Důležité právní upozornění

|

32002L0058

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích)

Úřední věstník L 201 , 31/07/2002 S. 0037 - 0047

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ESze dne 12. července 2002o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],po konzultaci s Výborem regionů,v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [3],vzhledem k tomu, že:(1) směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů [4] vyžaduje, aby členské státy zajistily práva a svobody fyzických osob v souvisloti se zpracováním osobních údajů, a zejména jejich právo na soukromí, aby bylo možno zajistit volný pohyb osobních údajů ve Společenství;(2) tato směrnice usiluje o respektování základních práv a zachovává zásady uznané zejména v Listině základních práv Evropské unie. Tato směrnice zejména usiluje o to, aby byla plně dodržována práva stanovená v článcích 7 a 8 uvedené listiny;(3) důvěrný charakter sdělení je zaručen v souladu s mezinárodními nástroji vztahujícími se k lidským právům, zejména s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod, a s ústavami členských států;(4) směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/66/ES ze dne 15. prosince 1997 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví telekomunikací [5] převedla zásady stanovené ve Směrnici 95/46/ES do zvláštních pravidel pro odvětví telekomunikací. Směrnici 97/66/ES je nutno přizpůsobit vývoji trhů a technologií v oblasti služeb elektronických komunikací, aby uživatelům veřejně dostupných služeb elektronických komunikací zajistila stejnou úroveň ochrany osobních údajů a soukromí bez ohledu na použité technologie. Uvedená směrnice bude tedy zrušena a nahrazena touto směrnicí;(5) v současné době se do veřejných komunikačních sítí ve Společenství zavádějí nové vyspělé digitální technologie, jež s sebou přinášejí zvláštní požadavky na ochranu osobních údajů a soukromí uživatelů. Rozvoj informační společnosti je charakterizován zaváděním nových služeb elektronických komunikací. Přístup k digitálním mobilním sítím se stal dosažitelným a finančně dostupným pro širokou veřejnost. Tyto digitální sítě mají značné kapacity a možnosti pro zpracování osobních údajů. Úspěšný přeshraniční rozvoj těchto služeb částečně závisí na důvěře uživatelů, že jejich soukromí nebude vystaveno riziku;(6) internet převrací tradiční struktury trhu tím, že poskytuje společnou, obecnou infrastrukturu pro široký okruh služeb elektronických komunikací. Veřejně dostupné služby elektronických komunikací prostřednictvím internetu otevírají uživatelům nové možnosti, ale zároveň vytvářejí i nová rizika pro jejich osobní údaje a soukromí;(7) v případě sítí veřejných komunikací je nutno přijmout zvláštní právní, regulační a technická ustanovení na ochranu základních práv a svobod fyzických osob a ochranu oprávněných zájmů právnických osob, zejména s ohledem na zvyšující se kapacitu automatického uchovávání a zpracování údajů týkajících se účastníků a uživatelů.(8) právní, regulační a technická opatření na ochranu osobních údajů, soukromí a oprávněných zájmů právnických osob v odvětví elektronických komunikací, která byla přijata členskými státy, je nutno harmonizovat, aby se tak zabránilo překážkám na vnitřním trhu elektronických komunikací v souladu s článkem 14 Smlouvy. Harmonizace by se měla omezit na požadavky, které jsou nezbytné, aby nebylo bráněno podpoře a rozvoji nových služeb a sítí elektronických komunikací mezi členskými státy;(9) členské státy, dotčení poskytovatelé a uživatelé, jakož i příslušné orgány Společenství, by měli spolupracovat při zavádění a rozvoji odpovídajících technologií, pokud je to nezbytné pro uplatňování ochranných opatření stanovených touto směrnicí, a měli by především mít na zřeteli minimalizaci zpracování osobních údajů a používání anonymních nebo pseudoanonymních údajů tam, kde je to možné;(10) v odvětví elektronických komunikací se směrnice 95/46/ES vztahuje zejména na všechny záležitosti týkající se ochrany základních práv a svobod, které nejsou zvláštním způsobem upraveny touto směrnicí, včetně povinností správce a práv jednotlivců. Směrnice 95/46/ES se použije pro neveřejné komunikační služby;(11) tato směrnice, obdobně jako směrnice 95/46/ES, se netýká ochrany základních práv a svobod ve vztahu k činnostem, které se neřídí právem Společenství. Proto tato směrnice nemění stávající rovnováhu mezi právem jednotlivce na soukromí a možností, aby členské státy přijaly opatření uvedená v čl. 15 odst. 1 této směrnice, která jsou nezbytná pro ochranu veřejné bezpečnosti, obrany, bezpečnosti státu (včetně hospodářské prosperity státu, pokud jsou tyto činnosti spojeny s otázkami bezpečnosti státu) a pro prosazování trestního práva. Tato směrnice se tedy nedotýká možnosti členských států provádět zákonné zachycování elektronických sdělení nebo přijímat jiná opatření, je-li to nezbytné pro některý z těchto účelů a je-li to v souladu s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod, jak je vykládána v rozhodnutích Evropského soudu pro lidská práva. Tato opatření musí být vhodná, plně přiměřená vzhledem k zamýšlenému účelu a nezbytná v demokratické společnosti a musí být předmětem odpovídajících záruk v souladu s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod;(12) účastníky veřejně dostupné služby elektronických komunikací mohou být fyzické nebo právnické osoby. Tato směrnice doplňuje směrnici 95/46/ES a jejím cílem je chránit základní práva fyzických osob, zejména jejich právo na soukromí, jakož i oprávněné zájmy právnických osob. Tato směrnice nezakládá povinnost členských států rozšířit uplatňování směrnice 95/46/ES na ochranu oprávněných zájmů právnických osob, která je zajištěna použitelnými právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy;(13) smluvní vztah mezi účastníkem a poskytovatelem služby může mít za následek pravidelnou nebo jednorázovou platbu za službu poskytnutou nebo službu, která má být poskytnuta. Předplacené karty se rovněž považují za smlouvu;(14) lokalizační údaje se mohou týkat zeměpisné šířky, délky a nadmořské výšky koncového zařízení účastníka, směru pohybu, úrovně přesnosti lokalizačních informací, identifikace síťové buňky, ve které je koncové zařízení umístěno v určitém časovém bodu, a časového úseku, ve kterém byla lokalizační informace zaznamenána;(15) sdělení může zahrnovat jakékoli informace o názvech, číslech nebo adresách, které poskytuje odesílatel sdělení nebo uživatel spojení za účelem přenosu sdělení. Provozní údaje mohou zahrnovat jakýkoli převod těchto informací sítí, po které se sdělení přenáší, za účelem provedení přenosu. Provozní údaje se mohou mimo jiné skládat z údajů vztahujících se ke směrování, délce trvání, času nebo objemu sdělení, použitému protokolu, umístění koncového zařízení odesílatele či příjemce, síti, ze které sdělení pochází či na které končí, a počátku, konci či délce trvání spojení. Mohou se také skládat z formátu, ve kterém je sdělení sítí přenášeno;(16) informace, které jsou součástí rozhlasového vysílání provozovaného prostřednictvím veřejné komunikační sítě, jsou určeny potenciálně neomezenému okruhu posluchačů a ve smyslu této směrnice se nepovažují za sdělení. Pokud však lze jednotlivého účastníka či uživatele, který takové informace dostává, identifikovat, např. pomocí služeb video na vyžádání, považují se přenášené informace za sdělení ve smyslu této směrnice;(17) pro účely této směrnice by měl mít souhlas uživatele nebo účastníka, bez ohledu na to, zda účastník je fyzická či právnická osoba, stejný význam jako souhlas subjektu údajů definovaný a dále upřesněný ve směrnici 95/46/ES. Souhlas může být udělen jakýmkoli vhodným způsobem, který umožňuje vyjádřit svobodně poskytnutý, zvláštní a informovaný projev vůle uživatele, včetně označení zaškrtnutím políčka při návštěvě webové stránky na internetu;(18) služby s přidanou hodnotou mohou zahrnovat např. rady ohledně nejlevnějších tarifů, dopravní navigace, dopravní informace, předpovědi počasí a turistické informace;(19) uplatňování určitých požadavků spojených s uvedením nebo zamezením identifikace volající a spojené účastnické linky a automatickým přesměrováním hovoru na účastnické linky, které jsou napojeny na analogové ústředny, nesmí být povinné v určitých případech, kdy by se takové uplatňování ukázalo jako technicky neproveditelné nebo by vyžadovalo neúměrnou finanční zátěž. Je důležité, aby zúčastněné strany byly o takových případech informovány a členské státy je proto oznámí Komisi;(20) poskytovatelé služeb by měli přijmout odpovídající opatření, aby zajistili bezpečnost svých služeb, v případě nutnosti i společně s provozovatelem sítě, a informovali účastníky o jakémkoli zvláštním riziku narušení bezpečnosti sítě. Taková rizika se mohou objevit zejména u služeb elektronických komunikací v otevřené síti, jako je např. internet nebo analogové mobilní telefonní služby. Pro účastníky a uživatele takových služeb je zvláště důležité, aby je jejich poskytovatel služeb plně informoval o stávajících bezpečnostních rizicích, kde náprava je mimo možnosti poskytovatele služeb. Poskytovatelé služeb, kteří nabízejí veřejně dostupné služby elektronických komunikací prostřednictvím internetu, by měli své uživatele a účastníky informovat o opatřeních, která mohou přijmout, aby zajistili bezpečnost jejich sdělení, např. použitím zvláštního druhu softwaru nebo šifrovací techniky. Požadavek informovat účastníky o zvláštním bezpečnostním riziku nezbavuje poskytovatele služeb povinnosti přijmout na své vlastní náklady přiměřená a okamžitá opatření k odstranění jakéhokoli nového nepředvídaného bezpečnostního rizika a obnovit běžnou bezpečnostní úroveň služby. Informace o bezpečnostním riziku by měly být účastníkovi poskytovány zdarma, s výjimkou nominálních nákladů, které by mohl účastník nést při přijímání nebo shromažďování informací, např. při stahování elektronické pošty. Bezpečnost se hodnotí s ohledem na článek 17 směrnice 95/46/ES;(21) měla by být přijata opatření pro zamezení neoprávněného přístupu ke sdělením, aby byla chráněna důvěrnost sdělení, včetně obsahu a údajů vztahujících se k takovým sdělením, přenášených prostřednictvím veřejných komunikačních sítí a veřejně dostupných služeb elektronických komunikací. Vnitrostátní právní předpisy některých členských států pouze zakazují úmyslný neoprávněný přístup ke sdělením;(22) zákaz uchovávat sdělení a s nimi spojené provozní údaje jinými osobami než samotnými uživateli nebo bez jejich souhlasu neznamená zákaz jakéhokoli automatického, zprostředkovaného a přechodného uchovávání takových informací, pokud k němu dochází výlučně z důvodu provedení přenosu v síti elektronických komunikací a za předpokladu, že informace nejsou uchovávány po dobu delší než nezbytně nutnou pro účely přenosu a řízení provozu, a že po dobu tohoto uchovávání zůstane zajištěna důvěrnost. Je-li to nezbytné pro zefektivnění dalšího přenosu jakýchkoli veřejně dostupných informací jiným příjemcům služby na základě jejich žádosti, neměla by tato směrnice bránit dalšímu uchovávání takových informací za předpokladu, že tyto informace budou kdykoli bez omezení dostupné veřejnosti a že jakékoli údaje o jednotlivých účastnících či uživatelích, kteří tyto informace požadují, budou vymazány;(23) důvěrný charakter sdělení by měl být také zajištěn v rámci zákonných obchodních praktik. Sdělení lze nahrávat za účelem prokazování obchodních transakcí, je-li to nezbytné a z právního hlediska přípustné. Pro takové zpracovávání se použije směrnice 95/46/ES. Účastnické strany sdělení by měly být předem informovány o nahrávání, jeho účelu a době, po kterou je uchováváno. Nahrané sdělení by mělo být vymazáno co možná nejdříve, nejpozději však na konci období, během něhož by taková transakce mohla být právně napadnutelná;(24) koncové zařízení uživatelů sítí elektronických komunikací a jakékoli informace uchovávané na takovém zařízení tvoří součást soukromí uživatelů, které vyžaduje ochranu v souladu s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod. Tzv. špionážní software ("spyware"), webové štěnice ("web bugs"), skryté identifikátory a jiné podobné nástroje mohou pronikat do koncového zařízení uživatele bez jeho vědomí s cílem získat přístup k informacím, uchovávat skryté informace nebo sledovat činnost uživatele a mohou vážně narušit soukromí těchto uživatelů. Použití takových nástrojů by mělo být povoleno pouze k oprávněným účelům s vědomím uživatelů, kterých se dotýká;(25) takové nástroje, jako např. tzv. "cookies", mohou však být oprávněným a užitečným nástrojem např. při zkoumání účinnosti designu a reklamy na webové stránce a při ověřování totožnosti uživatelů zúčastněných na on-line transakcích. Pokud jsou takové nástroje, jako například "cookies", určeny pro oprávněný účel, jako je usnadnit poskytování služeb informační společnosti, jejich použití je povoleno pod podmínkou, že uživatelé jsou jasně a přesně informováni v souladu s ustanovením směrnice 95/46/ES o účelu "cookies" či podobných nástrojů a je zajištěno, aby uživatelům byly známy informace, které se ukládají do koncového zařízení, jež používají. Uživatelé musí mít možnost odmítnout, aby "cookies" nebo podobné nástroje byly ukládány do jejich koncových zařízení. Toto je obzvláště důležité v případě, kdy uživatelé odlišní od původního uživatele mají přístup ke koncovému zařízení, a tudíž i k veškerým údajům uchovávaným v takovém zařízení, které obsahují i citlivé informace o soukromí. Informace a právo odmítnout musí být poskytnuty jednorázově pro použití různých nástrojů, které mohou být instalovány do koncového zařízení uživatele v průběhu téhož připojení, jakož i pro další použití těchto nástrojů v průběhu následných připojení. Metody podávání informací, nabízení práva odmítnout nebo vyžadování souhlasu je nutno provádět způsobem co možná nejvíce vstřícným vůči uživateli. I přesto lze přístup k obsahu určitých webových stránek podmínit plně informovaným přijetím "cookie" nebo podobného nástroje, je-li tento nástroj používán k oprávněným účelům;(26) údaje o účastnících, které jsou zpracovávány v rámci sítí elektronických komunikací pro navázání spojení a přenos informací, obsahují informace o soukromém životě fyzických osob a dotýkají se práva na ochranu jejich korespondence nebo se dotýkají oprávněných zájmů právnických osob. Takové údaje je možno uchovávat pouze v rozsahu, který je nezbytný pro poskytování služby pro účely účtování a platby za propojení, a to po omezenou dobu. Jakékoli další zpracování takových údajů, které by poskytovatel veřejně dostupných služeb elektronických komunikací chtěl provádět pro potřeby marketingu služeb elektronických komunikací nebo pro poskytování služeb s přidanou hodnotou, je přípustné pouze za předpokladu, že účastník s tímto souhlasil na základě přesných a úplných informací o druhu následného zamýšleného zpracování, které obdržel od poskytovatele veřejně dostupných služeb elektronických komunikací, spolu s informací o právu účastníka nedat takový souhlas nebo svůj souhlas k takovému zpracování vzít zpět. Provozní údaje používané pro marketing komunikačních služeb nebo pro poskytování služeb s přidanou hodnotou by měly být po poskytnutí služby vymazány nebo anonymizovány. Poskytovatelé služeb by měli účastníky vždy informovat o druhu zpracovávaných údajů, účelech a délce trvání takového zpracování(27) přesný okamžik ukončení přenosu sdělení, po kterém by mělo následovat vymazání provozních údajů, s výjimkou údajů pro účely účtování, může záviset na druhu elektronické komunikační služby, která je poskytována. Například, v případě hlasového telefonického spojení bude přenos ukončen, jakmile kterýkoli z uživatelů ukončí spojení. V případě elektronické pošty je přenos ukončen, jakmile si adresát vyzvedne zprávu, zpravidla ze serveru svého poskytovatele služeb;(28) povinnost vymazat provozní údaje nebo takové údaje anonymizovat, jakmile již nejsou potřebné pro přenos sdělení, není v rozporu s takovými postupy na internetu, jako je ukládání IP adres do vyrovnávací paměti v systému doménových jmen nebo ukládání do vyrovnávací paměti IP adresy, která je přiřazena adrese fyzické nebo při použití přihlašovacích údajů uživatele získaných za účelem kontroly oprávnění přístupu do sítí nebo k službám;(29) poskytovatel služeb může zpracovávat provozní údaje o účastnících a uživatelích, pokud je to nutné v jednotlivých případech, aby zjistil technická selhání nebo chyby při přenosu sdělení. Poskytovatel může také zpracovávat provozní údaje nezbytné pro účely účtování, potřebuje-li zjistit a zabránit podvodu spočívajícím v neuhrazeném používání služby elektronických komunikací;(30) systémy pro zajišťování sítí a služeb elektronických komunikací musí být navrženy tak, aby omezily na nutné minimum množství nezbytných osobních údajů. Jakékoli činnosti spojené s poskytováním služeb elektronických komunikací, které jdou nad rámec přenosu sdělení a potřeb účtování, musí být založeny na souhrnných provozních údajích, které nelze přiřadit k jednotlivým účastníkům či uživatelům. Není-li možno takové činnosti provádět na základě souhrnných údajů, je třeba je považovat za služby s přidanou hodnotou, pro které je nezbytný souhlas účastníka;(31) zda souhlas ke zpracování osobních údajů s ohledem na poskytování určité služby s přidanou hodnotou bude udělen uživatelem nebo účastníkem, závisí na údajích, které se mají zpracovávat, na druhu služby, která má být poskytnuta, a na tom, zda bude technicky, procedurálně a smluvně možné odlišit jednotlivce využívajícího službu elektronických komunikací od právnické či fyzické osoby, která je účastníkem této služby(32) pokud poskytovatel služby elektronických komunikací nebo služby s přidanou hodnotou zadává zpracování osobních údajů nezbytných pro poskytování dané služby dalšímu subjektu, musí zadání i následné zpracování údajů plně vyhovovat požadavkům kladeným na správce a na zpracovatele osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES. Pokud poskytování služby s přidanou hodnotou vyžaduje, aby poskytovatel služby elektronických komunikací předával provozní údaje nebo lokalizační údaje poskytovateli služby s přidanou hodnotou, účastníci nebo uživatelé, jejichž údajů se toto týká, musí být plně informováni rovněž o tomto předávání ještě předtím, než udělí souhlas ke zpracování údajů;(33) zavedení podrobného rozpisu účtů zlepšilo možnosti účastníka ověřovat správnost poplatků účtovaných poskytovatelem služby, ale zároveň může ohrozit soukromí uživatelů veřejně dostupných služeb elektronických komunikací. V zájmu ochrany soukromí uživatele by tudíž členské státy měly podporovat rozvoj zvláštních funkcí u služeb elektronických komunikací, jako jsou alternativní platební prostředky, které umožňují anonymní nebo přísně soukromý přístup k veřejně dostupným službám elektronických komunikací, např. telefonní karty a zařízení pro platbu kreditní kartou. Ze stejného důvodu mohou členské státy operátory vyzvat, aby nabízeli svým účastníkům jiný druh podrobného rozpisu účtů, ve kterém by určitý počet míst volaného telefonního čísla byl vymazán;(34) s ohledem na identifikaci volající linky je nezbytně nutné chránit právo volajícího odepřít uvedení identifikace linky, ze které se volání uskutečňuje, a právo volaného odmítnout volání z neidentifikovaných linek. Ve zvláštních případech je oprávněné neřídit se zásadou eliminovat uvedení identifikace volající linky. Někteří účastníci, zejména linky pomoci a obdobné subjekty, mají zájem na zaručení anonymity volajících. S ohledem na identifikaci spojené linky je nezbytně nutné chránit právo a oprávněný zájem volaného odepřít uvedení identifikace linky, se kterou je volající ve skutečnosti spojen, zejména v případě přesměrovaných volání. Poskytovatelé veřejně dostupných služeb elektronických komunikací musí své účastníky informovat o existenci identifikace volající a spojené linky v síti a o všech službách, které nabízejí na základě identifikace volající a spojené linky, jakož i o možnostech uchování soukromí, které jsou k dispozici. Tak bude účastníkům umožněno, aby si se znalostí věci zvolili ty možnosti uchování soukromí, které chtějí použít. Není nezbytně nutné, aby možnosti uchování soukromí, které jsou nabízeny pro každou jednotlivou linku, byly dostupné jako automatické služby sítě, ale aby je bylo možné získat na základě prosté žádosti vůči poskytovateli veřejně dostupných služeb elektronických komunikací;(35) v digitálních mobilních sítích se lokalizační údaje, které určují zeměpisnou polohu koncového zařízení uživatele mobilní sítě, zpracovávají, aby bylo možno uskutečnit přenos sdělení. Tyto údaje se považují za provozní údaje podle článku 6 této směrnice. Kromě toho mohou být však digitální mobilní sítě schopné zpracovat lokalizační údaje, které jsou mnohem přesnější než údaje nezbytné pro přenos sdělení, a které se používají pro poskytování služeb s přidanou hodnotou, jako např. služby poskytující individualizované dopravní informace a navigaci pro řidiče. Zpracování takových údajů pro potřeby služeb s přidanou hodnotou je povoleno pouze za předpokladu, že účastníci k tomu dali souhlas. Dokonce v případech, kdy účastníci dali svůj souhlas, musí mít zdarma k dispozici jednoduché prostředky, které jim umožní dočasně odmítnout zpracování lokalizačních údajů;(36) členské státy mohou omezit práva uživatelů a účastníků na soukromí s ohledem na identifikaci volající linky, je-li to nezbytné pro vysledování obtěžujících volání, a s ohledem na identifikaci volající linky a lokalizační údaje, je-li to nezbytné k tomu, aby záchranné služby mohly plnit své úkoly co možná nejefektivněji. Pro tyto účely mohou členské státy přijmout zvláštní předpisy, které dají poskytovatelům služeb elektronických komunikací právo umožnit přístup k identifikaci volající linky a lokalizačním údajům bez předchozího souhlasu dotčených uživatelů či účastníků;(37) účastníkům musí být poskytnuta ochranná opatření proti obtěžování, které může být způsobeno automatickým přesměrováním volání jinými osobami. Kromě toho musí mít v takových případech účastníci možnost zamezit přesměrování volání do jejich koncového zařízení podáním prosté žádosti vůči poskytovateli veřejně dostupné služby elektronických komunikací;(38) seznamy účastníků služeb elektronických komunikací jsou značně rozšířeny a jsou veřejné. Právo na soukromí fyzických osob a oprávněné zájmy právnických osob vyžadují, aby účastníci mohli určit, zda jejich osobní údaje budou v seznamu zveřejněny a pokud ano, které to budou. Poskytovatelé veřejných seznamů musí informovat účastníky, kteří mají být v takových seznamech uvedeni, o účelech seznamu a o jakémkoli zvláštním použití elektronických verzí veřejných účastnických seznamů, zejména prostřednictvím vyhledávacích funkcí zabudovaných v softwaru, jako např. funkce zpětného vyhledávání, která umožňuje uživateli seznamu zjistit jméno a adresu účastníka pouze na základě jeho telefonního čísla;(39) subjekt shromažďující údaje, které mají být v seznamu uvedeny, má povinnost informovat účastníky o účelu/účelech veřejných seznamů, v nichž mají být uvedeny jejich osobní údaje. Pokud lze údaje předávat jedné nebo většímu počtu třetích stran, měl by být účastník informován o této možnosti a o příjemci nebo kategoriích možných příjemců. Jakékoli předání by mělo splňovat podmínku, že údaje nemohou být použity k jiným účelům než těm, pro které byly shromážděny. Pokud strana shromažďující údaje od účastníků nebo jakákoli třetí strana, které byly údaje předány, chce údaje použít pro další účely, musí buď původní strana shromažďující údaje nebo třetí strana, které byly údaje předány, získat od účastníka obnovený souhlas;(40) účastníkům musí být poskytnuta ochranná opatření proti zásahům do jejich soukromí způsobeným nevyžádanými sděleními pro účely přímého marketingu, zejména prostřednictvím automatických volacích zařízení, telefaxů a elektronické pošty, včetně SMS zpráv. Posílání těchto forem nevyžádaných obchodních sdělení může být na jednu stranu poměrně jednoduché a levné, ale na druhou stranu může způsobit příjemci zátěž a/nebo náklady. Navíc jejich objem může také v některých případech působit problémy sítím elektronických komunikací a koncovým zařízením. V případě takových forem nevyžádaných obchodních sdělení pro účely přímého marketingu je odůvodněné vyžadovat, aby byl získán výslovný souhlas příjemce předem, ještě před zasláním takových sdělení. Jednotný trh vyžaduje harmonizovaný přístup, aby byla zajištěna jednoduchá pravidla pro podniky i uživatele platná v celém Společenství;(41) v rámci existujících zákaznických vztahů je rozumné povolit použití kontaktních údajů elektronického styku pro nabízení obdobných výrobků nebo služeb, ale pouze stejnou společností, která získala kontaktní údaje elektronického styku v souladu se směrnicí 95/46/ES. Při získání kontaktních údajů elektronického styku musí být zákazníci jasně a jednoznačně informováni o jejich dalším použití pro přímý marketing a musí jim být dána možnost takové použití odmítnout. Tuto možnost je třeba nabízet opakovaně s každou další zprávou přímého marketingu, a to zdarma, s výjimkou nákladů spojených s přenosem tohoto odmítnutí;(42) další formy přímého marketingu, které jsou pro odesílatele nákladnější a neznamenají finanční náklady pro účastníky a uživatele, jako například telefonické hovory mezi osobami, mohou opravňovat udržování systému, který dává účastníkům nebo uživatelům možnost oznámit, že si nepřejí takové hovory přijímat. Aby však nedošlo ke snížení existující úrovně ochrany soukromí, členské státy musí mít právo potvrdit platnost vnitrostátních systémů, které povolují takové hovory určené pouze pro ty účastníky a uživatele, kteří k nim dali souhlas předem;(43) v zájmu usnadnění účinného prosazování pravidel Společenství, které se týkají nevyžádaných zpráv pro účely přímého marketingu, je nezbytné zakázat používání falešných totožností, falešných zpátečních adres nebo čísel při zasílání nevyžádaných zpráv pro účely přímého marketingu;(44) určité systémy elektronické pošty umožňují účastníkům prohlédnout si řádek odesílatele a předmětu zprávy elektronické pošty, a zprávu vymazat, aniž by museli stáhnout zbývající obsah elektronické pošty či jakýchkoli příloh, čímž se sníží náklady, které by mohly vzniknout při stahování nevyžádané elektronické pošty či příloh. Tato opatření mohou být nadále užitečná v určitých případech jako doplňující nástroj k obecným povinnostem stanoveným touto směrnicí(45) touto směrnicí nejsou dotčena opatření, která členské státy přijmou na ochranu oprávněných zájmů právnických osob s ohledem na nevyžádaná sdělení pro účely přímého marketingu. Pokud členské státy vytvoří rejstřík rozhodnutí neúčastnit se takové komunikace ("opt-out register") pro právnické osoby, většinou podnikající uživatele, bude plně použitelný článek 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) [6];(46) funkce pro poskytování služeb elektronických komunikací mohou být součástí sítě nebo jakékoli části koncového zařízení uživatele, včetně softwaru. Ochrana osobních údajů a soukromí uživatele veřejně dostupných služeb elektronických komunikací musí být nezávislá na konfiguraci různých komponentů, které jsou nezbytné pro poskytování služby, a na rozdělování nezbytných funkcí mezi těmito komponenty. Směrnice 95/46/ES pokrývá veškeré formy zpracování osobních údajů bez ohledu na použitou technologii. Existence zvláštních pravidel pro služby elektronických komunikací vedle obecných pravidel pro další komponenty, které jsou nezbytné pro poskytování takových služeb, nutně nemusí napomoci ochraně osobních údajů a soukromí technologicky neutrálním způsobem. Může být tedy nezbytné přijmout opatření vyžadující, aby výrobci určitých druhů zařízení používaných pro služby elektronických komunikací sestavovali své výrobky takovým způsobem, že do nich zabudují zabezpečovací zařízení, která zajistí ochranu osobních údajů a soukromí uživatelů a účastníků. Přijetí takových opatření v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a o vzájemném uznávání jejich shody [7] zajistí, že zavádění technických vlastností elektronických komunikačních zařízení, včetně softwaru na ochranu údajů, bude harmonizováno tak, aby bylo slučitelné s vytvářením vnitřního trhu;(47) nejsou-li dodržována práva uživatelů a účastníků, musí vnitrostátní právní předpisy poskytnout opravné prostředky. Každé osobě, ať již podléhá soukromému či veřejnému právu, která nebude dodržovat vnitrostátní opatření přijatá podle této směrnice, musí být uloženy sankce;(48) při uplatňování této směrnice je užitečné čerpat ze zkušeností Pracovní skupiny pro fyzických ochranu osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů složené ze zástupců orgánů dozoru členských států, která byla zřízena článkem 29 směrnice 95/46/ES;(49) k usnadnění dosažení souladu s touto směrnicí je třeba přijmout určitá zvláštní opatření pro zpracování dat, které již probíhá, k datu, kdy vnitrostátní právní předpisy provádějící tuto směrnici nabydou účinnosti,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1Oblast působnosti a cíl1. Touto směrnicí se harmonizují předpisy členských států, požadované pro zajištění rovnocenné úrovně ochrany základních práv a svobod, zejména práva na soukromí, se zřetelem na zpracování osobních údajů v odvětví elektronických komunikací, a pro zajištění volného pohybu těchto údajů a elektronických komunikačních zařízení a služeb ve Společenství.2. Ustanovení této směrnice upřesňují a doplňují směrnici 95/46/ES pro účely uvedené v odstavci 1. Navíc poskytují ochranu oprávněných zájmů účastníků, kteří jsou právnickými osobami.3. Tato směrnice se nevztahuje na činnosti, které nespadají do oblasti působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství, jako činnosti uvedené v hlavě V a VI Smlouvy o založení Evropské unie, a v žádném případě na činnosti týkající se veřejné bezpečnosti, obrany, bezpečnosti státu (včetně hospodářské prosperity státu, pokud jsou tyto činnosti spojeny s otázkami bezpečnosti státu) a na činnosti státu v oblasti trestního práva.Článek 2DefiniceNení-li stanoveno jinak, použijí se definice uvedené ve směrnici 95/46/ES a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) [8].Použijí se rovněž tyto definice:(a) "uživatelem" se rozumí jakákoli fyzická osoba používající veřejně dostupnou službu elektronické komunikace pro soukromé či obchodní účely, přičemž není nezbytně nutné, aby byla účastníkem této služby;(b) "provozními údaji" se rozumějí jakékoli údaje zpracovávané pro účely přenosu sdělení sítí elektronických komunikací nebo pro jeho účtování;(c) "lokalizačními údaji" se rozumějí jakékoli údaje zpracovávané v síti elektronických komunikací, které určují zeměpisnou polohu koncového zařízení uživatele veřejně dostupné služby elektronických komunikací;(d) "sdělením" se rozumí jakákoli informace, která se vyměňuje nebo přenáší mezi určitým počtem zúčastněných stran prostřednictvím veřejně dostupné služby elektronických komunikací; toto nezahrnuje informace přenášené jako součást vysílání pro veřejnost prostřednictvím sítě elektronických komunikací s výjimkou případů, kdy lze informace přiřadit k identifikovatelnému účastníku nebo uživateli, který tyto informace přijímá;(e) "voláním" se rozumí spojení uskutečněné prostřednictvím veřejně přístupné telefonní služby, které umožňuje obousměrnou komunikaci v reálném čase;(f) "souhlas" uživatele či účastníka odpovídá souhlasu subjektu údajů podle směrnice 95/46/ES;(g) "službou s přidanou hodnotou" se rozumí jakákoli služba vyžadující zpracování provozních údajů nebo lokalizačních údajů odlišných od provozních, pokud jdou nad rámec toho, co je nezbytné pro přenos sdělení nebo jeho účtování;(h) "elektronickou poštou" se rozumí jakákoli textová, hlasová, zvuková či obrazová zpráva posílaná prostřednictvím veřejné komunikační sítě, kterou lze uchovávat v síti nebo v koncovém zařízení příjemce, dokud si ji příjemce nevyzvedne.Článek 3Dotčené služby1. Tato směrnice se vztahuje na zpracování osobních údajů ve spojení s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací ve veřejných komunikačních sítích ve Společenství.2. Články 8, 10 a 11 se vztahují na účastnické linky připojené k digitálním ústřednám a v případě, že je to technicky možné a nevyžaduje to neúměrné ekonomické zatížení, se vztahují na účastnické linky připojené k analogovým ústřednám.3. Členské státy uvědomí Komisi o případech, ve kterých by splnění požadavků podle článků 8, 10 a 11 bylo technicky nemožné nebo by vyžadovalo neúměrné ekonomické zatížení.Článek 4Bezpečnost1. Poskytovatel veřejně dostupných služeb elektronických komunikací musí přijmout vhodná technická a organizační opatření, aby zajistil bezpečnost svých služeb, v případě nutnosti i v součinnosti s provozovatelem veřejné komunikační sítě, s ohledem na bezpečnost sítě. Se zřetelem na technickou a nákladovou stránku jejich provádění je třeba, aby tato opatření zajišťovala úroveň bezpečnosti odpovídající stávajícímu riziku.2. Existuje-li zvláštní riziko, že bude narušena bezpečnost sítě, musí poskytovatel veřejně dostupných služeb elektronických komunikací informovat účastníky o takovém riziku a pokud toto riziko přesahuje rozsah opatření, která má přijmout poskytovatel služeb, musí účastníky informovat o veškerých možných opatřeních k nápravě, včetně stanovení pravděpodobných souvisejících nákladů.Článek 5Důvěrný charakter sdělení1. Členské státy zajistí prostřednictvím vnitrostátních právních předpisů důvěrný charakter sdělení přenášených pomocí veřejné komunikační sítě a veřejně dostupných služeb elektronických komunikací a s nimi souvisejících provozních údajů. Zejména zakáží příposlech, odposlech, uchovávání nebo jiné druhy zachycování či sledování sdělení a s nimi souvisejících provozních údajů osobami jinými než uživateli bez souhlasu dotčených uživatelů, pokud k takovému jednání nejsou zákonem oprávněny v souladu s čl. 15 odst. 1. Tento odstavec nebrání technickému uchovávání, které je nezbytné pro přenos sdělení, aniž by tím byla dotčena zásada důvěrnosti.2. Odstavec 1 se nedotýká v souladu se zákonem povoleného zaznamenávání sdělení a s ním souvisejících provozních údajů, je-li prováděno v rámci zákonných obchodních praktik za účelem prokazování obchodních transakcí nebo jakéhokoli jiného sdělení v rámci podnikatelských činností.3. Členské státy zajistí, aby užívání sítí elektronických komunikací k uchovávání informací nebo získávání přístupu k informacím uchovávaným v koncovém zařízení účastníka nebo uživatele bylo povoleno pouze za podmínky, že dotčený účastník či uživatel byl jasně a úplně informován v souladu se směrnicí 95/46/ES, mimo jiné o účelech zpracování, a že je mu správcem údajů nabídnuto právo odmítnout takové zpracování. To nebrání technickému ukládání nebo takovému přístupu, jehož jediným účelem je provedení nebo usnadnění přenosu sdělení prostřednictvím sítí elektronických komunikací nebo, je-li to nezbytně nutné pro poskytování služeb informační společnosti, které si účastník nebo uživatel výslovně vyžádal.Článek 6Provozní údaje1. Provozní údaje vztahující se k účastníkům a uživatelům zpracovávané a uchovávané provozovatelem veřejné komunikační sítě nebo poskytovatelem veřejně dostupné služby elektronických komunikací, musí být vymazány nebo anonymizovány, jakmile již nejsou potřebné pro přenos sdělení, aniž by tímto byly dotčeny odstavce 2, 3 a 5 tohoto článku a čl. 15 odst. 1.2. Je možno zpracovávat provozní údaje nezbytné pro účely účtování a stanovení plateb za propojení. Takovéto zpracování je přípustné pouze do konce období, v němž lze právně napadnout účet či uplatňovat nárok na platbu.3. Pro potřeby marketingu služeb elektronických komunikací nebo pro poskytování služeb s přidanou hodnotou může poskytovatel veřejně dostupných služeb elektronických komunikací zpracovávat údaje uvedené v odstavci 1 pouze v nezbytném rozsahu a po dobu pro tyto služby nebo marketing nezbytnou, pokud k tomu dal svůj souhlas účastník nebo uživatel, jehož se údaje týkají. Účastníci či uživatelé musí mít možnost kdykoliv svůj souhlas se zpracováním provozních údajů vzít zpět.4. Poskytovatel služby musí informovat účastníka nebo uživatele o tom, jaké druhy provozních údajů a po jakou dobu budou zpracovávány pro účely uvedené v odstavci 2; při zpracování prováděném pro účely uvedené v odstavci 3 musí být tato informace poskytnuta ještě před získáním souhlasu.5. Zpracování provozních údajů podle odstavců 1, 2, 3 a 4 musí být omezeno na osoby, které jednají z pověření provozovatelů veřejných komunikačních sítí a poskytovatelů veřejně dostupných služeb elektronických komunikací, a které se zabývají účtováním nebo řízením provozu, požadavky zákazníků, odhalováním podvodů, marketingem služeb elektronických komunikací nebo poskytováním služeb s přidanou hodnotou, a musí být omezeno na rozsah, který je nezbytný pro účely těchto činností.6. Odstavce 1, 2, 3 a 5 se použijí, aniž by tím byla dotčena možnost informovat příslušné subjekty o provozních údajích v souladu s použitelnými právními předpisy s cílem řešit spory týkající se zejména propojení či účtování.Článek 7Podrobný rozpis účtů1. Účastníci mají právo obdržet účet bez podrobného rozpisu položek.2. Členské státy použijí vnitrostátní předpisy, aby uvedly do souladu právo účastníků, kteří dostávají podrobný rozpis účtů, s právem na soukromí volajících uživatelů a volaných účastníků, např. zajištěním toho, že těmto uživatelům a účastníkům budou k dispozici dostatečné alternativní komunikační nebo platební metody podporující soukromí.Článek 8Uvedení a omezení identifikace volající a spojené linky1. Je-li nabízeno uvedení identifikace volající linky, poskytovatel služby musí nabídnout volajícímu uživateli možnost potlačit identifikaci volající linky pro každé volání jednotlivě, a to jednoduchým způsobem a zdarma. Volající účastník musí mít tuto možnost pro každou linku.2. Je-li nabízeno uvedení identifikace volající linky, poskytovatel služby musí nabídnout volanému účastníkovi možnost potlačit identifikaci volající linky u příchozích volání, a to jednoduchým způsobem a pro odůvodněné použití této funkce rovněž zdarma.3. Je-li nabízeno uvedení identifikace volající linky a je-li identifikace volající linky provedena ještě před spojením volání, musí poskytovatel služby nabídnout volanému účastníkovi možnost odmítnout příchozí volání, u kterých volající uživatel nebo účastník potlačil uvedení identifikace volající linky, a to jednoduchým způsobem.4. Je-li nabízeno uvedení identifikace spojené linky, poskytovatel služby musí nabídnout volanému účastníkovi možnost potlačit uvedení identifikace spojené linky volajícímu uživateli, a to jednoduchým způsobem a zdarma.5. Odstavec 1 se použije rovněž v případě volání směřujících ze Společenství do třetích zemí. Odstavce 2, 3 a 4 se použijí rovněž v případě příchozích volání ze třetích zemí.6. Členské státy zajistí, že pokud bude nabízeno uvedení identifikace volající a/nebo spojené linky, budou poskytovatelé veřejně dostupných služeb elektronických komunikací o tomto informovat veřejnost, jakož i o možnostech uvedených v odstavcích 1, 2, 3, a 4.Článek 9Lokalizační údaje odlišné od provozních údajů1. Mohou-li být zpracovávány lokalizační údaje odlišné od provozních údajů, které se vztahují k uživatelům nebo účastníkům veřejných komunikačních sítí nebo veřejně dostupných služeb elektronických komunikací, je možné tyto údaje zpracovávat pouze poté, co byly anonymizovány údaje, anebo se souhlasem uživatelů nebo účastníků v nezbytném rozsahu a po nezbytnou dobu pro poskytování služeb s přidanou hodnotou. Poskytovatel služeb musí informovat uživatele nebo účastníky před obdržením jejich souhlasu o druhu lokalizačních údajů odlišných od provozních údajů, které budou zpracovávány, o účelu a délce doby zpracování a o tom, zda budou údaje předány třetí osobě za účelem poskytování služeb s přidanou hodnotou. Uživatelé nebo účastníci musí mít možnost kdykoliv vzít zpět svůj souhlas se zpracováním lokalizačních údajů odlišných od provozních údajů.2. Pokud byl získán souhlas uživatelů či účastníků se zpracováním lokalizačních údajů odlišných od provozních údajů, musí mít i nadále možnost jednoduchým způsobem a zdarma dočasně odmítnout zpracování těchto údajů pro každé připojení k síti nebo pro každý přenos sdělení.3. V souladu s odstavci 1 a 2 musí být zpracování lokalizačních údajů odlišných od provozních údajů omezeno na osoby, které jednají z pověření provozovatele veřejných komunikačních sítí nebo poskytovatele veřejně dostupných služeb elektronických komunikací nebo třetích osob, které poskytují služby s přidanou hodnotou, a musí být omezeno na to, co je nezbytné pro poskytování služeb s přidanou hodnotou.Článek 10VýjimkyČlenské státy zajistí, aby existovaly průhledné postupy určující způsob, který provozovatele veřejné komunikační sítě a/nebo poskytovatele veřejně dostupné služby elektronických komunikací opravňuje nedbat na:(a) potlačení identifikace volající linky, a to dočasně a na základě žádosti účastníka, který požaduje vysledovat zlovolné či obtěžující volání. V souladu s vnitrostátními právními předpisy budou v tomto případě údaje obsahující identifikaci volajícího účastníka uchovány a dány k dispozici provozovatelem veřejné komunikační sítě a/nebo poskytovatelem veřejně dostupné služby elektronických komunikací;(b) potlačení identifikace volající linky a dočasné zamítnutí či neexistenci souhlasu účastníka nebo uživatele se zpracováním lokalizačních údajů, a sice pro jednotlivá volání v případě organizací zabývajících se zpracováním tísňových volání a členským státem za takové uznaných, včetně donucovacích orgánů, lékařských služeb první pomoci a hasičské záchranné služby, a to za účelem odpovídání na tato volání.Článek 11Automatické přesměrování voláníČlenské státy zajistí, aby měl každý účastník možnost jednoduchým způsobem a zdarma pozastavit automatické přesměrování volání třetí osobou do koncového zařízení účastníka.Článek 12Účastnické seznamy1. Členské státy zajistí, aby účastníci byli informováni zdarma a před zařazením do seznamu o účelu/účelech tištěného nebo elektronického účastnického seznamu, který bude k dispozici veřejnosti nebo dosažitelný prostřednictvím informačních služeb o účastnických číslech, a ve kterém mohou být uvedeny jejich osobní údaje, a o dalších možnostech využití založených na vyhledávacích funkcích zabudovaných v elektronických verzích seznamu.2. Členské státy zajistí, aby účastníci měli možnost určit, zda jejich osobní údaje budou uvedeny ve veřejném seznamu a pokud ano, tak které, v rozsahu, ve kterém jsou tyto údaje významné pro účely seznamu stanovené poskytovatelem seznamu, a možnost ověřit, opravit či odstranit tyto údaje. Neuvedení ve veřejném účastnickém seznamu, ověření, oprava či odstranění osobních údajů ze seznamu musí být prováděno zdarma.3. Členské státy mohou vyžadovat, aby byli účastníci požádáni o dodatečný souhlas, bude-li účel veřejného účastnického seznamu jiný, než je vyhledávání podrobností pro kontaktování osoby na základě jejího jména a případně nutnosti i minimálního množství dalších identifikátorů.4. Odstavce 1 a 2 se použijí na účastníky, kteří jsou fyzickými osobami. V rámci práva Společenství a použitelných vnitrostátních právních předpisů členské státy také zajistí, že budou dostatečně chráněny oprávněné zájmy účastníků, kteří nejsou fyzickými osobami, pokud jde o jejich uvedení ve veřejných účastnických seznamech.Článek 13Nevyžádaná sdělení1. Automatické volací systémy bez zásahu člověka (automatické volací přístroje), faximilní přístroje (faxy) nebo elektronickou poštu je možno použít pro účely přímého marketingu pouze v případě účastníků, kteří k tomu dali předchozí souhlas.2. Bez ohledu na odstavec 1, pokud fyzická nebo právnická osoba získává od svých zákazníků podrobnosti jejich elektronického kontaktu pro elektronickou poštu v souvislosti s prodejem výrobku nebo služby a v souladu se směrnicí 95/46/ES, může tato fyzická či právnická osoba využít tyto podrobnosti elektronického kontaktu pro účely přímého marketingu svých vlastních obdobných výrobků nebo služeb pouze za předpokladu, že je zákazníkům jasně a zřetelně poskytnuta možnost zdarma a jednoduchým způsobem nesouhlasit s takovým využitím podrobností jejich elektronického kontaktu v době, kdy se shromažďují, a při zasílání každého jednotlivého sdělení, pokud zákazník původně toto využití neodmítl.3. Členské státy musí přijmout vhodná opatření zajišťující, že nevyžádaná sdělení, zdarma, pro účely přímého marketingu, v případech jiných než uvedených v odstavcích 1 a 2, nebudou povolena buď bez souhlasu dotčených účastníků, nebo ve vztahu k účastníkům, kteří si nepřejí taková sdělení dostávat, přičemž výběr z uvedených možností bude stanoven vnitrostátními právními předpisy.4. V každém případě je nutno zakázat praxi posílat elektronickou poštu pro účely přímého marketingu, pokud tato skrývá nebo utajuje totožnost odesílatele, jehož jménem se sdělení přenáší, anebo ji posílat bez platné adresy, na kterou by příjemce mohl odeslat žádost o ukončení zasílání takových sdělení.5. Odstavce 1 a 3 se použijí na účastníky, kteří jsou fyzickými osobami. V rámci práva Společenství a použitelných vnitrostátních právních předpisů členské státy také zajistí, že budou dostatečně chráněny oprávněné zájmy účastníků, kteří nejsou fyzickými osobami, pokud jde o nevyžádaná sdělení.Článek 14Technické znaky a normalizace1. Při provádění ustanovení této směrnice členské státy zajistí s výhradou odstavců 2 a 3, že na koncové zařízení nebo jiné elektronické komunikační zařízení nebudou kladeny žádné povinné požadavky na zvláštní technické znaky, které by bránily uvádění zařízení na trh a volnému oběhu tohoto zařízení v členských státech a mezi nimi.2. Budou-li ustanovení této směrnice prováděna výlučně s požadavkem na zvláštní technické znaky v sítích elektronických komunikací, členské státy uvědomí Komisi v souladu s postupem uvedeným ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a pravidel pro služby informační společnosti [9].3. V případě potřeby lze přijmout opatření, aby bylo zajištěno, že koncové zařízení je sestrojeno tak, že odpovídá právu uživatelů na ochranu a kontrolu využití jejich osobních údajů v souladu se směrnicí 1999/5/ES a rozhodnutím Rady 87/95/EHS ze dne 22. prosince 1986 o normalizaci v oblasti informačních technologií a telekomunikací [10].Článek 15Použití některých ustanovení směrnice 95/46/ES1. Členské státy mohou přijmout legislativní opatření, kterými omezí rozsah práv a povinností uvedených v článku 5, článku 6, čl. 8 odst. 1, 2, 3 a 4 a článku 9 této směrnice, pokud toto omezení představuje v demokratické společnosti nezbytné, přiměřené a úměrné opatření pro zajištění národní bezpečnosti (tj. bezpečnosti státu), obrany, veřejné bezpečnosti a pro prevenci, vyšetřování, odhalování a stíhání trestných činů nebo neoprávněného použití elektronického komunikačního systému, jak je uvedeno v čl. 13 odst. 1 směrnice 95/64/ES. Členské státy mohou mimo jiné přijmout právní opatření umožňující zadržení údajů na omezenou dobu na základě důvodů uvedených v tomto odstavci. Veškerá opatření uvedená v tomto odstavci musí být v souladu s obecnými zásadami práva Společenství, včetně zásad uvedených v čl. 6 odst. 1 a 2 Smlouvy o založení Evropské unie.2. Ustanovení směrnice 95/46/ES, kapitoly III o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích, se použijí s ohledem na vnitrostátní právní předpisy přijaté v souladu s touto směrnicí a s ohledem na práva jednotlivců vyplývající z této směrnice.3. Pracovní skupina pro ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů, zřízená podle článku 29 směrnice 95/46/ES, plní rovněž úkoly stanovené článkem 30 uvedené směrnice týkající se záležitostí upravených touto směrnicí, zejména ochrany základních práv a svobod a oprávněných zájmů v odvětví elektronických komunikací.Článek 16Přechodná ustanovení1. Článek 12 se nepoužije na vydávání účastnických seznamů, které byly vydány nebo uvedeny na trh v tištěné formě nebo v off-line elektronické formě ještě před tím, než vnitrostátní předpisy přijaté na základě této směrnice nabudou účinnosti.2. Jsou-li osobní údaje účastníků pevných nebo mobilních veřejných hlasových telefonních služeb součástí veřejného účastnického seznamu v souladu s ustanoveními směrnice 95/46/ES a článkem 11 směrnice 97/66/ES ještě před tím, než vnitrostátní předpisy přijaté podle této směrnice vstoupí v platnost, mohou osobní údaje těchto účastníků zůstat uvedeny v tomto veřejném účastnickém seznamu v jeho tištěné nebo elektronické verzi, včetně verzí se zpětnou vyhledávací funkcí, pokud účastníci nestanoví jinak poté, co získali úplné informace o účelech a možnostech volby v souladu s článkem 12 této směrnice.Článek 17Provedení1. Členské státy uvedou v účinnost právní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. října 2003. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice a jejich veškeré následné úpravy.Článek 18PřezkumNejpozději do tří let od data uvedeného v čl. 17 odst. 1 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování této směrnice a jejím dopadu na hospodářské subjekty a spotřebitele, zejména s ohledem na ustanovení o nevyžádaných sděleních, přičemž vezme v úvahu mezinárodní prostředí. Pro tento účel může Komise vyžadovat od členských států informace, které musí být poskytnuty bez zbytečného odkladu. V případě potřeby navrhne Komise úpravy této směrnice, přičemž vezme v úvahu výsledky uvedené zprávy, případné změny v tomto odvětví a další návrhy, které bude považovat za nezbytné pro zvýšení účinnosti této směrnice.Článek 19Zrušovací ustanoveníSměrnice 97/66/ES se zrušuje s účinkem ode dne uvedeného v čl. 17 odst. 1.Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici.Článek 20Vstup v platnostTato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 21UrčeníTato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 12. července 2002.Za Evropský parlamentpředsedaP. CoxZa RadupředsedaT. Pedersen[1] Úř. věst. C 365 E, 19.12.2000, s. 223.[2] Úř. věst. C 123, 25.4.2001, s. 53.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 13. listopadu 2001 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 28. ledna 2002 (Úř. věst. C 113 E, 14.5.2002, s. 39) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 30. května 2002 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne 25. června 2002.[4] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.[5] Úř. věst. L 24, 30.1.1998, s. 1.[6] Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1.[7] Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 10.[8] Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33.[9] Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37, ve znění směrnice 98/48/ES (Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18).[10] Úř. věst. L 36, 7.2.1987, s. 31, ve znění Aktu o přistoupení z roku 1994.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2008/16/ES ze dne 15. února 2008 , kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky etofenprox do přílohy I uvedené směrnice (Text s významem pro EHP)

text:
               16.2.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 42/48

      SMĚRNICE KOMISE 2008/16/ES
   ze dne 15. února 2008,
   kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky etofenprox do přílohy I uvedené směrnice
   (Text s významem pro EHP)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Komise (ES) č. 2032/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh a o změně nařízení (ES) č. 1896/2000 (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje etofenprox.

               (2)

               Podle nařízení (ES) č. 2032/2003 byl etofenprox v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 8, konzervační přípravky na dřevo, podle přílohy V směrnice 98/8/ES.

               (3)

               Rakousko bylo jmenováno členským státem zpravodajem a předložilo Komisi dne 11. října 2005 zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 10 odst. 5 a 7 nařízení (ES) č. 2032/2003.

               (4)

               Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 2032/2003 byly závěry tohoto přezkumu v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky ze dne 21. června 2006 zařazeny do hodnotící zprávy.

               (5)

               Z přezkumu etofenproxu nevyplynuly žádné otevřené otázky ani obavy, kterými by se měl zabývat Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika.

               (6)

               Z provedených zkoumání vyplynulo, že u biocidních přípravků používaných jako konzervační přípravky na dřevo, které obsahují etofenprox, lze očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Zjištěná rizika pro lidské zdraví jsou však přijatelná pouze u sezónního nebo přerušovaného používání (do 3 měsíců za rok). Je tedy vhodné zařadit etofenprox do přílohy I směrnice 98/8/ES a zajistit tak, aby ve všech členských státech mohla být povolení pro biocidní přípravky používané jako konzervační přípravky na dřevo, které obsahují etofenprox, udělována, měněna nebo odnímána v souladu s čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES. U povolení pro přípravky, které se používají po celý rok, se vyžaduje předložení údajů o absorpci kůží, aby bylo možno prokázat, že tento přípravek může být používán bez nepřijatelného rizika pro lidské zdraví.

               (7)

               Vzhledem k výsledkům hodnotící zprávy, a zejména zjištěnému riziku pro pracovníky, je vhodné požadovat, aby přípravky, které obsahují etofenprox a jsou určeny pro průmyslové použití jako konzervační přípravky na dřevo, byly používány s vhodnými ochrannými prostředky.

               (8)

               Na úrovni Společenství nebyly hodnoceny všechny možnosti použití. Je proto vhodné, aby členské státy věnovaly zvláštní pozornost rizikům působícím na prostředí a populace, které nebyly reprezentativně zastoupeny při hodnocení rizik na úrovni Společenství, a při vydávání povolení se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem zmírnění zjištěných rizik na přijatelnou úroveň.

               (9)

               Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla prováděna ve všech členských státech zároveň, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky etofenprox na trhu a rovněž aby se obecně usnadnily vlastní operace v rámci trhu s biocidními přípravky.

               (10)

               Před zařazením účinné látky do přílohy I směrnice 98/8/ES je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou, a zajistit, aby žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, mohli plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, která v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky.

               (11)

               Po zařazení účinné látky by mělo být členským státům poskytnuto přiměřené období k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES, a zejména k udělení, změně nebo odnětí povolení biocidních přípravků typu 8 obsahujících etofenprox za účelem zajištění souladu se směrnicí 98/8/ES.

               (12)

               Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (13)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Příloha I směrnice 98/8/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.
   Článek 2
   Provedení do vnitrostátních právních předpisů
   1.   Členské státy přijmou a zveřejní nejpozději do 31. ledna 2009 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi uvedenými předpisy a touto směrnicí.
   Použijí uvedené předpisy ode dne 1. února 2010.
   Uvedené předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 15. února 2008.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/70/ES (Úř. věst. L 312, 30.11.2007, s. 26).

      (2)  Úř. věst. L 307, 24.11.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1849/2006 (Úř. věst. L 355, 15.12.2006, s. 63).

      PŘÍLOHA
      V příloze I směrnice 98/8/ES se vkládá nová položka „č. 5“, která zní:

                     Číslo

                     Obecný název

                     Název podle IUPAC
                     Identifikační čísla

                     Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh

                     Datum zařazení

                     Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3
                     (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledním rozhodnutí o zařazení, pokud jde o jejich účinné látky)

                     Datum skončení platnosti zařazení

                     Typ přípravku

                     Zvláštní ustanovení (1)

                     „5

                     etofenprox

                     3-fenoxylbenzyl-2-(4-etoxyfenyl)-2-metylpropyleter
                     č. ES: 407-980-2
                     č. CAS: 80844-07-1

                     970 g/kg

                     1. února 2010

                     31. ledna 2012

                     31. ledna 2020

                     8

                     Členské státy při hodnocení žádosti o povolení pro přípravky v souladu s článkem 5 a přílohou VI hodnotí použití a/nebo scénář expozice a/nebo populace, pokud nebyly reprezentativně zastoupeny při hodnocení rizik na úrovni Společenství a existuje-li riziko expozice přípravku. Členské státy při udílení povolení přípravku zhodnotí rizika a dále zajistí, aby byla přijata vhodná opatření nebo stanoveny zvláštní podmínky ke zmírnění zjištěných rizik. Povolení pro přípravky lze udělit pouze tehdy, pokud žádost prokazuje, že rizika je možno snížit na přijatelnou úroveň.
                     Členské státy zajistí, aby povolení splňovala tyto podmínky:
                     Vzhledem ke zjištěnému riziku pro pracovníky přípravky nelze používat celoročně, pokud údaje o absorpci kůží neprokazují, že nehrozí nepřijatelná rizika chronické expozice. Navíc prostředky určené pro průmyslové použití musí být používány s vhodnými osobními ochrannými prostředky.“

         (1)  Obsah a závěry hodnotících zpráv k provádění společných zásad přílohy VI jsou k dispozici na internetové stránce Komise: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Směrnice Rady ze dne 27. července 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňkových obrysových svítilen, předních obrysových svítilen, zadních obrysových svítilen a brzdových svítilen motorových vozidel a jejich přípojných vozidel

text:
Důležité právní upozornění

|

31976L0758

Úřední věstník L 262 , 27/09/1976 S. 0054 - 0070 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 5 S. 0083  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 4 S. 0025  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 5 S. 0083  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 5 S. 0093  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 5 S. 0093

		Směrnice Radyze dne 27. července 1976o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňkových obrysových svítilen, předních obrysových svítilen, zadních obrysových svítilen a brzdových svítilen motorových vozidel a jejich přípojných vozidel(76/758/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],vzhledem k tomu, že technické požadavky, které musí motorová vozidla podle vnitrostátních právních předpisů splňovat, se mimo jiné vztahují na doplňkové obrysové svítilny, přední obrysové svítilny, zadní obrysové svítilny a brzdové svítilny;vzhledem k tomu, že se tyto požadavky v jednotlivých členských státech liší; že je proto nutné, aby všechny členské státy zavedly stejné požadavky vedle nebo namísto svých stávajících právních předpisů, zejména aby bylo možné použít u všech typů vozidel postup EHS schvalování typu, který je předmětem směrnice Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel [3];vzhledem k tomu, že směrnicí 76/756/EHS [4] stanovila Rada společné požadavky na montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci motorových vozidel a jejich přípojných vozidel;vzhledem k tomu, že harmonizovaný postup schvalování typu doplňkových obrysových svítilen, předních obrysových svítilen, zadních obrysových svítilen a brzdových svítilen umožní každému členskému státu ověřovat plnění společných požadavků na konstrukci a zkoušení a informovat o výsledku ostatní členské státy zasláním kopie certifikátu schválení typu vystaveného pro každý typ doplňkové obrysové svítilny, přední obrysové svítilny, zadní obrysové svítilny nebo brzdové svítilny; že umístění značky EHS schválení typu konstrukční části na všechny doplňkové obrysové svítilny, přední obrysové svítilny, zadní obrysové svítilny a brzdové svítilny, které byly vyrobeny ve shodě se schváleným typem, vyloučí nutnost technického ověření těchto svítilen v ostatních členských státech;vzhledem k tomu, že je žádoucí vzít v úvahu technické požadavky přijaté Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů v jejím předpisu č. 7 ("Jednotná ustanovení pro schvalování typu obrysových (bočních) svítilen, zadních červených svítilen a brzdových svítilen pro motorová vozidla (s výjimkou motocyklů) a jejich přípojná vozidla") [5], který je přílohou Dohody ze dne 20. března 1958 o přijetí jednotných podmínek pro schvalování typu a vzájemné uznávání schválení typu výstroje a dílů motorových vozidel;vzhledem k tomu, že sbližování vnitrostátních právních předpisů týkajících se motorových vozidel předpokládá, že členské státy budou vzájemně uznávat kontroly provedené kterýmkoli z nich podle společných požadavků,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Každý členský stát udělí EHS schválení typu konstrukční části pro každý typ přední obrysové svítilny, zadní obrysové svítilny nebo brzdové svítilny, který splňuje požadavky na konstrukci a zkoušení stanovené v přílohách 0, I, III, IV a V.2. Členský stát, který uděluje EHS schválení typu konstrukční části, přijme podle potřeby a popřípadě ve spolupráci s příslušnými orgány ostatních členských států nezbytná opatření k ověření, že vyráběné typy jsou shodné se schváleným typem. Toto ověření se omezí na namátkovou kontrolu.Článek 2Pro každý typ přední obrysové svítilny, zadní obrysové svítilny nebo brzdové svítilny, který schválí podle článku 1, přidělí členské státy výrobci nebo jeho pověřenému zástupci značku EHS schválení typu konstrukční části podle vzoru uvedeného v příloze III.Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření, aby zabránily užívání značek, které by mohly vést k záměně předních obrysových svítilen, zadních obrysových svítilen nebo brzdových svítilen, jejichž typ byl schválen podle článku 1, s jinými zařízeními.Článek 31. Členské státy nesmějí zakázat uvedení předních obrysových svítilen, zadních obrysových svítilen nebo brzdových svítilen na trh z důvodů týkajících se jejich konstrukce nebo funkčního principu, jestliže jsou opatřeny značkou EHS schválení typu konstrukční části.2. Členský stát však může zakázat uvedení předních obrysových svítilen, zadních obrysových svítilen nebo brzdových svítilen opatřených značkou EHS schválení typu konstrukční části na trh, jestliže soustavně nevykazují shodu se schváleným typem.O přijatých opatřeních dotyčný členský stát neprodleně uvědomí ostatní členské státy a Komisi a uvede důvody svého rozhodnutí.Článek 4Příslušný orgán každého členského státu zašle do jednoho měsíce příslušným orgánům ostatních členských států kopie certifikátu schválení typu konstrukční části, jehož vzor je uveden v příloze II, pro každý typ přední obrysové svítilny, zadní obrysové svítilny nebo brzdové svítilny, pro který schválení typu udělil nebo udělit odmítl.Článek 51. Pokud členský stát, který udělil EHS schválení typu konstrukční části, zjistí, že se více předních obrysových svítilen, zadních obrysových svítilen nebo brzdových svítilen opatřených touž značkou EHS schválení typu konstrukční části neshoduje s typem, který byl schválen, přijme nezbytná opatření, aby byla znovu zajištěna shodnost vyráběných zařízení se schváleným typem. O přijatých opatřeních, která mohou při trvalé neshodnosti vést až k odejmutí EHS schválení typu konstrukční části, uvědomí příslušný orgán dotyčného státu příslušné orgány ostatních členských států. Stejná opatření tento orgán přijme, jestliže je o takové neshodnosti informován příslušnými orgány jiného členského státu.2. Příslušné orgány členských států se do jednoho měsíce vzájemně informují o každém odejmutí EHS schválení typu konstrukční části s uvedením důvodů.Článek 6Veškerá rozhodnutí o odmítnutí nebo odejmutí EHS schválení typu konstrukční části pro typ přední obrysové svítilny, zadní obrysové svítilny nebo brzdové svítilny nebo o zákazu jeho uvedení na trh nebo jeho užívání, učiněná na základě předpisů přijatých k provedení této směrnice, musí být podrobně odůvodněna. Rozhodnutí se oznamuje dotčené osobě s uvedením možnosti podat opravné prostředky, která jsou jí podle platných právních předpisů členských států k dispozici, a o lhůtách pro jejich podání.Článek 7Členské státy nesmějí odmítnout udělit EHS schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu pro určitý typ vozidla z důvodů týkajících se předních obrysových svítilen, zadních obrysových svítilen nebo brzdových svítilen, jestliže jsou tyto svítilny opatřeny značkou EHS schválení typu konstrukční části a jestliže jsou namontovány v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici 76/756/EHS.Článek 8Členské státy nesmějí odmítnout nebo zakázat prodej, registraci, uvedení do provozu nebo užívání vozidla z důvodů týkajících se předních obrysových svítilen, zadních obrysových svítilen nebo brzdových svítilen, jestliže jsou tyto svítilny opatřeny značkou EHS schválení typu konstrukční části a jestliže jsou namontovány v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici 76/756/EHS.Článek 9Pro účely této směrnice se "vozidlem" rozumí každé motorové vozidlo určené k provozu na pozemních komunikacích, s karoserií nebo bez karoserie, které má nejméně čtyři kola a maximální konstrukční rychlost vyšší než 25 km/h, a jeho přípojné vozidlo, s výjimkou kolejových vozidel, zemědělských traktorů a strojů a strojů pro veřejné práce.Článek 10Změny nezbytné pro přizpůsobení požadavků příloh technickému pokroku se přijímají postupem stanoveným v článku 13 směrnice 70/156/EHS.Článek 111. Členské státy přijmou a zveřejní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. července 1977 a neprodleně o nich uvědomí Komisi. Použijí tyto předpisy nejpozději ode dne 1. října 1977.2. Po oznámení této směrnice uvědomí členské státy v dostatečném časovém předstihu Komisi také o všech návrzích právních a správních předpisů, které hodlají přijmout v oblasti působnosti této směrnice, a to tak, aby se k nim Komise mohla vyjádřit.Článek 12Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 27. července 1976.Za RadupředsedaM. van der Stoel[1] Úř. věst. C 76, 7.4.1975, s. 37.[2] Úř. věst. C 255, 7.11.1975, s. 3.[3] Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1.[4] Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 1.[5] Evropská hospodářská komise, dokument E/ECE/324, doplněk 6 ze dne 22. května 1967 a oprava 1 ze dne 9. února 1971.--------------------------------------------------Seznam přílohPříloha 0 | —Definice, obecné požadavky, svítivost vyzařovaného světla, zkušební postup, barva vyzařovaného světla, shodnost výroby, poznámky k barvě |Příloha I | —Přední obrysové svítilny, zadní obrysové svítilny a brzdové svítilny: požadované minimální úhly rozložení světla v prostoru |Příloha II | —Vzor certifikátu EHS schválení typu konstrukční části |Příloha III | Požadavky na EHS schválení typu konstrukční části a označeníDodatek: Příklady EHS značek schválení typu konstrukční části |Příloha IV | —Fotometrická měření |Příloha V | —Barva vyzařovaného světla a tříbarevné souřadnice |--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 98/101/ES ze dne 22. prosince 1998, kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 91/157/EHS o bateriích a akumulátorech obsahujících určité nebezpečné látkyText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

31998L0101

Úřední věstník L 001 , 05/01/1999 S. 0001 - 0002

		Směrnice Komise 98/101/ESze dne 22. prosince 1998,kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 91/157/EHS o bateriích a akumulátorech obsahujících určité nebezpečné látky(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 91/157/EHS ze dne 18. března 1991 o bateriích a akumulátorech obsahujících určité nebezpečné látky [1], a zejména na článek 10 uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že v rámci aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska, zejména v článcích 69 a 112, se předpokládá, že během období 4 let ode dne přistoupení budou některá ustanovení týkající se baterií obsahujících rtuť uvedená v článku 3 směrnice 91/157/EHS přezkoumána v souladu s postupy ES;vzhledem k tomu, že pro dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí by mělo být zakázáno uvádění na trh určitých baterií podle toho, jaké množství rtuti obsahují; že pro dosažení maximálního účinku pro životního prostředí se musí tento zákaz vztahovat i na zařízení, do kterých jsou tyto baterie a akumulátory zabudovány; že tento zákaz může mít pozitivní vliv na podporu využití baterií;vzhledem k tomu, že by měl být zohledněn vývoj alternativních baterií neobsahujících těžké kovy;vzhledem k tomu, že směrnice 91/157/EHS by měla být přizpůsobena;vzhledem k tomu, že opatření uvedená v této směrnici jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 18 směrnice 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech [2], naposledy pozměněné rozhodnutím Komise 96/350/ES [3],PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 91/157/EHS se mění takto:1. Čl. 3 odst. 1 se nahrazuje tímto:"1. Členské státy zakáží nejpozději ode dne 1. ledna 2000 uvádět na trh baterie a akumulátory obsahující více než 0,0005 % hmot. rtuti, včetně případů, kdy jsou tyto baterie a akumulátory zabudovány do zařízení. Tento zákaz se nevztahuje na knoflíkové články a baterie, které jsou složeny z knoflíkových článků s obsahem rtuti nejvýše 2 % hmot."2. Příloha I se nahrazuje textem v příloze této směrnice.Článek 2Členské státy přijmou a zveřejní opatření nezbytná pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. ledna 2000. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 22. prosince 1998.Za KomisiRitt Bjerregaardčlenka Komise[1] Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 38.[2] Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 47.[3] Úř. věst. L 135, 6.6.1996, s. 32.--------------------------------------------------PŘÍLOHA"PŘÍLOHA IBaterie a akumulátory, na které se vztahuje tato směrnice:1. Baterie a akumulátory uvedené na trh po 1. lednu 1999 obsahující více než 0,0005 % hmot. rtuti.2. Baterie a akumulátory uvedené na trh po 18. září 1992 a obsahující:- více než 25 mg rtuti v jednom článku, s výjimkou alkalických manganových baterií,- více než 0,025 % hmot. kadmia,- více než 0,4 % hmot. olova.3. Alkalické manganové baterie obsahující více než 0,025 % hmot. rtuti uvedené na trh po 18. září 1992."--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady 94/56/ES ze dne 21. listopadu 1994, kterou se zavádějí základní zásady pro vyšetřování nehod a nahodilých událostí v civilním letectví

text:
Důležité právní upozornění

|

31994L0056

Úřední věstník L 319 , 12/12/1994 S. 0014 - 0019 Finské zvláštní vydání: Kapitola 7 Svazek 5 S. 0172  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 7 Svazek 5 S. 0172

		Směrnice Rady 94/56/ESze dne 21. listopadu 1994,kterou se zavádějí základní zásady pro vyšetřování nehod a nahodilých událostí v civilním letectvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství a zejména čl. 84 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],souladu s postupem uvedeným v článku 189c Smlouvy [3],vzhledem k tomu, že je třeba zachovat všeobecně vysokou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě a že má být vyvinuto veškeré úsilí ke snížení počtu nehod a nahodilých událostí;vzhledem k tomu, že rychle prováděná technická vyšetřování nehod a nahodilých událostí civilního letectví zvyšují leteckou bezpečnost tím, že napomáhají zabraňovat výskytu těchto nehod a nahodilých událostí;vzhledem k tomu, že je třeba brát ohled na Úmluvu o mezinárodním civilním letectví podepsanou v Chicagu dne 7. prosince 1994, která stanoví zavedení veškerých opatření nezbytných pro bezpečný provoz letadel; že je třeba brát ohled zejména na přílohu 13 této úmluvy, jež stanoví pro vyšetřování leteckých nehod doporučené mezinárodní normy a zvyklosti;vzhledem k tomu, že podle mezinárodních norem v příloze 13 má být vyšetřování nehod prováděno za odpovědnosti státu, v němž k nehodě došlo;vzhledem k tomu, že není-li v případě vážné nahodilé události vyšetřování provedeno státem, v němž k události došlo, mělo by být provedeno státem registrace;vzhledem k tomu, že vyšetřování vážných nahodilých událostí má být prováděno stejným způsobem jako vyšetřování nehod;vzhledem k tomu, že se při vyšetřování přihlíží k tomu, jaké poučení lze získat ke zvýšení bezpečnosti;vzhledem k tomu, že letecká bezpečnost vyžaduje, aby bylo vyšetřování provedeno v co nejkratší době;vzhledem k tomu, že vyšetřovatelé musí být schopni dokončit své úkoly, aniž by jim v tom bylo bráněno;vzhledem k tomu, že členské státy musí v souladu s platnými právními předpisy týkajícími se pravomoci orgánů příslušných pro soudní šetření, případně v úzké spolupráci s těmito orgány, zajistit, aby osoby příslušné pro technické šetření mohly provádět své úkoly za co nejlepších podmínek;vzhledem k tomu, že vyšetřování nehod a nahodilých událostí, ke kterým dojde v civilním letectví, má být prováděno nezávislým orgánem či subjektem nebo pod kontrolou nezávislého orgánu či subjektu s cílem vyhnout se konfliktu zájmů a jakékoliv možné účasti na vyšetřovaných příčinách výskytu nehod a nahodilých událostí;vzhledem k tomu, že orgán či subjekt má být vhodně vybaven a jeho úkoly by mohly zahrnovat preventivní činnost;vzhledem k tomu, že členské státy mají učinit opatření zajišťující při vyšetřování vzájemnou pomoc, je-li jí třeba;vzhledem k tomu, že členský stát musí mít možnost pověřit provedením vyšetřování jiný členský stát;vzhledem k tomu, že pro předcházení nehodám je důležité co nejdříve zveřejňovat závěry vyšetřování nehod;vzhledem k tomu, že při rozšiřování závěrů z vyšetřování nahodilých událostí má být brána v úvahu jejich konkrétní povaha;vzhledem k tomu, že členské státy mají patřičně brát na vědomí bezpečnostní doporučení vyplývající z vyšetřování nehod a nahodilých událostí;vzhledem k tomu, že výhradním důvodem technického vyšetřování je vzít si z něj ponaučení, aby se zabránilo budoucím nehodám a nahodilým událostem; že z tohoto důvodu nejsou analýzy události, závěry a bezpečnostní doporučení určeny k určování viny či odpovědnosti,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1CílÚčelem této směrnice je zvýšit leteckou bezpečnost usnadněním rychlého průběhu vyšetřování, jejichž výhradním cílem je zabránit budoucím nehodám a nahodilým událostem.Článek 2Předmět1. Tato směrnice se vztahuje na vyšetřování nehod a nahodilých událostí v civilním letectví, ke kterým dojde na území Společenství, s ohledem na mezinárodní závazky členských států.2. Mimo území Společenství se tato směrnice vztahuje rovněž nai) vyšetřování nehod týkajících se letadel zapsaných v členském státě, jestliže nejsou prováděna jiným státem;ii) vyšetřování vážných nahodilých událostí týkajících se letadel zapsaných v členském státě nebo provozovaných podnikem usazeným v členském státě, jestliže nejsou prováděna jiným státem.Článek 3DefinicePro účely této směrnice se:a) "nehodou" rozumí událost spojená s provozem letadla, která nastane mezi dobou, kdy osoby nastoupí do letadla s úmyslem letět, a dobou, kdy všechny tyto osoby vystoupí, přičemž během této doby1. je některá osoba smrtelně či vážně zraněna v důsledku- toho, že byla v letadle, nebo- přímého styku s jakoukoliv částí letadla včetně částí, které se oddělily od letadla, nebo- bezprostřední expozice vzduchu vycházejícího z motoru,vyjma situace, kdy zranění pochází z přirozených příčin způsobených osobou samou nebo jinými osobami nebo kdy jsou zranění způsobena černým pasažérům skrývajícím se mimo oblasti normálně dostupné cestujícím a posádce, nebo2. letadlo utrpí škodu nebo konstrukční závadu, která- nepříznivě ovlivňuje konstrukční pevnost, výkonové nebo letové charakteristiky letadla a- by normálně vyžadovala velkou opravu nebo náhradu postižené součástky,vyjma poruchu nebo poškození motoru, kdy se poškození omezuje na motor, jeho kryt nebo příslušenství nebo se poškození omezuje na vrtule, koncovky křídel, antény, pneumatiky, brzdy, aerodynamický kryt, malá promáčknutí nebo proražené díry do povrchu letadla,3. letadlo se ztratí nebo je zcela nedostupné;b) "vážným zraněním" rozumí zranění, které osoba utrpí při nehodě a které:1. vyžaduje hospitalizaci delší než 48 hodin do sedmi dní ode dne, kdy ke zranění došlo, nebo2. má za následek zlomeninu jakékoliv kosti (vyjma jednoduchých zlomenin prstů na ruce nebo na noze či zlomenin nosu) nebo3. zahrnuje tržné rány způsobující vážné krvácení, poškození nervů, svalů či šlach nebo4. zahrnují zranění jakýchkoliv vnitřních orgánů nebo5. zahrnují spáleniny druhého nebo třetího stupně nebo veškeré spáleniny postihující více než 5 % povrchu těla nebo6. zahrnují prokázanou expozici infekčním látkám či škodlivému záření;c) "smrtelným zraněním" rozumí zranění, které osoba utrpí při nehodě a které má za následek smrt této osoby do 30 dní ode dne nehody;d) "příčinami" rozumí činnosti, opomenutí, události či podmínky nebo jejich kombinace, které vedly k nehodě či nahodilé události;e) "vyšetřováním" rozumí postup vedený za účelem zabránění nehodě či nahodilé události, který zahrnuje shromažďování a analýzu informací, vypracování závěrů včetně určení příčiny či příčin a případně vypracování bezpečnostních doporučení;f) "odpovědným vyšetřovatelem" rozumí osoba pověřená na základě své kvalifikace organizací, vedením a kontrolou vyšetřování;g) "záznamovým zařízením letu" rozumí každý typ záznamového zařízení instalovaného v letadle za účelem usnadnění vyšetřování nehod nebo nahodilých událostí;h) "podnikem" rozumí fyzická osoba, právnická osoba, založená za účelem zisku, nebo ne, nebo úřední subjekt bez ohledu na to, zda má vlastní právnickou subjektivitu;i) "provozovatelem" rozumí osoba, subjekt nebo podnik provozující nebo navrhující k provozování jedno či více letadel;j) "nahodilou událostí" rozumí událost jiná než nehoda spojená s provozem letadla, která postihuje nebo by mohla postihnout bezpečnost provozu;k) "vážnou nahodilou událostí" rozumí nahodilá událost zahrnující okolnosti, které naznačují, že se téměř stala nehoda (seznam příkladů vážných nahodilých událostí se uvádí v příloze);l) "bezpečnostním doporučením" rozumí každý návrh vyšetřujícího orgánu nebo státu provádějícího technické vyšetřování založený na informacích vyplývajících z tohoto vyšetřování a vypracovaný s úmyslem zabránit nehodám a nahodilým událostem.Článek 4Vyšetřovací povinnost1. Každá nehoda nebo vážná nahodilá událost musí být předmětem vyšetřování.Nicméně členské státy mohou přijmout opatření umožňující, aby nahodilé události nezahrnuté v prvním pododstavci byly rovněž předmětem vyšetřování, jestliže vyšetřující orgán může předpokládat, že z nahodilé události vyplyne poučení vztahující se k letecké bezpečnosti.2. Rozsah vyšetřování a postup, který je třeba dodržet při jeho provádění, určí vyšetřující orgán při dodržení zásad a cílů této směrnice a v závislosti na poučení, které lze z nehody nebo vážné nahodilé události získat ve vztahu ke zlepšení bezpečnosti.3. Vyšetřování podle odstavce 1 se v žádném případě nezabývá určováním viny či odpovědnosti.Článek 5Povaha vyšetřování1. Členské státy vymezí v rámci svých příslušných právních systémů právní povahu vyšetřování, který umožní odpovědným vyšetřovatelům provádět své úkoly co nejúčinněji a v co nejkratší době.2. V souladu s platnými právními předpisy členských států a případně ve spolupráci s orgány příslušnými pro soudní šetření jsou vyšetřovatelé oprávněni mimo jinéa) k volnému přístupu na místo nehody nebo nahodilé události a k letadlu, jeho obsahu či troskám;b) zajistit okamžité vypracování seznamu důkazů a kontrolu odstraňování trosek nebo součástí pro účely prozkoumání neb analýzy;c) k okamžitému přístupu k záznamovému přístroji o letu a k veškerým ostatním záznamům a k využití jejich obsahu;d) k přístupu k výsledkům pitvy těl obětí nebo testům provedeným na vzorcích odebraných z těl obětí;e) k okamžitému přístupu k výsledkům vyšetřování osob odpovědných za provoz letadla nebo k výsledkům zkoušek provedeným na vzorcích odejmutých těmto osobám;f) k výslechu svědků;g) k volnému přístupu k veškerým významným informacím nebo záznamům vlastníka, provozovatele nebo výrobce letadla a orgánů příslušných pro civilní letectví nebo letiště.Článek 6Vyšetřující orgán nebo subjekt1. Každý členský stát zajistí, aby bylo technické vyšetřování vedeno nebo kontrolováno stálým orgánem nebo subjektem civilního letectví. Dotčený orgán nebo subjekt je funkčně nezávislý zejména na vnitrostátních leteckých úřadech odpovídajících za letovou způsobilost, vydávání osvědčení, letovou činnost, údržbu, udělování licencí, řízení letového provozu nebo provozu letiště a obecně na všech jiných osobách, jejichž zájmy by mohly být v protikladu k úkolu svěřenému vyšetřovacímu orgánu nebo subjektu.2. Bez ohledu na odstavec 1 smějí být činnosti svěřené tomuto orgánu nebo subjektu rozšířeny, zejména s ohledem na preventivní účely, na shromažďování a rozbor dat týkajících se bezpečnosti letu, pokud tyto činnosti neovlivňují nezávislost tohoto orgánu nebo subjektu a nenesou s sebou žádnou odpovědnost za záležitosti řízení, správy nebo norem.3. Orgánu nebo subjektu uvedenému v odstavci 1 jsou poskytnuty prostředky nutné k tomu, aby své povinnosti plnil nezávisle na úřadech uvedených v odstavci 1, a tento orgán nebo subjekt by měl být schopen získat k tomu dostatečné zdroje. Vyšetřovatelé těchto orgánů a subjektů požívají postavení poskytující jim nezbytné záruky nezávislosti. Zahrnují alespoň jednoho vyšetřovatele schopného vykonávat funkci odpovědného vyšetřovatele v případě letecké nehody nebo vážné letecké nahodilé události.4. Je-li to nezbytné, může orgán nebo subjekt požadovat spolupráci orgánů či subjektů z ostatních členských států v zájmu poskytnutía) přístrojů, zařízení a vybavení pro:- technický průzkum trosek a vybavení letadla a ostatních objektů významných pro vyšetřování,- vyhodnocení informací ze záznamových přístrojů letu a- paměťový záznam a hodnocení počítačových dat o leteckých nehodách;b) odborníků na vyšetřování nehod k provádění zvláštních úkolů, ale jen v případě, kdy je vyšetřování zahájeno v důsledku velké nehody.Taková pomoc musí být k dispozici pokud možno bezplatně.5. Členský stát může pověřit vyšetřováním nehody nebo nahodilé události jiný členský stát.Článek 7Zpráva o nehodě1. Z každého vyšetřování nehody je sepsána zpráva ve formě odpovídající druhu a vážnosti nehody. Zpráva konstatuje výhradní důvod vyšetřování, jak je uveden v článku 1, a případně obsahuje bezpečnostní doporučení.2. Vyšetřující orgán nebo subjekt zveřejní v co nejkratší době, pokud možno do 12 měsíců ode dne nehody, závěrečnou zprávu o nehodě.Článek 8Zpráva o nahodilé události1. Z každého vyšetřování nahodilé události se sepisuje zpráva ve formě odpovídající druhu a vážnosti události. Zpráva případně obsahuje bezpečnostní doporučení. Ve zprávě je zaručena anonymita účastníků události.2. Zpráva o nahodilé události se poskytuje osobám, které by mohly mít prospěch z jejích závěrů s ohledem na bezpečnost.Článek 9Bezpečnostní doporučeníZprávy a bezpečnostní doporučení uváděné v článcích 7 a 8 se předávají podnikům nebo dotčeným vnitrostátním leteckým úřadům. Kopie se zasílají Komisi.Členské státy přijmou nezbytná opatření zajišťující, aby bezpečnostní doporučení učiněná vyšetřujícími orgány nebo subjekty byla brána patřičně v úvahu, případně aby se podle nich jednalo, aniž jsou dotčeny předpisy Společenství.Článek 10Bezpečnostní doporučení v žádném případě nevytvářejí presumpci viny či odpovědnosti za nehodu či nahodilou událost.Článek 11Zrušuje se směrnice Rady 80/1266/EHS ze dne 16. prosince 1980 o budoucí spolupráci a vzájemné pomoci členských států v oblasti vyšetřování leteckých nehod [4].Článek 121. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 21. listopadu 1994. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 13Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 21. listopadu 1994.Za RadupředsedaM. Wissmann[1] Úř. věst. C 257, 22.9.1993, s. 8, Úř. věst. C 109, 19.4.1994, s. 14.[2] Úř. věst. C 34, 2.2.1994, s. 18.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 9. března 1994 (Úř. věst. C 91, 28.3. 1994, s. 123), společný postoj Rady ze dne 16. května 1994 (Úř. věst. C 172, 24.6. 1994, s. 46) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 26. října 1994 (Úř. věst. C 323, 21.11.1994).[4] Úř. věst. L 375, 31.12.1980, s. 32.--------------------------------------------------PŘÍLOHASEZNAM PŘÍKLADŮ VÁŽNÝCH NAHODILÝCH UDÁLOSTÍNahodilé události uvedené níže jsou typickými příklady vážných nahodilých událostí. Seznam není vyčerpávající a slouží pouze jako vodítko k definici "vážné nahodilé události".- Srážka, ke které málem došlo, která vyžaduje vyhýbací manévr nebo při které by byl vyhýbací manévr vhodný, aby ke srážce nebo nebezpečné situaci nedošlo.- Řízenému letu do terénu se téměř nebylo možno vyhnout.- Předčasně ukončený vzlet na uzavřené nebo obsazené rozjezdové dráze nebo vzlet z této dráhy s téměř nedostatečným odstupem od překážky nebo překážek.- Přistání nebo pokus o přistání na uzavřené nebo obsazené přistávací dráze.- Neomluvitelné selhání ve snaze dosáhnout předpokládaného výkonu při vzletu nebo počátečním stoupání.- Požár a kouř v celém oddělení pro cestující nebo pro náklad nebo požár motorů, i když byl tento požár zlikvidován hasicími prostředky.- Každá událost vyžadující, aby posádka nouzově použila kyslíku.- Konstrukční porucha letadla nebo roztržení motoru neposuzované jako nehoda.- Mnohočetné poruchy funkcí jednoho nebo více systémů letadla, které vážně ohrožují činnost letadla.- Každý případ zneschopnění posádky během letu.- Každý stav paliva, který by vyžadoval vyhlášení nouzového stavu pilotem.- Nahodilé události při vzletu jako například podjetí, přejetí nebo vybočení z rozjezdových drah.- Systémové poruchy, jevy vyvolané počasím, let mimo schválenou letovou křivku nebo jiná událost, která by mohla způsobit potíže při řízení letadla.- Porucha více než jednoho systému v zálohovém systému, který je povinný pro řízení letu a navigaci.--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/51/ES ze dne 29. dubna 2004, kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvoji železnic Společenství

text:
Důležité právní upozornění

|

32004L0051

Úřední věstník L 164 , 30/04/2004 S. 0164 - 0172

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/51/ESze dne 29. dubna 2004,kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvoji železnic SpolečenstvíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 71 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [2],s ohledem na stanovisko Výboru regionů [3],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [4] s ohledem na společný postoj schválený dohodovacím výborem dne 23. března 2004,vzhledem k těmto důvodům:(1) Směrnice Rady 91/440/EHS ze dne 29. července 1991 [5] stanoví, že železničním podnikům, které jsou držiteli licence, se udělují přístupová práva na transevropskou železniční nákladní síť a nejpozději od roku 2008 na celou síť pro mezinárodní železniční nákladní dopravu.(2) Rozšíření uvedených přístupových práv na mezinárodní železniční nákladní dopravu po celé síti s účinkem od 1. ledna 2006 by mělo vést oproti očekávání k vyššímu přínosu s ohledem na přesun přeprav mezi druhy dopravy a na rozvoj mezinárodní nákladní železniční dopravy.(3) Rozšíření uvedených přístupových práv na všechny druhy nákladní železniční dopravy s účinkem od 1. ledna 2007 v souladu se zásadou svobody poskytování služeb by zlepšilo výkonnost železniční dopravy ve srovnání s ostatními druhy dopravy. Rovněž by přispěly k trvalé stabilitě železniční dopravy mezi členskými státy a na jejich území podporou hospodářské soutěže a umožněním vstupu nového kapitálu a nových podniků.(4) Tato směrnice je součástí uceleného souboru opatření oznámených v bílé knize o dopravní politice a zahrnujícího směrnici 2004/49/ES o bezpečnosti železnic Společenství (směrnice o bezpečnosti železnic) [6], směrnici 2004/50/ES, kterou se mění směrnice o interoperabilitě [7], a nařízení (ES) č. 881/2004 o zřízení Evropské železniční agentury (nařízení o agentuře) [8]. Tento soubor opatření, označovaný jako "druhý železniční balíček", byl přijat za účelem dalšího rozvoje právního rámce Společenství v oblasti železnic vytvořeného zejména směrnicemi 2001/12/ES [9], 2001/13/ES [10] a 2001/14/ES [11], označovanými jako "první železniční balíček". S cílem doplnit právní rámec a pokračovat v úsilí o vytvoření integrovaného evropského železničního prostoru navrhla Komise dne 3. března 2004 třetí soubor opatření, který dále přispěje k dosažení cíle této směrnice. Tento navrhovaný třetí krok se týká udělování osvědčení pro strojvedoucí, kvality služeb v železniční nákladní dopravě, práv cestujících v mezinárodní železniční přepravě a otevření trhu mezinárodní železniční osobní dopravy. Evropský parlament hlasoval již v říjnu 2003, během projednávání tohoto návrhu, o pozměňovacím návrhu, který směřuje k otevření trhu u veškeré osobní dopravy do roku 2008. Evropský parlament a Rada se dohodly na pilném přezkoumání třetího souboru opatření. V souvislosti s otevřením trhu mezinárodní osobní dopravy musí být datum 2010, které navrhla Komise, považováno za cíl, který umožní náležitou přípravu všech dopravců.(5) Komise by měla sledovat rozvoj dopravy, bezpečnosti, pracovních podmínek a situace dopravců a měla by do 1. ledna 2006 předložit zprávu o uvedeném vývoji, případně doprovázenou i novými návrhy, které by představovaly základ pro vytvoření nejlepších možných podmínek pro hospodářství členských států, železniční podniky a jejich zaměstnance a pro uživatele železnice.(6) Nákladní železniční doprava nabízí značné možnosti pro vytváření nových dopravních služeb a zlepšení stávajících služeb na vnitrostátní i evropské úrovni.(7) Má-li být nákladní železniční doprava plně konkurenceschopná, musí zvyšovat nabídku komplexních služeb, včetně dopravy mezi členskými státy a dopravy uvnitř jejich území.(8) Vzhledem k tomu, že bezpečnost železnice je upravena směrnicí 2004/49/ES jako součást nového uceleného právního rámce Společenství pro odvětví železnic, měla by být ustanovení o bezpečnosti obsažená ve směrnici 91/440/EHS zrušena.(9) Směrnice 91/440/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 91/440/EHS se mění takto:1. V článku 7 se dnem vstupu v platnost směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství zrušuje odstavec 2.2. Článek 10 se mění takto:a) Odstavec 3 se nahrazuje tímto:"3. Železničním podnikům ve smyslu článku 2 se za srovnatelných podmínek uděluje přístup k transevropské železniční síti nákladní dopravy vymezené v článku 10a a v příloze I, a nejpozději do 1. ledna 2006 k celé železniční síti za účelem provozování služeb mezinárodní přepravy zboží.Dále je železničním podnikům ve smyslu článku 2 nejpozději do 1. ledna 2007 udělen za srovnatelných podmínek přístup k infrastruktuře ve všech členských státech za účelem poskytování všech druhů služeb nákladní železniční dopravy.";b) odstavec 5 se nahrazuje tímto:"5. Každý železniční podnik provozující železniční dopravu uzavře nezbytné veřejnoprávní nebo soukromoprávní dohody s provozovateli využívané železniční infrastruktury. Podmínky těchto dohod vztahují musí být nediskriminační a transparentní, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES ze dne 26. února 2001 o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti [12].";c) Oodstavec 6 se nahrazuje tímto:"6. Přístupové tratě k terminálům a přístavům souvisejícím s činnostmi železniční dopravy uvedenými v odstavcích 1, 2 a 3, které slouží nebo mohou sloužit více než jednomu koncovému uživateli, a nabídka služeb v těchto terminálech a přístavech se poskytují všem železničním podnikům nediskriminačně a transparentně a požadavky železničních podniků mohou být omezovány pouze v případě, že v rámci železnice existují alternativy proveditelné za tržních podmínek.";d) odstavec 8 se nahrazuje tímto:"8. Do 1. ledna 2006 předloží Komise Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Radě zprávu o provádění této směrnice.Tato zpráva se bude týkat- provádění této směrnice v členských státech a činnosti, kterou vykonaly jednotlivé dotčené orgány,- vývoje trhu, zejména tendencí v mezinárodní dopravě, činností a tržního podílu všech účastníků trhu včetně nově vstupujících podniků,- vlivu na celé odvětví dopravy, zvláště pokud jde o přesun přeprav mezi druhy dopravy,- vlivu na úroveň bezpečnosti v každém členském státě,- pracovních podmínek v odvětví v každém členském státě.V případě potřeby se ke zprávě přiloží vhodné návrhy nebo doporučení o pokračování činnosti Společenství za účelem rozvoje železničního trhu a právního rámce, který jej upravuje."3. V čl. 10b odst. 4 se písmeno c) nahrazuje tímto:"c) stavu evropské železniční sítě,".4. Článek 14 se zrušuje.Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince 2005. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 29. dubna 2004.Za Evropský parlamentpředsedaP. CoxZa RadupředsedaM. McDowell[1] Úř. věst. C 291 E, 26. 11. 2002, s. 1.[2] Úř. věst. C 61, 14.3.2003, s. 131.[3] Úř. věst. C 66, 19.3.2003, s. 5.[4] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 14. ledna 2003 (Úř. věst. C 38 E, 12.2.2004, s. 89), společný postoj Rady ze dne 26. června 2003 (Úř. věst. C 270 E, 11.11.2003, s. 1) a postoj Evropského parlamentu ze dne 23. října 2003 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Legislativní usnesení ze dne 22. dubna 2004 a rozhodnutí Rady ze dne 26. dubna 2004.[5] Úř. věst. L 237, 24.8.1991, s. 25. Směrnice ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/12/ES (Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 1).[6] Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 16.[7] Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 40.[8] Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 3.[9] Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 1.[10] Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 26.[11] Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 29. Směrnice ve znění rozhodnutí Komise 2002/844/ES (Úř. věst. L 289, 26.10.2002, s. 30).[12] Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 29. Směrnice ve znění rozhodnutí Komise 2002/844/ES (Úř. věst. L 289, 26.10.2002, s. 30).--------------------------------------------------