď přímo, nebo prostřednictvím jakéhokoli jiného vhodného prostředku.12.5 Mezi můstkem a pracovní palubou musí být používán spolehlivý komunikační systém.12.6 Moře musí být neustále pečlivě pozorováno a posádka musí být okamžitě upozorněna na možné nebezpečí vysokých vln během rybolovu nebo během jiné práce na palubě plavidla.12.7 Kontakt s obnaženými lany, vlečnými lany a pohyblivými částmi vybavení musí být snížen na minimum instalací ochraných zařízení.12.8 Musí být instalovány kontrolní systémy pro pohyblivé části, zejména u menších rybářských plavidel:- zařízení na znehybnění poklopů paluby,- zařízení na ovládání houpavých pohybů sítě.13. Obytné prostory13.1 Umístění, rozvržení, zvuková a tepelná izolace a vzhled obytných prostor a příslušenství pro zaměstnance, pokud existují, a přístupy do těchto prostorů musí být takové, aby poskytovaly dostatečnou ochranu proti počasí, mořské vodě, vibracím, hluku a nepříjemným pachům z ostatních částí plavidla, které by mohly zaměstnance rušit v době jejich odpočinku.Pokud to konstrukce, rozměry nebo účel plavidla dovolují, musí být obytné prostory zaměstnanců umístěny tak, aby minimalizovaly účinky pohybu a jeho změn.Musí být přijata přiměřená opatření, jak je to jen možné, na ochranu nekuřáků před obtěžováním tabákovým kouřem.13.2 Obytné prostory zaměstnanců musí být dostatečně větrané, aby se zajistil stálý příliv čerstvého vzduchu a zabránilo se srážení par.Obytné prostory musí být vhodně osvětleny- dostatečným normálním celkovým osvětlením,- tlumeným celkovým osvětlením, aby nebyli rušeni odpočívající zaměstnanci, a- jednotlivým světelným zdrojem u každého lůžka.13.3 Kuchyně a společná jídelna, pokud existují, musí být odpovídajících rozměrů, dobře osvětlené a větrané a jednoduchým způsobem umyvatelné.Plavidlo musí být vybaveno ledničkami nebo jiným chladícím zařízením pro uskladnění potravin.14. Hygienická zařízení14.1 Na plavidlech s obytnými prostorami musí být instalovány a řádně vybaveny sprchy s horkou a studenou tekoucí vodou, umyvadla a toalety a tyto prostory musí být řádně větrané.14.2 Každý pracovník musí mít určeno místo, kde si může odložit své oblečení.15. První pomocVšechna plavidla musí být vybavena lékárničkou první pomoci, která odpovídá požadavkům přílohy II směrnice 92/29/EHS.16. Naloďovací žebříky a lodní lávkyNa plavidle musí být k dispozici naloďovací žebřík, lodní lávka a ostatní podobná zařízení, která slouží k bezpečnému naloďování.17. HlukMusí být přijata všechna přiměřená technická opatření, aby se co možná nejvíce snížila úroveň hlučnosti na pracovištích a v obytných prostorách s přihlédnutím k rozměrům plavidla.[1] Úř. věst. L 245, 26.8.1992, s. 23.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIMINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST A OCHRANU ZDRAVÍ U STÁVAJÍCÍCH RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL(Článek 5 a čl. 7 odst. 1 písm. a))Úvodní poznámkaPovinnosti stanovené v této příloze se uplatní, pokud to dovoluje konstrukční provedení stávajícího rybářského plavidla, pokaždé, když to vyžadují vlastnosti pracoviště, činnosti, okolnosti nebo riziko na stávajícím rybářském plavidle.1. Způsobilost k plavbě a stabilita1.1 Loď musí být udržována ve stavu způsobilém k plavbě a musí mít vybavení odpovídající jejímu účelu a použití.1.2 Informace o stabilitě plavidla musí, pokud existují, být dostupné na palubě a musí být přístupné členům posádky.1.3 Všechna plavidla musí být dostatečně stabilní v neporušeném stavu v pracovních podmínkách, pro které jsou určena.Kapitán musí přijmout veškerá nezbytná preventivní opatření pro udržení dostatečné stability plavidla.Pokyny týkající se stability plavidla musí být přísně dodržovány.2. Mechanická a elektrická zařízení2.1 Elektrická zařízení musí být navržena a zkonstruována tak, aby nepředstavovala žádné nebezpečí a aby zajistila- ochranu posádky a plavidla před riziky elektrického proudu,- řádné fungování vybavení nezbytného pro udržení plavidla v normálních provozních a životních podmínkách bez nutnosti používat náhradní zdroj elektrického proudu,- fungování elektrických přístrojů důležitých z hlediska bezpečnosti v nouzových situacích.2.2 Na plavidle musí být zajištěn náhradní zdroj elektrického proudu.Kromě otevřených plavidel musí být zdroj umístěn mimo strojovnu a v každém případě musí být uzpůsoben tak, aby v případě požáru, nebo jiného selhání hlavní elektroinstalace zajistil paralelní provoz nejméně po dobu tří hodin- vnitřního komunikačního systému, požárních čidel a nouzové signalizace,- navigačních světel a nouzového osvětlení,- radiové stanice,- nouzových elektrických hasičských čerpadel, pokud na plavidle jsou.Pokud je náhradním elektrickým zdrojem akumulátorová baterie a selže hlavní zdroj elektrického proudu, akumulátorová baterie musí být automaticky zapojena do nouzového elektrického rozvaděče a zásobovat elektřinou nepřetržitě po dobu tří hodin systémy uvedené v druhém pododstavci první, druhé a třetí odrážce.Hlavní elektrický rozvaděč a nouzový rozvaděč musí být, pokud možno, instalovány tak, aby nemohly být současně vystaveny vodě nebo ohni.2.3 Rozvaděče musí být jasně označeny; pojistné skříňky i pojistky musí být pravidelně kontrolovány, aby bylo jisté, že se používají pojistky o správných hodnotách.2.4 Místo, kde jsou skladovány akumulátorové baterie, musí být vhodně větrané.2.5 Elektronické pomůcky pro navigaci musí být často kontrolovány a dobře udržovány.2.6 Zdvihací zařízení musí být pravidelně kontrolováno a zkoušeno.2.7 Všechny části vlečných mechanismů, zdvihacího zařízení a ostatního vybavení tohoto typu musí být udržovány v dobrém provozním stavu.2.8 Pokud jsou instalována chladicí a kompresorová zařízení, musí být dobře udržována a pravidelně kontrolována.2.9 Domácí spotřebiče a vařiče na těžký plyn by měly být používány pouze v dobře větraných prostorách a musí být dbáno na to, aby nedošlo k nebezpečnému hromadění plynu.Plynové bomby obsahující zápalné nebo jinak nebezpečné plyny musí mít jasně vyznačený obsah a musí být skladovány na otevřené palubě.Ventily, tlakové regulátory a potrubí vedoucí z bomb musí být chráněny proti poškození.3. Radiová staniceRádiová stanice musí umožňovat kontakt v jakémkoliv okamžiku s nejméně jednou stanicí na pobřeží nebo na pevnině za normálních podmínek pro šíření rádiových vln.4. Únikové cesty a nouzové východy4.1 Cesty a východy, které lze použít jako únikové cesty a nouzové východy, musí být bez překážek, kdykoli snadno přístupné a musí vést co nejkratším způsobem na otevřenou palubu nebo do bezpečné zóny a poté do záchranného člunu, tak, aby zaměstnanci mohli opustit svá pracoviště nebo ubytovací prostory co nejrychleji a co nejbezpečněji.4.2 Počet, rozmístění a rozměry cest a východů, které lze používat jako únikové cesty a nouzové východy, závisí na používání, vybavení a rozměrech pracovišť a obytných prostor a na maximálním možném počtu přítomných osob.Východy, které mohou být používány jako nouzové východy a které jsou uzavřené, musí být možno v případě nebezpečí snadno otevřít kterýmkoliv zaměstnancem nebo záchrannými týmy.4.3 Nouzové cesty a východy musí být označeny symboly v souladu s vnitrostátními předpisy, kterými je směrnice 92/58/EHS provedena ve vnitrostátním právu.Tyto symboly musí být umístěny na vhodných místech a musí být odolné.4.4 Únikové cesty a prostředky a nouzové východy vyžadující osvětlení musí být pro případ selhání osvětlení opatřeny dostatečně intenzivním nouzovým osvětlením.5. Odhalování a zdolávání požáru5.1 Obytné prostory a pracoviště, včetně strojovny a nákladového prostoru pro ryby musí mít vhodné protipožární vybavení přiměřené vzhledem k rozměrům a využití plavidla, jeho vybavení, fyzikálním a chemickým vlastnostem látek, které se zde mohou nacházet, a k nejvyššímu možnému počtu přítomných osob, a pokud je potřeba, požární detektory a poplašné systémy.5.2 Hasicí zařízení musí být vždy umístěno na svém místě, udržováno v dobrém provozním stavu a připraveno k okamžitému použití.Zaměstnanci musí být obeznámeni s místem uložení hasícího zařízení, způsobem jeho fungování a jak by mělo být používáno.Přítomnost hasicích přístrojů a jiných přenosných hasicích prostředků je třeba kontrolovat před každým vyplutím plavidla.5.3 Manuální protipožární vybavení musí být snadno dostupné a jednoduché na používání a musí být označeno symboly v souladu s vnitrostátními právními předpisy, kterými je směrnice 92/58/EHS provedena ve vnitrostátním právu.Tyto symboly musí být umístěny na vhodných místech a musí být odolné.5.4 Požární detektory a poplašná zařízení musí být pravidelně kontrolovány a udržovány.5.5 Musí být pravidelně organizována požární cvičení.6. Větrání uzavřených pracovišťNa uzavřených pracovištích musí být zajištěn dostatečný přísun čerstvého vzduchu, s přihlédnutím k používaným pracovním metodám a fyzickému zatížení zaměstnanců.Je-li využíváno větrací zařízení, musí být udržováno v dobrém stavu.7. Teplota v pracovních prostorech7.1 V pracovní době musí být v pracovních prostorech teplota vhodná pro lidský organismus, s přihlédnutím k používaným pracovním metodám a fyzickému zatížení zaměstnanců a aktuální či předpokládané počasí v oblasti, kde se loď nachází.7.2 V obytných prostorech, v hygienických zařízeních, jídelnách a v ošetřovnách, pokud tyto prostory existují, musí být udržována teplota odpovídající účelu těchto míst.8. Přirozené a umělé osvětlení na pracovišti8.1 Pracoviště musí pokud možno využívat přirozeného denního světla a musí být vybavena umělým osvětlením vhodným pro podmínky při rybolovu, aniž by byly ohroženy bezpečnost a zdraví zaměstnanců nebo jiná plavidla.8.2 Osvětlovací zařízení v pracovních prostorech, na schodištích, žebřících a chodbách musí být rozmístěna tak, aby osvětlení nemohlo přispívat ke vzniku nehod zaměstnanců a aby nepřekážela navigaci plavidla.8.3 Pracoviště, na kterých jsou zaměstnanci vystaveni nebezpečí v případě výpadku umělého osvětlení, musí být vybavena dostatečně intenzivním nouzovým osvětlením.8.4 Nouzové osvětlení musí být udržováno v dobrém provozním stavu a musí být pravidelně zkoušeno.9. Podlahy, přepážky a stropy9.1 Prostory přístupné zaměstnancům musí být vybaveny protiskluzovými nebo jinými prostředky zabraňujícími pádu, a pokud je to možné, musí být zbaveny všech překážek.9.2 Pracoviště s jednotlivými pracovními místy musí být, pokud je to možné, řádně zvukově a tepelně izolována, s přihlédnutím k typu prováděných úkolů a k fyzické činnosti zaměstnanců.9.3 Prostory musí mít takové povrchy podlah, přepážek a stropů, aby mohly být čištěny a renovovány v souladu s běžnými zásadami hygieny.10. Dveře10.1 Dveře musí být možné kdykoli zevnitř otevřít bez použití zvláštního vybavení.Dveře musí být ovladatelné z obou stran, pokud je pracoviště využíváno.10.2 Dveře, zejména posuvné dveře, pokud je jejich použití nezbytné, musí fungovat co nejbezpečněji pro zaměstnance, zvláště za nepříznivých povětrnostních a námořních podmínek.11. Dopravní cesty − nebezpečné prostory11.1 Chodby, komory, vnější části konstrukcí na palubě a všechny dopravní cesty obecně musí být opatřeny bezpečnostním zábradlím, provazy nebo jinými prostředky zajišťujícími bezpečnost zaměstnanců při jejich práci na palubě.11.2 Pokud existuje riziko, že by zaměstnanec mohl propadnout otvory v palubě, nebo z jedné paluby na druhou, má být umístěna vhodná ochrana, kdekoliv je to možné.11.3 Přístup k zařízením umístěným nad palubou za účelem jejich provozu nebo údržby musí být pro zaměstnance dostatečně bezpečný.Musí být opatřen zábradlím nebo jiným ochranným prostředkem dostatečné výšky, aby se zabránilo pádům.11.4 Zábradlí a další prostředky, které zabraňují pádu osob přes palubu, musí být udržovány v dobrém stavu.Zábradlí musí být vybaveno uvolňovacími dvířky nebo jiným podobným zařízením, které umožňuje rychlý odtok vody.11.5 Horní prostor rampy na zádi plavidla, kde je upevněna vlečná síť, musí být opatřen dvířky nebo jinými zabezpečujícími prostředky stejné výšky jako zábradlí nebo jiné přilehlé prostředky, na ochranu zaměstnanců před rizikem pádu na rampu.Tato dvířka či jiné zařízení se musí jednoduše otvírat i zavírat a smějí být otevřena pouze během práce s rybářskou sítí.12. Uspořádání pracovních míst12.1 Pracovní prostory musí být čisté a pokud možno chráněné před mořskou vodou a poskytovat dostatečnou ochranu zaměstnanců před pádem na palubu nebo přes palubu.Prostor určený pro výlov musí být dostatečně prostorný, jak co do výšky, tak co do plochy.12.2 Pokud jsou motory ovládány ze strojovny, musí být ovládány z odděleného prostoru, zvukově a tepelně izolovaného od strojovny samotné a přístupného bez nutnosti vstupovat do strojovny.Navigační můstek se považuje za místo, které splňuje požadavky uvedené v prvním pododstavci.12.3 Ovládací prvky vlečného zařízení musí být instalovány na místě dostatečně širokém, aby obsluhovateli nic nebránilo v práci..Vlečné zařízení musí být rovněž vybaveno vhodným bezpečnostním zařízením pro případ nouze, včetně nouzového vypínacího systému.12.4 Obsluha rybolovného zařízení musí mít dostatečný výhled na celé zařízení a na osoby, které v místě právě pracují.Pokud je vlečné zařízení ovládáno z můstku, musí mít obsluha rovněž dostatečný výhled na osoby, které v místě právě pracují, a to buď přímo, nebo prostřednictvím jakéhokoli jiného vhodného prostředku.12.5 Mezi můstkem a pracovní palubou musí být používán spolehlivý komunikační systém.12.6 Moře musí být neustále pečlivě pozorováno a posádka musí být okamžitě upozorněna na možné nebezpečí vysokých vln během rybolovu nebo během jiné práce na palubě plavidla.12.7 Kontakt s obnaženými lany, vlečnými lany a pohyblivými částmi vybavení musí být snížen na minimum instalací ochraných zařízení.12.8 Musí být instalovány kontrolní systémy pro pohyblivé části, zejména u menších rybářských plavidel:- zařízení na znehybnění poklopů paluby,- zařízení na ovládání houpavých pohybů sítě.13. Obytné prostory13.1 Obytné prostory zaměstnanců, pokud existují, musí být takové, aby minimalizovaly hluk, vibrace, účinky pohybu a zrychlení, a nepříjemné pachy z jiných část plavidla.Obytné prostory musí být vybaveny vhodným osvětlením.13.2 Kuchyně a společná jídelna, pokud existují, musí být odpovídajících rozměrů, dobře osvětlené a větrané a jednoduchým způsobem umyvatelné.Plavidlo musí být vybaveno ledničkami a dalším chladícím zařízením pro uskladnění potravin.14. Hygienická zařízeníNa plavidlech s obytnými prostorami musí být instalovány umyvadla a toalety, a je-li to možné, sprcha a tyto prostory musí být řádně větrané.15. První pomocVšechna plavidla musí být vybavena lékárničkou první pomoci, která odpovídá požadavkům přílohy II směrnice 92/29/EHS.16. Naloďovací žebříky a lodní lávkyNa plavidle musí být k dispozici naloďovací žebřík, lodní lávka a ostatní podobná zařízení, která slouží k bezpečnému naloďování.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIMINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST A OCHRANU ZDRAVÍ TÝKAJÍCÍ SE ZÁCHRANNÝCH A NOUZOVÝCH PROSTŘEDKŮ(Čl. 7 odst. 1 písm. d))Úvodní poznámkaPovinnosti stanovené v této příloze se uplatní pokaždé, když to vyžadují vlastnosti pracoviště, činnosti, okolnosti nebo riziko na rybářském plavidle.1. Plavidlo musí míst k dispozici odpovídající záchranné a nouzové prostředky, včetně přiměřených prostředků na záchranu zaměstnanců z vody, nouzovou rádiovou stanici, zejména vysílací zařízení signálu určujícího pozici s vodou odolným spouštěcím mechanizmem, s přihlédnutím k počtu osob na palubě a oblasti, ve které se loď pohybuje.2. Všechny záchranné a nouzové prostředky musí být na svém místě, udržovány v dobrém provozním stavu a musí být připraveny k okamžitému použití.Zaměstnanci je musí kontrolovat před každým vyplutím plavidla z přístavu a během plavby.3. Záchranné prostředky a nouzové prostředky musí být v pravidelných intervalech prohlíženy.4. Všichni zaměstnanci musí obdržet odpovídající školení a vhodné pokyny pro případ nebezpečí.5. Pokud délka plavidla přesahuje 45 metrů nebo pokud posádku tvoří pět nebo více zaměstnanců, musí být vydán přehled s jasnými pokyny pro každého zaměstnance, které musí být v případě nebezpečí dodržovány.6. Každý měsíc se musí v přístavu nebo na moři provádět se zaměstnanci nácvik záchranných prací.Cvičení musí zajistit, že se posádka dokonale vyzná a je vycvičena v povinnostech, které musí plnit, pokud jde o zacházení se záchrannými prostředky a s nouzovými prostředky.Posádka musí být cvičena rovněž v zapojení přenosné rádiové stanice a zacházení s ní, pokud stanice je na plavidle.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVMINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST A OCHRANU ZDRAVÍ TÝKAJÍCÍ SE OSOBNÍCH OCHRANNÝCH PROSTŘEDKŮ(Čl. 7 odst. 1 písm. e))Úvodní poznámkaPovinnosti stanovené v této příloze se uplatní pokaždé, když to vyžadují vlastnosti pracoviště, činnosti, okolnosti nebo riziko na rybářském plavidle.1. Pokud rizikům pro bezpečnost a zdraví zaměstnanců nelze zabránit nebo je dostatečně omezit kolektivními nebo technickými ochrannými prostředky, musí být zaměstnancům poskytnuty osobní ochranné prostředky.2. Osobní ochranné prostředky ve formě oděvů nebo návleků na oděvy musí být v jasných barvách, kontrastujících s mořským prostředím a dobře viditelné.--------------------------------------------------