title: Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin

text:
Důležité právní upozornění

|

31992L0043

Úřední věstník L 206 , 22/07/1992 S. 0007 - 0050 Finské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 11 S. 0114  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 11 S. 0114

		Směrnice Rady 92/43/EHSze dne 21. května 1992o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlinRADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍS ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména článek 130s této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že zachovávání, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí, včetně ochrany přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin je základním cílem v obecném zájmu Společenství, jak uvádí článek 130r Smlouvy;vzhledem k tomu, že politika a akční program Evropského společenství pro životní prostředí (1987-1992) [4] stanoví opatření na ochranu přírody a přírodních zdrojů;vzhledem k tomu, že hlavním cílem této směrnice je podpořit ochranu biologické rozmanitosti s ohledem na hospodářské, sociální, kulturní a regionální požadavky, představuje tato směrnice příspěvek k obecnému cíli udržitelného rozvoje; že zachování biologické rozmanitosti může v určitých případech vyžadovat udržování nebo přímo podporu určitých lidských činností;vzhledem k tomu, že na evropském území členských států se stav přírodních stanovišť neustále zhoršuje a stále více druhů je ve volné přírodě vážně ohroženo; že ohrožená stanoviště a druhy představují část přírodního dědictví Společenství a jejich ohrožení má často charakter překračující hranice státu, a je proto nezbytné přijmout opatření na jejich ochranu na úrovni Společenství;vzhledem k tomu, že s ohledem na ohrožení určitých typů přírodních stanovišť a určitých druhů je nezbytné je klasifikovat tak, aby měly prioritu při včasném provádění opatření na jejich ochranu;vzhledem k tomu, že je nutno podle stanoveného časového rozvrhu vyhlásit zvláštní oblasti ochrany s cílem vytvořit spojitou evropskou ekologickou síť, aby byla zajištěna ochrana nebo zachování přírodních stanovišť a druhů v zájmu Společenství v odpovídajícím stavu z hlediska jejich ochrany;vzhledem k tomu, že všechny tyto vyhlášené oblasti včetně těch, které jsou nebo budou klasifikovány jako zvláště chráněná území podle směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků [5], budou zařazeny do spojité evropské ekologické sítě;vzhledem k tomu, že je vhodné v každé vyhlášené oblasti ochrany provést nezbytná opatření beroucí ohled na cíle ochrany;vzhledem k tomu, že lokality vhodné pro vyhlášení jako zvláštní oblasti ochrany jsou navrhovány členskými státy, avšak je kromě toho třeba stanovit postup umožňující, aby ve výjimečných případech byla jako zvláštní oblast ochrany vyhlášena i lokalita, která nebyla navržena členským státem, avšak kterou Společenství považuje za zásadní buď pro zachování, nebo přežití prioritních typů přírodních stanovišť nebo prioritních druhů;vzhledem k tomu, že musí být přiměřeně hodnoceny veškeré plány a programy, které by mohly významně ovlivnit cíle ochrany v lokalitě, která již byla k ochraně navržena nebo bude navržena v budoucnosti;vzhledem k tomu, že se uznává, že přijetí opatření na prosazování ochrany prioritních přírodních stanovišť a prioritních druhů v zájmu Společenství je společnou odpovědností všech členských států; že to však může přinést nadměrné finanční zatížení pro některé členské státy způsobené jednak nerovnoměrným rozdělením takových stanovišť a druhů ve Společenství, jednak skutečností, že zásada "znečišťovatel platí" může mít ve zvláštním případě ochrany přírody jen omezené použití;vzhledem k tomu, že je byl vysloven souhlas s tím, aby Společenství v takovém výjimečném případě mělo poskytnout příspěvek na spolufinancování ze svých prostředků v rámci objemu finančních zdrojů, který je k dispozici na základě rozhodnutí Společenství;vzhledem k tomu, že územní plánování a strategie územního rozvoje by měly podporovat péči o krajinné prvky, které mají rozhodující význam pro volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny;vzhledem k tomu, že by měl být ustaven systém dohledu nad stavem přírodních stanovišť a druhů v působnosti této směrnice z hlediska jejich ochrany;vzhledem k tomu, že pro některé druhy rostlin a živočichů je třeba vytvořit obecný systém ochrany na doplnění směrnice 79/409/EHS; že by měla být provedena opatření pro péči o některé druhy, pokud je to nutné vzhledem ke stavu jejich ochrany, a to včetně zákazu určitých metod odchytu nebo usmrcování, přičemž za určitých podmínek mohou být přípustné odchylky;vzhledem k tomu, že Komise bude pravidelně připravovat souhrnnou zprávu založenou mimo jiné na informacích členských států o uplatňování vnitrostátních předpisů přijatých na základě této směrnice, aby bylo zajištěno sledování jejího provádění;vzhledem k tomu, že zlepšování vědeckých a technických poznatků je pro provádění této směrnice nezbytné; že v důsledku toho je vhodné podpořit potřebné výzkumné a vědecké práce;vzhledem k tomu, že přílohy této směrnice by měly být přizpůsobovány dosaženému technickému a vědeckému pokroku; že by měl být stanoven postup, jímž může Rada přílohy pozměňovat;vzhledem k tomu, že by měl být zřízen regulativní výbor napomáhající Komisi při provádění této směrnice, a zejména při rozhodování o spolufinancování z prostředků Společenství;vzhledem k tomu, že by měly být přijaty předpisy týkající se doplňujících opatření, kterými by se řídilo opětovné vysazování některých původních druhů živočichů a rostlin do původních areálů rozšíření a případné vysazování nepůvodních druhů;vzhledem k tomu, že pro účinné provádění této směrnice je nezbytné vzdělávání a všeobecné informace o cílech této směrnice,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:DefiniceČlánek 1Pro účely této směrnice se:a) "ochranou" rozumí všechna opatření, která jsou potřebná pro zachování nebo obnovu přírodních stanovišť a populací volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin v příznivém stavu z hlediska jejich ochrany, jak stanoví definice v písmenech e) a i);b) "přírodním stanovištěm" rozumí přírodní nebo přírodě blízká suchozemská nebo vodní oblast vymezená zeměpisnými, abiotickými a biotickými znaky;c) "typem přírodních stanovišť v zájmu Společenství" rozumí typy přírodních stanovišť na území uvedeném v článku 2, které:i) jsou ve svém přirozeném areálu rozšíření ohroženy vymizením,neboii) mají malý přirozený areál rozšíření v důsledku svého ústupu nebo již beztak omezeného výskytu,neboiii) představují výjimečné příklady jedné nebo více z následujících pěti biogeografických oblastí: alpinské, atlantské, kontinentální, makaronéské a středomořské.Takové typy stanovišť jsou nebo mohou být uvedeny v příloze I;d) "prioritními typy přírodních stanovišť" rozumí typy přírodních stanovišť ohrožené vymizením, které se vyskytují na území uvedeném v článku 2 a za jejichž ochranu má Společenství zvláštní odpovědnost vzhledem k podílu jejich přirozeného areálu rozšíření na území uvedeném v článku 2; tyto prioritní typy přírodních stanovišť jsou v příloze I označeny hvězdičkou (*);e) "stavem přírodního stanoviště z hlediska ochrany" rozumí souhrn vlivů, které působínapřírodní stanoviště a na jeho typické druhy, jež mohou ovlivnit jeho dlouhodobé přirozené rozšíření, strukturu a funkce, jakož i dlouhodobé přežívání jeho typických druhů na území uvedeném v článku 2.Stav přírodního stanoviště z hlediska ochrany se považuje za "příznivý", pokud:- jeho přirozený areál rozšíření a plochy, které v rámci tohoto areálu pokrývá, jsou stabilní nebo se zvětšují a- specifická struktura a funkce, které jsou nezbytné pro jeho dlouhodobé zachování, existují a budou pravděpodobně v dohledné době i nadále existovat a- stav jeho typických druhů z hlediska ochrany je podle definice uvedené v písmenu i) příznivý;f) "stanovištěm druhu" rozumí prostředí definované specifickými abiotickými a biotickými faktory, ve kterém druh žije v kterékoli fázi svého biologického cyklu;g) "druhy v zájmu Společenství" rozumí druhy, které na území definovaném v článku 2 jsou:i) ohrožené, s výjimkou druhů, jejichž přírodní areál rozšíření je na tomto území okrajový a které nejsou ohrožené nebo zranitelné v západním palearktickém regionu, neboii) zranitelné, tj. předpokládá se, že pravděpodobně budou v blízké budoucnosti přesunuty do kategorie ohrožených druhů, pokud na ně budou nadále působit ohrožující faktory,iii) vzácné, tj. s málo početnými populacemi, které nejsou v současné době ohrožené nebo zranitelné, ale jsou v nebezpečí. Tyto druhy se vyskytují v prostorově omezených oblastech nebo jsou řídce rozptýleny v rozsáhlejších areálech, neboiv) endemické a vyžadují zvláštní pozornost z důvodů specifického charakteru jejich stanoviště a/nebo možného dopadu jejich využívání na jejich stanoviště a/nebo možného dopadu jejich využívání na jejich stav z hlediska ochrany.Takové druhy jsou nebo mohou být uvedeny v příloze II a/nebo příloze IV nebo V;h) "prioritními druhy" rozumí druhy uvedené v písm. g) bod i), za jejichž zachování má Společenství zvláštní odpovědnost vzhledem k podílu jejich přirozeného areálu rozšíření na území uvedeném v článku 2; tyto prioritní druhy jsou v příloze II označeny hvězdičkou (*);i) "stavem druhu z hlediska ochrany" rozumí souhrn vlivů působících na příslušný druh, které mohou ovlivnit jeho dlouhodobé rozšíření a početnost jeho populací na území uvedeném v článku 2;stav druhu z hlediska ochrany bude považován za "příznivý", jestliže:- údaje o populační dynamice příslušného druhu naznačují, že se dlouhodobě udržuje jako životaschopný prvek svého přírodního stanoviště, a- přirozený areál rozšíření druhu není a pravděpodobně nebude v dohledné budoucnosti omezen,- existují a pravděpodobně budou v dohledné době i nadále existovat dostatečně velká stanoviště k dlouhodobému zachování jeho populací;j) "lokalitou" rozumí zeměpisně určené území, jehož plocha je jasně vymezena;k) "lokalitou významnou pro Společenství" rozumí lokalita, která v biogeografické oblasti nebo oblastech, k nimž náleží, významně přispívá k udržení nebo obnově stavu přírodního stanoviště uvedeného v příloze I nebo druhu uvedeného v příloze II z hlediska jejich ochrany a může též významně přispívat k soudržnosti sítě NATURA 2000 uvedené v článku 3 a/nebo významně přispívá k udržení biologické rozmanitosti příslušné biogeografické oblasti nebo oblastí.U druhů živočichů vyskytujících se v rozsáhlých areálech budou lokality významné pro Společenství odpovídat místům v přirozeném areálu rozšíření těchto druhů, jež se vyznačují fyzikálními a biologickými faktory nezbytnými pro jejich život a rozmnožování;l) "zvláštní oblastí ochrany" rozumí lokalita významná pro Společenství a vyhlášená členskými státy prostřednictvím právního, správního a/nebo smluvního aktu, u které jsou pro přírodní stanoviště a/nebo populace druhů, pro něž je lokalita určena, uplatněna ochranná opatření nezbytná k jejich zachování nebo obnově ve stavu z hlediska jejich ochrany příznivém;m) "jedincem" rozumí živý či mrtvý živočich nebo rostlina z druhů uvedených v příloze IV a V, dále jakákoli část nebo produkt z nich vyrobený, stejně jako jakékoli jiné zboží, u něhož z průvodního dokumentu, obalu nebo značky či označení nebo z jakýchkoli jiných okolností vyplývá, že se jedná o části živočichů nebo rostlin těchto druhů nebo produkt z nich vyrobený;n) "výborem" rozumí výbor zřízený podle článku 20.Článek 21. Cílem této směrnice je přispět k zajištění biologické rozmanitosti prostřednictvímochranypřírodních stanovišť a volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin na evropském území členských států, na které se vztahuje Smlouva.2. Cílem opatření přijímaných na základě této směrnice je zachování nebo obnova příznivého stavu z hlediska ochrany u přírodních stanovišť, druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin v zájmu Společenství.3. Opatření přijímaná na základě této směrnice musí brát v úvahu hospodářské, sociální a kulturní požadavky a regionální a místní charakteristiky.Ochrana přírodních stanovišť a stanovišť druhůČlánek 31. Pod názvem NATURA 2000 bude vytvořena spojitá evropská ekologická síť zvláštních oblastí ochrany. Tato síť složená z lokalit s přírodními stanovišti uvedenými v příloze I a stanovišti druhů uvedenými v příloze II umožní zachovat příslušné typy přírodních stanovišť a stanoviště druhů v jejich přirozeném areálu rozšíření ve stavu příznivém z hlediska jejich ochrany nebo popřípadě umožní tento stav obnovit.Síť NATURA 2000 zahrne i zvláště chráněná území označená členskými státy podle směrnice 79/409/EHS.2. Každý členský stát přispěje k vytvoření sítě NATURA 2000 v poměru, který odpovídá zastoupení typů přírodních stanovišť a stanovišť druhů uvedených v odstavci 1 na jeho území. Za tímto účelem vymezí každý členský stát v souladu s článkem 4 lokality jako zvláštní oblasti ochrany se zřetelem k cílům stanoveným v odstavci 1.3. Členské státy budou v případech, kde to budou pokládat za nutné, usilovat o zlepšení ekologické soudržnosti NATURY 2000 udržováním, a kde je to vhodné, rozvojem krajinných prvků, které mají rozhodující význam pro volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny, jak je uvedeno v článku 10.Článek 41. Na základě kritérií stanovených v příloze III (etapa 1) a na základě příslušných vědeckých informací navrhne každý členský stát seznam lokalit, v němž bude uvedeno, jaké typy přírodních stanovišť z přílohy I a jaké druhy z přílohy II, původní pro toto území, se na jednotlivých lokalitách vyskytují. U druhů živočichů, které obývají rozsáhlé oblasti, musí tyto lokality odpovídat místům v přirozeném areálu rozšíření těchto druhů s takovými fyzikálními nebo biologickými faktory, jež jsou nezbytné pro jejich život a rozmnožování. Pro vodní druhy obývající rozsáhlé oblasti se taková místa navrhnou jen tam, kde existují jasně vymezitelná území s přírodními a biologickými faktory nezbytnými pro život a rozmnožování těchto druhů. Kde je to vhodné, mohou členské státy navrhnout úpravu seznamu na základě výsledků sledování uvedeného v článku 11.Seznam spolu s informacemi o každé lokalitě musí být do tří let po zveřejnění této směrnice předložen Komisi. Informace budou zahrnovat mapu lokality, její název, zeměpisnou polohu, rozlohu a údaje vyplývající z uplatnění kritérií vyjmenovaných v příloze III (etapa 1) v úpravě stanovené Komisí a v souladu s postupem podle článku 21.2. Na základě kritérií stanovených v příloze III (etapa 2) a v rámci jak každé z pěti biogeografických oblastí uvedených v čl. 1 písm. c) bod iii), tak celého území uvedeného v čl. 2 odst. 1, vypracuje Komise po dohodě s každým členským státem návrh seznamu lokalit významných pro Společenství, které vybere ze seznamů členských států, na nichž se vyskytuje jeden nebo více prioritních typů přírodních stanovišť nebo prioritních druhů.Členské státy, kde lokality s výskytem jednoho nebo více typů prioritních přírodních stanovišť a prioritních druhů představují více než 5 % rozlohy jejich území, mohou po dohodě s Komisí požádat, aby kritéria uvedená v příloze III (etapa 2) byla pro jejich území při výběru všech lokalit významných pro Společenství uplatněna poněkud pružněji.Seznam lokalit vybraných jako lokality významné pro Společenství, na nichž se vyskytuje jeden nebo více typů prioritních přírodních stanovišť nebo prioritních druhů, přijme Komise postupem podle článku 21.3. Seznam uvedený v odstavci 2 bude vypracován do 6 let od oznámení této směrnice.4. Jakmile je lokalita významná pro Společenství přijata postupem podle odstavce 2, vyhlásí příslušný členský stát co nejdříve a nejpozději do šesti let tuto lokalitu jako zvláštní oblast ochrany a podle významu lokality stanoví priority pro uchování nebo obnovu příznivého stavu z hlediska ochrany u typu přírodního stanoviště uvedeného v příloze I nebo druhu uvedeného v příloze II a pro ekologickou soudržnost sítě NATURA 2000 a také podle toho, jak jsou tyto lokality ohroženy postupným znehodnocováním nebo zničením.5. Jakmile je některá lokalita zařazena do seznamu uvedeného v třetím pododstavci odstavce 2, vztahuje se na ni ustanovení čl. 6 odst. 2, 3 a 4.Článek 51. Ve výjimečných případech, kde Společenství shledá, že státní seznam uvedený v čl. 4 odst. 1 neuvádí lokalitu, která je místem výskytu prioritního typu přírodního stanoviště nebo prioritního druhu a která je podle příslušných a spolehlivých vědeckých informací považována za nezbytnou pro zachování tohoto typu prioritního přírodního stanoviště nebo pro přežití tohoto prioritního druhu, budou mezi členským státem a Komisí zahájeny dvoustranné konzultace za účelem porovnání vědeckých údajů použitých oběma stranami.2. Jestliže ani po uplynutí konzultačního období trvajícího nejdéle šest měsíců nedojde k vyřešení sporu, předloží Komise Radě návrh na výběr této lokality jako lokality významné pro Společenství.3. Rada se usnese jednomyslně do tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán.4. V průběhu konzultačního období a až do rozhodnutí Rady se na příslušnou lokalitu vztahuje ustanovení čl. 6 odst. 2.Článek 61. Pro zvláštní oblasti ochrany stanoví členské státy nezbytná ochranná opatření zahrnující v případě potřeby odpovídající plány péče vypracované speciálně pro dané lokality nebo integrované do jiných plánů rozvoje a vhodná opatření právního, správního nebo smluvního charakteru, která odpovídají ekologickým požadavkům typů přírodních stanovišť uvedených v příloze I a druhů uvedených v příloze II, jež se na těchto lokalitách vyskytují.2. Členské státy přijmou vhodná opatření, aby v oblastech zvláštní ochrany vyloučily poškozování přírodních stanovišť a stanovišť druhů ani k vyrušování druhů, pro něž jsou tato území určena, pokud by takové vyrušování mohlo být významné ve vztahu k cílům této směrnice.3. Jakýkoli plán nebo projekt, který s určitou lokalitou přímo nesouvisí nebo není pro péči o ni nezbytný, avšak bude mít pravděpodobně na tuto lokalitu významný vliv, a to buď samostatně, nebo v kombinaci s jinými plány nebo projekty, podléhá odpovídajícímu posouzení jeho důsledků pro lokalitu z hlediska cílů její ochrany. S přihlédnutím k výsledkům uvedeného hodnocení důsledků pro lokalitu a s výhradou odstavce 4 schválí příslušné orgány příslušného státu tento plán nebo projekt teprve poté, co se ujistí, že nebude mít nepříznivý účinek na celistvost příslušné lokality, a co si v případě potřeby opatří stanovisko široké veřejnosti.4. Pokud navzdory negativnímu výsledku posouzení důsledků pro lokalitu musí být určitý plán nebo projekt z naléhavých důvodů převažujícího veřejného zájmu, včetně důvodů sociálního a ekonomického charakteru, přesto uskutečněn a není-li k dispozici žádné alternativní řešení, zajistí členský stát veškerá kompenzační opatření nezbytná pro zajištění ochrany celkové soudržnosti sítě NATURA 2000. O přijatých kompenzačních opatřeních uvědomí Komisi.Jestliže se na dotyčné lokalitě vyskytují prioritní typy přírodních stanovišť a/nebo prioritní druhy, pak mohou být uplatněny pouze důvody související s ochranou lidského zdraví a veřejné bezpečnosti s nesporně příznivými důsledky mimořádného významu pro životní prostředí nebo jiné naléhavé důvody převažujícího veřejného zájmu podle stanoviska Komise.Článek 7Povinnosti vyplývající z ustanovení čl. 6 odst. 2, 3 a 4 této směrnice nahrazují povinnosti vyplývající z první věty čl. 4 odst. 4 směrnice 79/409/EHS, pokud jde o území označená podle čl. 4 odst. 1 nebo obdobně uznaná podle čl. 4 odst. 2 uvedené směrnice, a to ode dne provádění této směrnice nebo ode dne označení nebo uznání členským státem podle směrnice 79/409/EHS, podle toho, které datum je pozdější.Článek 81. Současně s návrhy lokalit, které přicházejí v úvahu pro vyhlášení jako zvláštní oblasti ochrany a které jsou místem výskytu prioritních typů přírodních stanovišť a/nebo prioritních druhů, zašlou členské státy Komisi své případné odhady týkající se spolufinancování z prostředků Společenství, jež považují za potřebné pro splnění svých povinnosti podle čl. 6 odst. 1.2. V dohodě s každým příslušným členským státem stanoví Komise pro lokality významné pro Společenství, pro než se žádá o spolufinancování, taková opatření, která jsou nezbytná pro zachování nebo znovuobnovení příznivého stavu prioritních typů přírodních stanovišť a prioritních druhů z hlediska jejich ochrany v příslušných lokalitách, jakož i celkové náklady plynoucí z těchto opatření.3. Komise po dohodě s příslušnými členskými státy posoudí financování, včetně spolufinancování, požadované na realizaci postupů zmíněných v odstavci 2, přičemž mimo jiné vezme v úvahu koncentraci typů prioritních přírodních stanovišť a/nebo prioritních druhů na území dotyčného členského státu a relativní náklady, jež si požadovaná opatření vyžádají.4. Na základě hodnocení uvedeného v odstavcích 2 a 3 a s ohledem na dostupné finanční zdroje v rámci příslušných nástrojů Společenství pro financování přijme Komise v souladu s postupem podle článku 21 akční program zahrnující opatření na různém stupni priorit včetně spolufinancování, která je nutno přijmout, pokud lokalita byla vyhlášena jako zvláštní oblast ochrany podle čl. 4 odst. 4.5. Opatření, která nebyla pro nedostatek finančních zdrojů zahrnuta do výše uvedeného akčního programu, jakož i opatření, která byla do výše uvedeného akčního programu zařazena, avšak neobdržela potřebné finanční prostředky ze spolufinancování nebo byla spolufinancována pouze částečně, budou znovu posouzena postupem podle článku 21 v souvislosti s přehodnocením akčního programu, které se provádí každé dva roky, a jejich realizace může být členskými státy do té doby odložena. Uvedené přehodnocení musí brát v úvahu případnou novou situaci příslušné lokality.6. Na územích, kde dojde k odkladu opatření závislých na spolufinancování, upustí členské státy od jakýchkoli nových opatření, jejichž důsledkem by mohlo být poškození těchto území.Článek 9Komise v souladu s postupem stanoveným v článku 21 pravidelně přezkoumává, jak síť NATURA 2000 přispívá k dosažení cílů stanovených v článcích 2 a 3. V této souvislosti může být zvažováno zrušení klasifikace určité lokality jako zvláštní oblasti ochrany v případě, kde je to zabezpečeno přírodním vývojem zjištěným jako výsledek sledování podle článku 11.Článek 10Členské státy, kde to považují za nezbytné, usilují o to, aby při územním plánování a ve svých strategiích územního rozvoje, a zejména s ohledem na zlepšení ekologické soudržnosti sítě NATURA 2000 podpořily péči o krajinné prvky, které mají rozhodující význam pro volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny.Takové prvky jsou ty, které s ohledem na svou lineární a nepřetržitou strukturu (jako např. řeky a jejich břehy nebo tradiční způsoby vyznačování okrajů polí) nebo na svoji funkci "nášlapných kamenů" neboli spojovacích ostrůvků (jako např. rybníky nebo malé remízky)mají zásadní význam pro migraci, šíření a výměnu genetické informace volně žijících druhů.Článek 11Členské státy sledují stav přírodních stanovišť a druhů zmíněných v článku 2 z hlediska jejich ochrany se zvláštním zřetelem na prioritní typy přírodních stanovišť a prioritní druhy.Ochrana druhůČlánek 121. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro vytvoření systému přísné ochrany živočišných druhů uvedených v příloze IV a) v jejich přirozeném areálu rozšíření, který zakazuje:a) veškeré formy úmyslného odchytu nebo usmrcování jedinců těchto druhů v přírodě;b) úmyslné vyrušování těchto druhů, zejména v období rozmnožování, výchovy mláďat, přezimování a migrace;c) úmyslné ničení nebo sběr jejich vajec z volné přírody;d) poškozování nebo ničení míst rozmnožování nebo míst odpočinku.2. U těchto druhů členské státy zakáží držení a chov, dopravu a prodej nebo výměnu a nabízení za účelem prodeje nebo výměny jedinců odebraných z volné přírody s výjimkou jedinců, kteří byli z přírody legálně odebráni ještě před prováděním této směrnice.3. Zákazy uvedené v odst. 1 písm. a) a písm. b) a odstavci 2 platí pro všechna životní stadia živočichů, na něž se vztahuje tento článek.4. Členské státy zřídí systém sledování nahodilého odchytu a usmrcování druhů živočichů uvedených v příloze IV a). Na základě shromážděných údajů uskuteční členské státy další výzkum nebo přijmou ochranná opatření, aby zajistily, že nahodilý odchyt a usmrcování nebudou mít na příslušný druh významný negativní dopad.Článek 131. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro vytvoření systému přísné ochrany rostlinných druhů uvedených v příloze IV b), který zakazuje:a) úmyslné vyrývání, sběr, vyřezávání, vytrhávání nebo ničení takových rostlin v jejich přirozeném areálu rozšíření ve volné přírodě;b) držení, dopravu a prodej nebo výměnu a nabízení za účelem prodeje nebo výměny jedinců těchto druhů odebraných z volné přírody s výjimkou těch, kteří byli z přírody odebráni legálně ještě před prováděním této směrnice.2. Zákazy uvedené v odst. 1 písm. a) a písm. b) platí pro všechna životní stadia biologického cyklu rostlin, na něž se vztahuje tento článek.Článek 141. Pokud to na základě sledování podle článku 11 pokládají členské státy za nezbytné, přijmou opatření zajišťující, že odebírání jedinců druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin uvedených v příloze V z volné přírody, jakož i jejich využívání bude slučitelné se zachováním jejich příznivého stavu z hlediska jejich ochrany.2. Pokud jsou taková opatření pokládána za nezbytná, musí zahrnovat další sledování podle článku 11. Taková opatření mohou mimo jiné zahrnovat zejména:- nařízení týkající se vstupu na určitá území,- dočasný nebo místní zákaz odebírání jedinců z volné přírody a využívání určitých populací,- regulace období a/nebo metod tohoto odebírání jedinců,- uplatňování pravidel lovu a rybolovu při odebírání jedinců, která berou v úvahu ochranu takových populací,- vytvoření systému povolení k odebírání jedinců nebo systému kvót,- regulace nákupu, prodeje, nabízení za účelem prodeje, držení za účelem prodeje nebo dopravy za účelem prodeje jedinců,- chov druhů živočichů v zajetí, jakož i umělé rozmnožování druhů rostlin za přísně kontrolovaných podmínek tak, aby tato opatření omezila odebírání jedinců z volné přírody,- hodnocení účinků přijatých opatření.Článek 15Pokud jde o odchyt nebo usmrcování druhů volně žijících živočichů uvedených v příloze V a) a v případech, kdy jsou v souladu s článkem 16 uplatněny odchylky při odebírání, odchytu nebo usmrcování druhů uvedených v příloze IV a), zakážou členské státy použití veškerých nevýběrových prostředků schopných způsobit vymizení populací těchto druhů v místním měřítku nebo vážné narušení populací těchto druhů, a to zejména:a) použití prostředků pro odchyt a usmrcování uvedených v příloze VI a);b) jakékoli formy odchytu a usmrcování z dopravních prostředků uvedených v příloze VI b).Článek 161. Neexistuje-li žádné jiné uspokojivé řešení a za podmínky, že populace příslušného druhu přetrvávají navzdory udělené odchylce ve svém přirozeném areálu rozšíření bez negativního ovlivnění v dobrém stavu z hlediska jejich ochrany, mohou se členské státy odchýlit od ustanovení článků 12, 13, 14 a čl. 15 písm. a) a b):a) v zájmu ochrany volně žijících živočichů, planě rostoucích rostlin a ochrany přírodních stanovišť;b) v zájmu prevence závažných škod, zejména na úrodě, dobytku, lesích, rybolovu, vodách a ostatních typech majetku;c) v zájmu zdraví lidí a veřejné bezpečnosti nebo z jiných naléhavých důvodů převažujícího veřejného zájmu, včetně důvodů sociálního a ekonomického charakteru a s nesporně příznivými důsledky pro životní prostředí;d) pro účely výzkumu a vzdělání, opětovného osídlení určitého území populací druhu nebo vysazení v původním areálu druhu a chovu a pěstování nezbytných pro tyto účely, včetně umělého rozmnožování rostlin;e) aby za přísně kontrolovaných podmínek v omezeném rozsahu a na základě výběru povolily odebírání nebo držení omezeného a příslušnými státními orgány stanoveného počtu jedinců určitých druhů uvedených v příloze IV.2. Členské státy předloží Komisi každé dva roky zprávu o odchylkách podle odstavce 1 v úpravě stanovené výborem. Komise vydá své stanovisko k těmto odchylkám nejdéle do 12 měsíců po obdržení zprávy a uvědomí o něm výbor.3. Zpráva musí uvést:a) druhy, které jsou předmětem odchylek, a důvod odchylky včetně povahy rizika, s případným odkazem na odmítnuté alternativy a použité vědecké údaje;b) prostředky, zařízení nebo metody povolené pro odchyt nebo usmrcování druhů živočichů a důvody pro jejich použití;c) kdy a kde se takové odchylky povolují;d) orgány oprávněné vyhlásit a kontrolovat, zda byly stanovené podmínky dodrženy, a rozhodovat o tom, jaké prostředky, zařízení nebo metody mohou být použity, v rámci jakých omezení a kterými institucemi a osoby byly pověřeny realizací opatření;e) použitá kontrolní opatření a získané výsledky.ZprávyČlánek 171. Každých šest let ode dne uplynutí lhůty uvedené v článku 23 vypracují členské státy zprávu o provádění opatření přijatých podle této směrnice. Zpráva musí obsahovat zejména informace o ochranných opatřeních uvedených v čl. 6 odst. 1, jakož i zhodnocení vlivu těchto opatření na stav typů přírodních stanovišť uvedených v příloze I a druhů uvedených v příloze II z hlediska jejich ochrany a hlavní výsledky sledování podle článku 11. Zpráva bude v úpravě stanovené výborem předložena Komisi a zpřístupněna veřejnosti.2. Na základě zpráv podle odstavce 1 vypracuje Komise souhrnnou zprávu. Zpráva musí obsahovat odpovídající zhodnocení dosaženého pokroku a zejména příspěvku sítě NATURA 2000 k dosažení cílů podle článku 3. Část návrhu zprávy, která se týká informací poskytnutých členským státem, bude příslušnému členskému státu postoupena k ověření. Po předložení zprávy výboru zveřejní Komise její konečnou verzi nejpozději do dvou let od obdržení zpráv podle odstavce 1 a zašle ji členským státům, Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru.3. Členské státy mohou označit chráněná území vyhlášená v souladu s touto směrnicí tabulemi Společenství navrženými pro tyto účely výborem.VýzkumČlánek 181. Členské státy a Komise podpoří nezbytnou výzkumnou a vědeckou práci se zřetelem k cílům uvedeným v článku 2 a k povinnosti podle článku 11. Za účelem náležité koordinace výzkumu prováděného na úrovni členských států a na úrovni Společenství si budou vyměňovat příslušné informace.2. Zvláštní pozornost musí být věnována podpoře vědecké práce nezbytné pro provádění ustanovení článků 4 a 10 a podpoře spolupráce členských států při výzkumu překračujícím hranice státu.Postup pro změny přílohČlánek 19Změny, které jsou nezbytné pro přizpůsobení příloh I, II, III, V a VI technickému a vědeckému pokroku, přijme Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou.Změny, které jsou nezbytné pro přizpůsobení přílohy IV technickému a vědeckému pokroku, přijme Rada na návrh Komise jednomyslně.VýborČlánek 20Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.Článek 211. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehlasuje.2. Komise zamýšlená opatření přijme, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru.Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Raděneprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou.Pokud se Rada neusnese do tří měsíců měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise.Doplňující ustanoveníČlánek 22Při provádění ustanovení této směrnice členské státy:a) zkoumají vhodnost opětovného vysazení druhů uvedených v příloze IV do původních areálů rozšíření na daném území, což by mohlo přispět k jejich ochraně za předpokladu, že zkoumání, které vezme v úvahu také zkušenosti získané v jiných členských státech nebo kdekoli jinde, povede k závěru, že toto opětovné vysazení účinně přispívá k obnově příznivého stavu těchto druhů z hlediska jejich ochrany a že bude provedeno teprve po náležité konzultaci s příslušnou veřejností;b) zajistí, aby záměrné vysazení jakéhokoli druhu do volné přírody, který není na jejich území původní, bylo řízeno tak, aby nedošlo k poškození přírodních stanovišť v jejich přirozeném areálu rozšíření nebo původních volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin. Jestliže to považují za nezbytné, členské státy takové vysazování zakážou. O výsledcích provedeného hodnocení musí být uvědomen výbor;c) podporují vzdělávání a poskytování všeobecných informací o potřebě chránit druhy a stanoviště volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin a chránit přírodní stanoviště.Závěrečná ustanoveníČlánek 231. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do dvou let od jejího oznámení. Uvědomí o nich Komisi.2. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.3. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 24Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 21. května 1992.Za RadupředsedaArlindo Marques Cunha[1] Úř. věst. C 247, 21.9.1988, s. 3 aÚř. věst. C 195, 3.8.1990, s. 1.[2] Úř. věst. C 75, 20.3.1991, s. 12.[3] Úř. věst. C 31, 6.2.1991, s. 25.[4] Úř. věst. C 328, 7.12.1987, s. 1.[5] Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 91/224/EHS (Úř. věst. L 115, 8.5.1991, s. 41).--------------------------------------------------PŘÍLOHA ITYPY PŘÍRODNÍCH STANOVIŠŤ V ZÁJMU SPOLEČENSTVÍ, JEJICHŽ OCHRANA VYŽADUJE VYHLÁŠENÍ ZVLÁŠTNÍCH OBLASTÍ OCHRANYVÝKLADKód: | Referenčním základem pro tuto přílohu je hierarchická klasifikace stanovišť v rámci programu CORINE (biotopy CORINE). U většiny uvedených typů přírodních stanovišť je připojen příslušný kód Corine uvedený v příručce "Technical Handbook", svazek 1, s. 73-109, Corine/Biotope/89/2.2, 19. května 1988, částečně aktualizované 14. února 1989. |Symbol "x" kombinující kódy označuje asociované typy stanovišť, např. 35.2 x 64.1 — otevřené trávníky s Corynephorus a Agrostis (35.2), v kombinaci s kontinentálními dunami (64.1).Symbol "*" označuje prioritní typy přírodních stanovišť.POBŘEŽNÍ A HALOFYTNÍ STANOVIŠTĚVolné moře a přílivové oblasti11.25 | Písečné břehy trvale mělce zaplavené mořskou vodou |11.34 | * Porosty Posidonia oceanicae |13.2 | Ústí řek do moře (estuária) |14 | Bahnitá a písečná stanoviště za odlivu nezaplavená mořskou vodou |21 | * Pobřežní laguny |— | Velké mělké zátoky a zálivy |— | Útesy (podmořské nebo obnažované za odlivu) |— | Podmořské struktury vytvořené unikajícími plyny |Mořské útesy a srázy a oblázkové nebo kamenité pláže17.2 | Jednoletá vegetace naplavenin |17.3 | Trvalá vegetace kamenitých břehů |18.21 | Vegetací porostlé útesy na pobřeží Atlantského oceánu a Baltského |18.22 | Vegetací porostlé útesy středomořského pobřeží (s endemickými druhy rodu Limonium) |18.23 | Vegetací porostlé útesy s endemickou flórou makaronéského pobřeží |Atlantická a kontinentální slaniska a slané louky15.11 | Porosty slanorožce (Salicornia spp.) a dalších jednoletých rostlin kolonizujících bahno a písek |15.12 | Trávníky s druhy rodu Spartina (Spartinion maritimae) |15.13 | Atlantské slané louky (Glauco-Puccinellietalia maritimae) |15.14 | * Kontinentální slané louky (Puccinelliatalia distantis) |Středomořská a termoatlantská slaniska a slané louky15.15 | Středomořské slané louky (Juncetalia maritimi) |15.16 | Středomořské a termoatlantské halofilní křoviny (Sarcocornetes fruticosi) |15.17 | Halonitrofilní iberské křoviny (Pegano-Salsoletea) |Slané a sádrovcové vnitrozemské stepi15.18 | * Středomořské slané stepi (Limonietalia) |15.19 | * Vegetace iberských sádrovcových půd (Gypsophiletalia) |POBŘEŽNÍ PÍSEČNÉ A VNITROZEMSKÉ DUNYMOŘSKÉ DUNY POBŘEŽÍ ATLANTSKÉHO OCEÁNU, SEVERNÍHO MOŘE A BALTSKÉHO MOŘE16.211 | Pohyblivé duny v zárodečném stádiu |16.212 | Pohyblivé duny podél pobřeží s porosty Ammophila arenaria ("bílé duny") |16.221-16.227 | * Zpevněné pobřežní duny s bylinnou vegetací ("šedé duny") 16.221Galio-Koelerion albescentis16.222Euphorbio-Helichrysion16.223Crucianellion maritimae16.224Euphorbia terracina16.225Mesobromion16.226Trifolio-Gerantietea sanguinei, Galio maritimi-Geranion sanguinei16.227Thero-Airion, Botrychio-Polygaletum, Tuberarion guttatae |16.23 | * Odvápněné zpevněné duny s Empetrum nigrum |16.24 | * Atlantské odvápněné zpevněné duny (Calluno-Ulicetes) |16.25 | Duny s porosty Hippophaë rhamnoides |16.26 | Duny s porosty Salix arenaria |16.29 | Stromy porostlé duny atlantské pobřeží |16.31-16.35 | Vlhké prolákliny v dunách |1. A | Machéry (* v Irsku) |Mořské duny pobřeží Středozemního moře16.223 | Zpevněné pobřežní duny s vegetací Crucianellion maritimae |16.224 | Duny s porosty Euphorbia terracina |16.228 | Travinné dunové porosty typu Malcolmietalia |16.229 | Travinné dunové porosty typu Brachypodietalia s jednoletou vegetací |16.27 | * Pobřežní duny s jalovci Juniperus spp. |16.28 | Duny s porosty tuholistých keřů (Cisto-Lavenduletalia) |16.29 x 42.8 | * Duny porostlé borovicemi Pinus pinea a/nebo Pinus pinaster |Vnitrozemské duny, staré a odvápněné64.1 x 31.223 | Suchá písčitá vřesoviště s druhy rodů Calluna a Genista |64.1 x 31.227 | Suchá písčitá vřesoviště s druhy rodu Calluna a se šichou černou (Empetrum nigrum) |64.1 x 35.2 | Kontinentální duny s otevřenými travinnými porosty s druhy rodů Corynephorus a Agrostis |SLADKOVODNÍ STANOVIŠTĚStojaté vody22.11 x 22.31 | Oligotrofní vody na atlantských písečných pláních s velmi nízkým obsahem minerálních látek s obojživelnou vegetací typu Lobelia, Littorelialetali a Isoetes |22.11 x 22.34 | Oligotrofní vody na písčitých půdách v západním Středomoří s velmi nízkým obsahem minerálních látek s druhy rodu Isoetes |22.11 x (22.31 a 22.32) | Oligotrofní vody středoevropské a perialpínské obalsti s obojživelnou vegetací typu Littorella nebo Isoetes nebo jednoletou vegetací na vystavených březích (Nanocyperetalia) |22.12 x 22.44 | Tvrdé oligo-mesotrofní vody s bentickou vegetací s druhy rodu Chara |22.13 | Přírodní eutrofní jezera s vegetačními typy Magnopotamion nebo Hydrocharition |22.14 | Dystrofní vodní nádrže |22.34 | * Středomořské periodické tůně |— | * Turlofy (Irsko) |Tekoucí vodyÚseky vodních toků s přirozenou nebo polopřirozenou dynamikou (malá, střední nebo velká řečiště), v nichž jakost vody nevykazuje žádné významné zhoršení24.221 a 24.222 | Alpínské vodní toky a bylinná vegetace podél břehů |24.223 | Alpínské vodní toky a jejich dřevinná pobřežní vegetace s druhem Myricaria germanica |24.224 | Alpínské vodní toky a jejich dřevinná pobřežní vegetace s druhem Salix elaeagnos |24.225 | Stále tekoucí středomořské řeky s porosty druhu Glaucium flavum |24.4 | Plovoucí vegetace pryskyřníkovitých v plochých nivách podhorských řek |24.52 | Typ Chenopodion rubri z podhorských řek |24.53 | Stále tekoucí středomořské řeky s vegetací Paspalo-Agrostidion a převislými stěnami vrb rodu Salix adruhu Populus alba |— | Přerušovaně tekoucí středomořské řeky |VŘESOVIŠTĚ A KŘOVINY MÍRNÉHO PÁSU31.11 | Severoatlantská vlhká vřesoviště s Erica tetralix |31.12 | * Atlantská vlhká vřesoviště mírného pásu s druhy Erica ciliaris a Erica tetralix |31.2 | Evropská suchá vřesoviště |31.234 | * Suchá atlantská pobřežní vřesoviště |31.3 | * Endemická makronéská vřesoviště |31.4 | Alpínská a boreální vřesoviště |31.5 | * Křovinné porosty s druhy Pinus mugo a Rhododendron hirsutum (Mugo-Rhododendreum hirsuti) |31.622 | Subarktické vrbové křoviny |31.7 | Endemické porosty nízkých keříků v horách Středomoří s druhy rodu Genista |TUHOLISTÉ KŘOVINY (MATORALY)Submediteránní křoviny a křoviny mírného pásu31.82 | Trvalá xerotermní společenstva na skalnatých svazích s Buxus sempervirens (Berberidion p.p.) |31.842 | Horská společenstva s Genista purgans |31.88 | Porosty Juniperus communis na vřesovištích nebo travinných porostech na vápencích |31.89 | * Křovinná společenstva s Cistus palhinhae na vlhkých přímořských vřesovištích (Junipero-Cistetum palhinhae) |Středomořské stromovité matoraly31.131-32.135 | Jalovcové formace |32.17 | * Matoraly s druhy rodu Zyziphus |32.18 | * Matoraly s vavřínem Laurus nobilis |Termo-středomořské houštiny a houštiny na "předstepních" stanovištích32.216 | Houštiny vavřínu |32.217 | Nízké porosty pryšců v blízkosti pobřežních skalních útesů |32.22-32.26 | Všechny typy |Frigany33.1 | Frigany se Astragalo-Plantaginetum subulatae |33.3 | Frigany se Sarcopterium spinosum |5430 | Krétské porosty (Euphorbio-Verbascion) |PŘIROZENÁ A POLOPŘIROZENÁ TRAVINNÁ SPOLEČENSTVAPřirozené travinné porosty34.11 | * Krasové vápnomilné travinné porosty (Alysso-Sedion albi) |34.12 | * Vápnomilné travinné porosty na suchých píscích |34.2 | Travinné porosty na podloží bohatém na těžké kovy |36.314 | Pyrenejské travinné porosty s Festuca eskia na křemičitém podloží |36.32 | Alpínské a boreální travinné porosty na křemičitém podloží |36.36 | Iberské travinné porosty s Festuca indigesta |36.41-36.45 | Alpínské vápnomilné travinné porosty |36.5 | Makaronéské horské travinné porosty |Facie polopřirozených travinných porostů a křovin34.3-34.34 | Na vápenitých podložích (Festuco-Brometalia) (* důležitá stanoviště vstavačovitých) |34.5 | * Pseudostepi s travinami a jednoletou vegetací (Thero-Brachypodietea) |35.1 | * Druhově bohaté smilkové (rod Nardus) travinné porosty na křemičitých podložích v horských oblastech (a v podhorských oblastech kontinentální Evropy) |Tuholisté spásané lesy (dehesy)32.11 | Dehesy s druhy Quercus suber a/nebo Quercus ilex |Polopřirozené vysokostébelné vlhké louky37.31 | Bezkolencové louky na vápenici nebo hlíně (Eu-Molinion) |37.4 | Středomořské vlhké vysokostébelné travinné porosty (Molinio-Holoschoenion) |37.7 a 37.8 | Eutrofická vysokostébelná společenstva |— | Zaplavované louky svazu Cnidion venosae |Mezofilní travinné porosty38.2 | Nížinné sečené louky s druhy (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) |38.3 | Horské sečené louky (britské typy s Geranium sylvaticum) |VRCHOVIŠTĚ, RAŠELINIŠTĚ A MOČÁLYRašeliníková kyselá rašeliniště51.1 | * Aktivní vrchoviště |51.2 | Degradovaná vrchoviště (dosud schopná přirozené obnovy) |52.1 a 52.2 | Povrchová rašeliniště (* pouze aktivní) |54.5 | Přechodová rašeliniště a třasoviska |54.6 | Prolákliny na rašelinném podloží (Rhynchosporion) |Vápenitá slatiniště53.3 | * Vápenité slatiny s Cladium mariscus a Carex davalliana |54.12 | * Prameniště s tvorbou pěnovců (Cratoneurion) |54.2 | Bazická slatiniště |54.3 | * Alpínská pionýrská společenstva svazu Caricion bicoloris-atrofuscae |SKALNÍ STANOVIŠTĚ A JESKYNĚSutě61.1 | Křemičité suti |61.2 | Eutrické suti |61.3 | Suti západního Středomoří a teplomilné alpínské suti |61.4 | Balkánské suti |61.5 | Středoevropské křemičité suti |61.6 | * Středoevropské vápencové suti |Skalní svahy s chasmofytní vegetací62.1a 62.1A | Vápencové podtypy |62.2 | Křemičité podtypy |62.3 | Skalní povrchy s pionýrskou vegetací |62.4 | * Vápencové "chodníky" |Ostatní skalní stanoviště65 | Jeskyně nepřístupné veřejnosti |— | Lávová pole a přírodní prohlubně |— | Jeskyně zcela nebo částečně pod mořskou hladinou |— | Stálé ledovce |LESYPřirozená nebo téměř přirozená lesní vegetace složená z původních druhů dřevin vytvářejících vysokokmenné lesy s typickým podrostem a splňující tato kritéria: vzácná nebo zbytková vegetace a/nebo výskyt druhů v zájmu SpolečenstvíEvropské lesy mírného pásu41.11 | Bučiny typu Luzulo-Fagetum |41.12 | Bučiny s cesmínou Ilex spp.a tisem (Taxus spp.), bohaté na epifyty (Ilici-Fagenion) |41.13 | Bučiny typu Asperulo-Fagetum |41.15 | Subalpínské bučiny s javorem (Acer spp.) a šťovíkem Rumex arifolius |41.16 | Vápencové bučiny (Cephalanthero-Fagion) |41.26 | Dubohabrové lesy typu Galio-Carpinetum |41.4 | * Lesy typu Tilio-Acerion |41.51 | Staré acidofilní doubravy s dubem letním (Quercus robur) na písčitých rovinách |41.53 | Staré doubravy s druhy rodů Ilex a Blechnum na Britských ostrovech |41.86 | Jasanové lesy s jasanem úzkolistým (Fraxinus angustifolia) |42.51 | * Kaledonské (skotské) lesy |44. A1–44. A4 | * Rašelinné lesy |44.3 | * Zbytkové horské olšiny (Alnion glutinoso-incanae) |44.4 | Smíšené lesy s dubem, jilmem a jasanem podél velkých řek |Středomořské opadavé lesy41.181 | * Apeninské bučiny s tisem (Taxus spp.)a cesmínou (Ilex spp.) |41.184 | * Apeninské bučiny s jedlí bělokorou (Abies alba) a bučiny s jedlí Abies nebrodensis |41.6 | Galicijsko-portugalské doubravy s druhy Quercus robur a Quercus pyrenaica |41.77 | Doubravy s druhy Quercus faginea a Quercus canariensis (Iberský poloostrov) |41.85 | Doubravy s dubem Quercus trojana (Itálie a Řecko) |41.9 | Kaštanovníkové lesy |41.1A x 42.17 | Helénské bučiny s jedlí Abies borisii-regis |41.1B | Doubravy s dubem uherským (Quercus frainetto) |42. A1 | Cypřišové háje (Acero-Cupression) |44.17 | Galeriové lesy s druhy Salix alba a Populus alba |44.52 | Břehové porosty na středomořských vodních tocích s periodickým průtokem s pěnišníkem Rhododendron ponticum, druhy rodu Salix a jinými druhy |44.7 | Lesy s platanem východním (Platanus orientalis) |44.8 | Termostředomořské břehové galeriové lesy (Nerio-Tamaricetea) a galeriové lesy jihozápadní části Iberského poloostrova Securinegion tinctoriae) |Středomořské tuholisté lesy41.7C | Krétské lesy s druhem Quercus brachyphylla |45.1 | Olivovníkové a rohovníkové lesy |45.2 | Doubravy s dubem korkovým (Quercus suber) |45.3 | Doubravy s druhem Quercus ilex |45.5 | Doubravy s dubem Quercus macrolepis |45.61-45.63 | * Makronéské vavřínové lesy (s druhy rodů Laurus, Ocotea) |45.7 | * Palmové háje s datlovníkem (Phoenix) |45.8 | Cesmínové lesy s Ilex aquifolium |Horské jehličnaté lesy mírného pásu42.21-42.23 | Acidofilní lesy (Vaccinio-Piceetea) |42.31 a 42.32 | Alpínské lesy s modřínem a s druhem Pinus cembra |42.4 | Lesy s druhem Pinus uncinata (* na sádrovcích nebo pískovcích) |Středomořské horské jehličnaté lesy42.14 | * Jižní apeninské jedlové lesy s druhy Abies alba a Picea excelsa |42.19 | Jedlové lesy s jedlí španělskou (Abies pinsapo) |42.61– 2.66 | * (Sub)středomořské bory s endemickou borovicí černou |42.8 | Středomořské bory s endemickou borovicí mesogejskou, včetně druhů Pinus mugo a Pinus leucodermis |42.9 | Makaronéské endemické bory |42. A2–42. A5 a 42. A8 | * Endemické lesy s jalovcem (Juniperus spp.) |42. A6 | * Lesy s Tetraclinis articulata (Andalusie) |42. A71–42. A73 | * Tisové lesy s Taxus baccata |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIDRUHY ŽIVOČICHŮ A ROSTLIN V ZÁJMU SPOLEČENSTVÍ, JEJICHŽ OCHRANA VYŽADUJE VYZNAČENÍ ZVLÁŠTNÍCH ÚZEMÍ OCHRANYVýklada) Příloha II navazuje na přílohu I při vytváření souvislé sítě zvláštních území ochrany.b) Druhy uvedené v této příloze jsou označeny:- jménem druhu nebo poddruhu nebo- souborem všech druhů náležejících k vyššímu taxonu nebo jeho určité části.Zkratka "spp." za názvem čeledi nebo rodu se používá k označení všech druhů patřících do příslušné čeledi nebo rodu.c) SymbolyHvězdička * před jménem druhu označuje prioritní druh.Většina druhů zařazených do této přílohy je zařazena rovněž do přílohy IV.Jestliže je druh zažazen do této přílohy a neobjevuje se v příloze IV ani V, následuje za jeho jménem symbol (o); jestliže druh zahrnutý v této příloze není uveden v příloze IV, avšak je uveden v příloze V, za jeho jménem následuje symbol (V).a) ŽIVOČICHOVÉOBRATLOVCISAVCIINSECTIVORATalpidaeGalemys pyrenaicusCHIROPTERARhinolophidaeRhinolophus blasiiRhinolophus euryaleRhinolophus ferrumequinumRhinolophus hipposiderosRhinolophus mehelyiVespertilionidaeBarbastella barbastellusMiniopterus schrebersiMyotis bechsteiniMyotis blythiiMyotis capacciniiMyotis dasycnemeMyotis emarginatusMyotis myotisRODENTIASciuridaSpermophilus citellusCastoridaeCastor fiberMicrotidaeMicrotus cabrerae* Microtus oeconomus arenicolaCARNIVORACanidae* Canis lupus (španělské populace: pouze populace jižně od Duero; řecké populace: pouze populace jižně od 39. rovnoběžky)Ursidae* Ursus arctosMustelidaeLutra lutraMustela lutreolaFelidaeLynx lynx* Lynx pardinusPhocidaeHalichoerus grypus (V)* Monachus monachusPhoca vitulina (V)ARTIODACTYLACervidae* Cervus elaphus corsicanusBovidaeCapra aegagrus (přirozené populace)* Capra pyrenaica pyrenaicaOvis ammon musimon (přirozená populace na Korsice a Sardinii)* Rupicapra ornataRupicapra rupicapra balcanicaCETACEAPhocoena phocoenaTursiops truncatusPLAZITESTUDINATATestudinidaeTestudo graecaTestudo hermanniTestudo marginataCheloniidae* Caretta carettaEmydidaeEmys orbicularisMauremys caspicaMauremys leprosaSAURIALacertidaeLacerta monticolaLacerta schreiberiGallotia galloti insulanagae* Gallotia simonyiPodarcis lilfordiPodarcis pityusensisScincidaeChalcis somonyi (Chalcides occidentalis)GekkonidaePhyllodactylus europaeusOPHIDAColubridaeElaphe quatuorlineataElaphe situlaViperidae* Vipera schweizeriVipera ursiniiOBOJŽIVELNÍCICAUDATASalamandridaeChioglossa lusitanicaMertensiella luschani* Salamandra salamandra auroraeSalamandrina terdigitataTriturus cristatusProteidaeProteus anguinusPlethodontidaeSpeleomantes ambrosiiSpeleomantes flavusSpeleomantes geneiSpeleomantes imperialisSpeleomantes supramontesANURADiscoglosidaeBombina bombinaBombina variegataDiscoglossus jeanneaeDiscoglossus montalentiiDiscoglossus sardus* Alytes muletensisRanidaeRana latasteiPelobatidae* Pelobates fuscus insubricusRYBYPETROMYZONIFORMESPetromyzonidaeEudontomyzon spp. (o)Lampetra fluviatilis (V)Lampetra planeri (o)Lethenteron zanandreai (V)Petromyzon marinus (o)ACIPENSERIFORMESAcipenseridae* Acipenser naccarii* Acipenser sturioATHERINIFORMESCyprinodontidaeAphanius iberus (o)Aphanius fasciatus (o)* Valencia hispanicaSALMONIFORMESSalmonidaeHucho hucho (přirozená populace) (V)Salmo salar (pouze ve sladkých vodách) (V)Salmo marmoradus (o)Salmo macrostigma (o)Coregonidae* Coregonus oxyrhynchus (anadromní populace v určitých oblastech Severního moře)CYPRINIFORMESCyprinidaeAlburnus vulturius (o)Alburnus albidus (o)Anaecypris hispanicaAspius aspius (o)Barbus plebejus (V)Barbus meridionalis (V)Barbus capito (V)Barbus comiza (V)Chalcalburnus chalcoides (o)Chondrostoma soetta (o)Chondrostoma polylepis (o)Chondrostoma genei (o)Chondrostoma lusitanicum (o)Chondrostoma toxostoma (o)Gobio albipinnatus (o)Gobio uranoscopus (o)Iberocypris palaciosi (o)* Ladigesocypris ghigii (o)Leuciscus lucumonis (o)Leuciscus souffia (o)Phoxinellus spp. (o)Rutilus pigus (o)Rutilus rubilio (o)Rutilus arcasii (o)Rutilus macrolepidotus (o)Rutilus lemmingii (o)Rutilus friesii meidingeri (o)Rutilus alburnoides (o)Rhodeus sericeus amarus (o)Scardinius graecus (o)CobitidaeCobitis trichonica (o)Cobitis taenia (o)Misgurnus fossilis (o)Sabanejewia aurata (o)Sabanejewia larvata (o) Cobitis larvata aCobitis conspersaPERCIFORMESPercidaeGymnocephalus schraetzer (V)Zingel spp. [(o) kromě Zingel asper a Zingel zingel (V)]GobiidaePomatoschistus canestrini (o)Knipowitschia (Padogobius) panizzae (o)Padogobius nigricans (o)CLUPEIFORMESClupeidaeAlosa spp. (V)SCORPAENIFORMESCottidaeCottus ferruginosus (o)Cottus petiti (o)Cottus gobio (o)SILURIFORMESSiluridaeSilurus aristotelis (V)BEZOBRATLÍČLENOVCICRUSTACEADecapodaAustropotamobius pallipes (V)INSECTAColeopteraBuprestis splendens* Carabus olympiaeCerambyx cerdoCucujus cinnaberinusDytiscus latissimusGraphoderus bilineatusLimoniscus violaceus (o)Lucanus cervus (o)Morimus fonereus (o)* Osmoderma eremita* Rosalia alpinaLepidoptera* Callimorpha quadripunctaria (o)Coenonympha oedippusErebia calcariaErebia christiEriogaster cataxEuphydryas aurinia (o)Graellsia isabellae (V)Hypodryas maturnaLacaena disparMaculinea nausithousMaculinea teleiusMelanargia argePapilio hospitonPlebicula golgusMantodeaApteromantis apteraOdonataCoenagrion hylas (o)Coenagrion mercuriale (o)Cordulegaster trinacriaeComphus grasliniiLeucorrhina pectoralisLindenia tetraphyllaMacromia splendensOphiogomphus ceciliaOxygastra curtisiiOrthopteraBaectica ustulataMĚKKÝŠIGASTROPODACaseolus calculusCaseolus commixtaCaseolus sphaerulaDiscula leacockianaDiscula tabellataDiscus defloratusDiscus guerinianusElona quimperianaGeomalacus maculosusGeomitra monizianaHelix subplicataIdiomela (Helix) subplicata Leiostyla abbreviataLeiostyla cassidaLeiostyla corneocostataLeiostyla gibbaLeiostyla lamellosaVertigo angustior (o)Vertigo genesii (o)Vertigo geyeri (o)Vertigo moulinsiana (o)BIVALIAUnionoidaMargaritifera margaritifera (V)Unio crassusb) ROSTLINYPTERIDOPHYTAASPLENIACEAEAsplenium jehandiezii (Litard.) RouyBLECHNACEAEWoodwardia radicans (L.) Sm.DICKSONIACEAECulcita macrocarpa C. PreslDRYOPTERIDACEAE* Dryopteris corleyi Fraser-Jenk.HYMENOPHYLLACEAETrichomanes speciosum Willd.ISOETACEAEIsoetes boryana DurieuIsoetes malinveniana Ces. & De Not.MARSILEACEAEMarsilea batardae LaunertMarsilea quadrifolia L.Marsilea strigosa Willd.OPHIOGLOSSACEAEBotrychium simplex Hitchc.Ophioglossum polyphyllum A. BraunGYMNOSPERMAEPINACEAE* Abies nebrodensis (Lojac.) MatteiANGIOSPERMAEALISMATACEAECaldesia parnassifolia (L.) Parl.Luronium natans (L.) Raf.AMARYLLIDACEAELeucojum nicaeenre Ard.Narcissus asturiensis (Jordan) PugsleyNarcissus calcicola MendonçaNarcissus cyclamineus DC.Narcissus fernandesii G. PedroNarcissus humilis (Cav.) Traub* Narcissus nevadensis PugsleyNarcissus pseudonarcissus L.subsp. nobilis (Haw.) A. FernandesNarcissus scaberulus Henriq.Narcissus triandrusL. subsp. capax (Salisb.) D. A. Webb.Narcissus viridiflorus SchousboeBORAGINACEAE* Anchusa crispa Viv.* Lithodora nitida (H. Ern) R. FernandesMyosotis lusitanica SchusterMyosotis rehsteineri Wartm.Myosotis retusifolia R. AfonsoOmphalodes kuzinskyanae Willk.* Omphalodes littoralis Lehm.Solenanthus albanicus (Degen & al.) Degen & Baldacci* Symphytum cycladense Pawl.CAMPANULACEAEAsyneuma giganteum (Boiss.) Bornm.* Campenula sabatia De Not.Jasione crispa (Pourret) Samp.subsp. serpentinica Pinto da SilvaJasione lusitanica A. DC.CARYOPHYLLACEAE* Arenaria nevadensis Boiss & ReuterArenaria provincialis Chater & HallidayDianthus cintranus Boiss. & Reutersubsp. cintranus Boiss. & ReuterDianthus marizii (Samp.) Samp.Dianthus rupicola Biv.* Gypsophila papillosa P. PortaHerniaria algarvica ChaudhriHerniaria berlengiana (Chaudhri) Franco* Herniaria latifolia Lapeyrsubsp. litardierei gamisHerniaria maritima LinkMoehringia tommasinii Marches.Petrocoptis grandiflora Rothm.Petrocoptis montsicciana O. Bolos & Rivas Mart.Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez CasasSilene cintrana Rothm.* Silene hicesiae Brullo & SignorelloSilene hifacensis Rouy ex Willk.* Silene holzmanii Heldr. ex Boiss.Silene longicila (Brot.) Otth.Silene mariana Pau* Silene orphanidis Boiss.* Silene rothmaleri Pinto da Silva* Silene velutina Pourret ex Loisel.CHENOPODIACEAE* Bassia (Kochia) saxicola (Guss.) A. J. ScottKochia saxicola Guss.* Salicornia veneta Pignatti & LausiCISTACEAECistus palhinhae IngramHalimium verticillatum (Brot.) SennenHelianthemum alypoides Losa & Rivas GodayHelianthemum caput-felis Boiss.* Tuberatria major (Wilk.) Pinto da Silva & RozeiraCOMPOSITAE* Anthemis glaberrima (Rech. f.) Greuter* Artemisia granatensis Boiss.* Aster pyrenaeus Desf. ex DC.* Aster sorrentinii (Tod) Lojac.* Carduus myriacanthus Salzm. ex DC.* Centaurea alba L.subsp. heldreichii (Halacsy) Dostal* Centaurea alba L.subsp. princeps (Boiss. & Heldr.) Gugler* Centaurea attica Nymansubsp. megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal* Centaurea balearica J. D. Rodriguez* Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday* Centaurea citricolor Font QuerCentaurea corymbosa PourretCentaurea gadorensis G. Blanca* Centaurea horrida Badaro* Centaurea kalambakensis Freyn & Sint.Centaurea kartschiana Scop.* Centaurea lactiflora HalacsyCentaurea micrantha Hoffmanns. & Linksubsp. herminii (Rouy) Dostál* Centaurea niederi Heldr.* Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph.* Centaurea pinnata PauCentaurea pulvinata (G. Bianca) G. BiancaCentaurea rothmalerana (Arènes) DostálCentaurea vicentina Mariz* Crepis crocifolia Boiss. & Heldr.Crepis granatensis (Willk.) B. Bianca & M. CuetoErigeron frigidus Boiss. ex DC.Hymenostemma pseudanthemis (Kunze) Willd.* Jurinea cyanoides (L.) Reichenb.* Jurinea fontqueri Cuatrec.* Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & GreuterLeontodon microcephalus (Boiss. ex DC.) Boiss.Leontodon boryi Boiss.* Leontodon siculus (Guss.) Finch & SellLeuzea longifolia Hoffmanns. & LinkLigularia sibirica (L.) Cass.Santolina impressa Hoffmanns. & LinkSantolina semidentata Hoffmanns. & Link* Senecio elodes Boiss. ex DC.Senecio nevadensis Boiss. & ReuterCONVOLVULACEAE* Convolvulus argyrothamnus Greuter* Convolvulvus fernandesii Pinto da Silva & TelesCRUCIFERAEAlyssum pyrenaicum Lapeyr.Arabis sadina (Samp.) P. Cout.* Biscutella neustriaca BonnetBiscutella vincentina (Samp.) Rothm.Boleum asperum (Pers.) DesvauxBrassica glabrescens PoldiniBrassica insularis Moris* Brassica macrocarpa Guss.Coincya cintrana (P. Cour.) Pinto da Silva* Coincya rupestris Rouy* Coronopus navasii PauDiplotaxis ibicensis (Paul) Gomez-Campo* Diplotaxis siettiana MaireDiplotaxis vicentina (P. Cout.) Rothm.Erucastrum palustre (Pirona) Vis.* Iberis arbuscula RunemarkIberis procumbens Langesubsp. microcarpa Franco & Pinto da Silva* Ionopsidium acaule (Desf.) Reichenb.Ionopsidium savianum (Caruel) Ball ex Arcang.Sisymbrium cavanillesianum Valdes & CastroviejoSisymbrium supinum L.CYPERACEAE* Carex panormitana Guss.Eleocharis carnolica KochDIOSCOREACEAE* Borderea chouardii (Gaussen) HeslotDROSERACEAEAldrovanda vesiculosa L.EUPHORBIACEAE* Euphorbia margalidiana Kuhbier & LewejohannEuphorbia transtagana Boiss.GENTIANACEAE* Centaurium rigualii Esteve Chueca* Centaurium somedanum LainzGentiana ligustica R. de Vilm. & ChopinetGentianella anglica (Pugsley) E. F. WarburgGERANIACEAE* Erodium astragaloides Boiss. & ReuterErodium paularense Fernandez-Gonzales & Izco* Erodium rupicola Boiss.GRAMINEAEAvenula hackelii (Henriq.) HolubBromus grossus Desf. ex DC.Coleanthus subtilis (Tratt.) SeidlFestuca brigantina (Markgr.-Dannenb.) Markgr.-Dannenb.Festuca duriotagana Franco & R. AfonsoFestuca elegans Boiss.Festuca henriquesii Hack.Festuca summilusitanica Franco & R. AfonsoGaudinia hispanica Stace & TutinHolcus setiglumis Boiss. & Reutersubsp. duriensis Pinto da SilvaMicropyropsis tuberosa Romero — Zarco & CabezudoPseudarrhenatherum pallens (Link) J. HolubPuccinellia pungens (Pau) Paunero* Stipa austroitalica Martinovsky* Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz*Stipa veneta MoraldoGROSSULARIACEAE* Ribes sardoum MartelliHYPERICACEAE* Hypericum aciferum (Greuter) N. K. B. RobsonJUNCACEAEJuncus valvatus LinkLABITAEDracocephalum austriacum L.* Micromeria taygetea P. H. DavisNepeta dirphya (Boiss.) Heldr. ex Halacsy* Nepeta sphaciotica P. H. DavisOriganum dictamnus L.Sideritis incanasubsp. glauca (Cav.) MalagarrigaSideritis javalambrenis PauSideritis serrata Cav. ex Lag.Teucrium lepicephalum PauTeucrium turredanum Losa & Rivas Goday* Thymus camphoratus Hoffmanns. & LinkThymus carnosus Boiss.* Thymus lotocephalus G. López & R. Morales (Thymus cephalotos L.)LEGUMINOSAEAnthyllis hystrix Cardona, Contandr. & E. Sierra* Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge* Astragalus aquilanus AnzaloneAstragalus centralpinus Braun-Blanquet* Astragalus maritimus MorisAstragalus tremolsianus Pau* Astragalus verrucosus Moris* Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl.Genista dorycnifolia Font QuerGenista holopetala (Fleischm. ex Koch) BaldacciMelieotus segetalis (Brot.) Ser.subsp. fallax Franco* Ononis hackelii LangeTrifolium saxatile All.* Vicia bifoliolata J. D. RodriguezLENTIBULARICEAEPinguicula nevadensis (Lindb.) CasperLILIACEAEAllium grosii Font Quer* Androcymbium rechingeri Greuter* Asphodelus bento-rainhae P. SilvaHyacinthoides vicentina (Hoffmanns. & Link) Rothm.* Muscari gussonei (Parl.) Tod.LINACEAE* Linum muelleri MorisLYTHRACEAE* Lythrum flexuosum Lag.MALVACEAEKosteletzkya pentacarpos (L.) Ledeb.NAJADACEAENajas flexilis (Willd.) Rostk. & W. L. SchmidtORCHIDACEAE* Cephalanchera cucullata Boiss. & Heldr.Cypripedium calceolus L.Liparis loeselii (L.) Rich.* Ophrys lunulata Parl.PAEONIACEAEPaeonia cambessedesii (Willk.) Willk.Paeonia parnassica TzanoudakisPaeonia clusii F. C. Sterbsubsp. rhodia (Stearn) TzanoudakisPALMAEPhoenix theophrasti GreuterPLANTAGINACEAEPlantago algarbiensis Samp.Plantago almogravensis FrancoPLUMBAGINACEAEArmeria berlengensis Daveau* Armeria helodes Martini & PoldArmeria neglecta GirardArmeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld* Armeria rouyana DaveauArmeria soleirolii (Duby) GodronArmeria velutina Welw. ex Boiss. & ReuterLimonium dodartii (Girard) O. Kuntzesubsp. lusitanicum (Daveau) Franco* Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & DianaLimonium lanceolatum (Hoffmans. & Link) FrancoLimonium multiflorum Erben* Limonium pseudolaetum Arrig. & Diana* Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig.POLYGONACEAEPolygonum praelongum Coode & CullenRumex rupestris Le GallPRIMULACEAEAndrosace mathildae LevierAndrosace pyrenaica Lam.* Primula apennina WidmerPrimula palinuri PetagnaSoldanella villosa Darracq.RANUNCULACEAE* Aconitum corsicum GayerAdonis distorta Ten.Aquilegia bertolonii SchottAquilegia kitaibelii Schott* Aquilegia pyrenaica D. C.subsp. cazorlensis (Heywood) Galiano*Consolida samia P. H. DavisPulsatilla patens (L.) Miller* Ramunculus weyleri MaresRESEDACEAE* Reseda decursiva Forssk.ROSACEAEPotentilla delphinensis Gren. & GodronRUBIACEAE* Galium litorale Guss.* Galium viridiflorum Boiss. & ReuterSALICACEAESalix salvifolia Brot.subsp. australis FrancoSANTALACEAEThesium abracteatum HayneSAXIFRAGACEAESaxifraga berica (Beguinot) D. A. WebbSaxifraga floruenta MorettiSaxifraga hirculus L.Saxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl.SCROPHULARIACEAEAntirrhinum charidemi LangeChaenorrhinum serpyllifolium (Lange) Langesubsp. lusitanicum R. Fernandes* Euphrasia genargentea (Feoli) DianaEuphrasia marchesettii Wettst. ex Marches.Linaria algarviana Chav.Linaria coutinhoi Valdés* Linaria ficalhoana RouyLinaria flava (Poiret) Desf.* Linaria hellenica Turrill* Linaria ricardoi Cout.* Linaria tursica B. Valdes & CabezudoLinaria tonzigii LonaOdontites granatensis Boiss.Verbascum litigiosum Samp.Veronica micrantha Hoffmanns. & Link* Veronica oetaea L.-A. GustavssonSELAGINACEAE* Globularia stygia Orph. ex Boiss.SOLANACEAE* Atropa baetica Willk.THYMELAEACEAEDaphne petraea Leybold* Daphne rodriguezii TexidorULMACEAEZelkova abelicea (Lam.) Boiss.UMBELLIFEREAE* Angelica heterocarpa LloydAngelica palustris (Besser) Hoffm.* Apium bermejoi LlorensApium repens (Jacq.) Lag.Athamanta cortiana Ferrarini* Bupleurum capillare Boiss. & Heldr.* Bupleurum kakiskalae GreuterEryngium alpinum L.* Eryngium viviparum Gay* Laserpitium longiradium Boiss.* Naufraga balearica Constans & Cannon* Oenanthe conioides LangePetagnia saniculifolia Guss.Rouya polygama (Desf.) Coincy* Seseli intricatum Boiss.Thorella verticillatinundata (Thore) Briq.VALERINACEAECentranthus trinervis (Viv.) BeguinotVIOLACEAE* Viola hispida Lam.Viola jaubertiana Mares & VigineixNižší rostlinyBRYOPHYTABruchia vogesiaca Schwaegr. (o)* Bryoerythrophyllum campylocarpum (Sergio) (M. Hill) (o)Buxbaumia viridis (Moug. ex Lam. & DC.) Brig. ex Moug. & Nestl. (o)Dichelyma capillaceum (Dicks) Myr. (o)Dicranum viride (Sull. & Lesq.) Lindb. (o)Distichophyllum carinatum Dix. & Nich. (o)Drepanocladus vernicosus (Mitt.) Warnst. (o)Jungermannia handelii (Schiffn.) Amak. (o)Mannia triandra (Scop.) Grolle (o)* Marsupella profunda Lindb. (o)Meesia longiseta Hedw. (o)Nothothylas orbicularis (Schwein.) Sull. (o)Orthotrichum rogeri Brid. (o)Petalophyllum ralfsii Nees & Gott. ex Lehm. (o)Riccia breidleri Jur. ex Steph. (o)Riella helicophylla (Bory & Mont.) Mont. (o)Scapania massolongi (K. Müll.) K. Müll. (o)Sphagnum pylaisii Brid. (o)Tayloria rudolphiana (Garov) B. & S. (o)DRUHY Z MAKARONÉZIEPTERIDOPHYTAHYMENOPHYLLACEAEHymenophyllum maderensis Gibby & LovisDRYOPTERIDACEAE* Polystichum drepanum (Sw.) C. Presl.ISOETACEAEIsoetes azorica Durieu & PaivaMARSILEACEAE* Marsilea azorica Launert & PaivaANGIOSPERMAEASCLEPIADACEAECarallurna burchardii N. E. Brown* Ceropegia chrysantha Svent.BORAGINACEAEEchium candicans L. fil.* Echium gentianoides Webb & CoincyMyosotis azorica H. C. WatsonMyositis maritima Hochst. in Seub.CAMPANULACEAE* Azorina vidalii (H. C. Watson) FeerMusschia aurea (L. f.) DC.* Musschia wollastonii LoweCAPRIFOLIACEAE* Sambucus palmensis LinkCARYOPHYLLACEAESpergularia azorica (Kindb.) LebelCELASTRACEAEMaytenus umbellata (R. Br.) Mabb.CHENOPODIACEAEBeta patula Ait.CISTACEAECistus chinamadensis Banares & Romero* Helianthemum bystropogophyllum Svent.COMPOSITAEAndryala crithmifolia Ait.* Argyranthemum lidii HumphriesArgyranthemum thalassophylum (Svent.) Hump.Argyranthemum winterii (Svent.) Humphries* Atractylis arbuscula Svent. & MichaelisAtractylis preauxiana Schultz.Calendula maderensis DC.Cheirolophus duranii (Burchard) HolubCheirolophus ghomerytus (Svent.) HolubCheirolophus junonianus (Svent.) HolubCheirolophus massonianus (Lowe) HansenCirsium laifolium LoweHelichrysum gossypinum WebbHypochoeris oligocephala (Svent. & Bramw.)* Lactuca watsoniana Trel.* Onopordum nogalesii Svent.* Onorpordum carduelinum Bolle* Pericallis hadrosoma (Svent.)Phagnalon benettii LoweStemmacantha cynaroides (Chr. Son. in Buch) DittSventenia bupleuroides Font Quer* Tanacetum ptarmiciflorum Webb & BerthCONVOLVULACEAE* Convolvulvus caput-medussae Lowe* Convolvulvus lopez-socasii Svent.* Convolvulvus massonii A. Dietr.CRASSULACEAEAeonium geomeraenae PraegerAeonium soundersii BolleAichryson dumosum (Lowe) Praeg.Monanthes wildpretii Banares & ScholzSedum brissemoretii Raymond-HametCRUCIFERAE* Crambe arborea Webb ex ChristCrambe laevigata DC. ex Christ* Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund.* Parolinia schizogynoides Svent.Sinapidendron rupestre (Ait.) LoweCYPERACEAECanex malato-belizii RaymondDIPSCACEAEScabiosa nitens Roemer & J. A. SchultesERICACEAEErica scoparia L.subsp. azorica (Hochst.) D. A. WebbEUPHORBIACEAE* Euphorbia handiensis BurchardEuphorbia lambii Svent.Euphorbia stygiana H. C. WatsonGERANICEAE* Geranium maderense P. F. YeoGRAMINEAEDeschampsia maderensis (Haeck. & Born.)Phalaris maderensis (Menezes) MenezesLABIATAE* Sideritis cystosiphon Svent.* Sideritis discolor (Webb ex de Noe) BolleSideritis infernalis BolleSideritis marmorea BolleTeucrium abutiloides L' HérTeucrium betonicum L' HérLEGUMINOSAE* Anagyris latifolia Brouss. ex. Willd.Anthyllis lemanniana Lowe* Dorycnium spectabile Webb & Berthel* Lotus azoricus P. W. BallLotus callis-viridis D. Bramwell & D. H. Davis* Lotus kunkelii (E. Chueca) D. Bramwell & al.* Teline rosmarinifolia Webb & Berthel.* Teline salsoloides Arco & Acebes.Vicia dennesiana H. C. WatsonLILIACEAE* Androcymbium psammophilum Svent.Scilla maderensis MenezesSemele maderensis CostaLORANTHACEAEArceuthobium azoricum Wiens & Hawksw.MYRICACEAE* Myrica rivas-martinezii Santos.OLEACEAEJasminum azoricum L.Picconia azorica (Tutin) Knobl.ORCHIDACEAEGoodyera macrophylla LowePITTOSPORACEAE* Pittosphorum coriaceum Dryand. ex. Ait.PLANTAGINACEAEPlantago malato-belizii LawalreePLUMBAGINACEAE* Limonium arborescens (Brouss.) KuntzeLimonium dendroides Svent.* Limonium spectabile (Svent.) Kunkel & Sunding* Limonium sventenii Santos & Fernandez GalvanPOLYGONACEAERumex azoricus Rech. fil.RHAMNACEAEFrangula azorica TutinROSACEAE* Bencomia brachystachya Svent.Bencomia sphaerocarpa Svent.* Chamaemeles coriacea Lindl.Dendriopoterium pulidoi Svent.Marcetella maderensis (Born.) Svent.Prunus lusitanica L.subsp. azorica (Mouillef.) FrancoSorbus maderensis (Lowe) DodeSANTALACEAEKunkeliella subsucculenta KammerSCROPHULARIACEAE* Euphrasia azorica WatsEuphrasia grandiflora Hochst. in Seub.* Isoplexis chalcantha Svent. & O'ShanahanIsoplexis isabelliana (Webb & Berthel.) MasferrerOdontites holliana (Lowe) Benth.Sibthorpia peregrina L.SELAGINACEAE* Globularia ascanii D. Bramwell & Kunel* Globularia sarcophylla Svent.SOLANACEAE* Solanum lidii SundingUMBELLIFERAEAmmi trifoliatum (H. C. Watson) Trelease)Bupleurum handiense (Bolle) KunkelChaerophyllum azoricum TreleaseFerula latipinna SantosMelanoselinum decipiens (Schrader & Wendl.) Hoffm.Monizia edulis LoweOenanthe divaricata (R. Br.) Mabb.Sanicula azorica Guthnick ex Seub.VIOLACEAEViola paradoxa LoweNižší rostlinyBRYOPHYTA* Echinodium spinosum (Mitt.) Jur. (o)* Thamnobryum fernandesii Sergio (o)--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIKRITÉRIA PRO VÝBĚR LOKALIT VHODNÝCH JAKO LOKALITY VÝZNAMNÉ PRO SPOLEČENSTVÍ A PRO VYHLÁŠENÍ JAKO ZVLÁŠTNÍ OBLASTI OCHRANYEtapa 1: Zhodnocení relativního významu lokalit pro každý typ přírodního stanoviště z přílohy 1 a každý druh z přílohy II (včetně typů prioritních přírodních stanovišť a prioritních druhů) na úrovni členského státuA. Kritéria pro hodnocení lokality pro daný typ přírodního stanoviště uvedeného v příloze Ia) Stupeň zastoupení typu přírodního stanoviště v lokalitě.b) Rozloha lokality pokrytá typem přírodního stanoviště v poměru k celkové rozloze typu přírodního stanoviště na území členského státu.c) Stupeň zachování struktury a funkcí příslušného typu přírodního stanoviště a možnosti jeho obnovy.d) Celkové zhodnocení významu lokality pro ochranu příslušného typu přírodního stanoviště.B. Kritéria hodnocení lokality pro daný druh uvedený v příloze IIa) Početnost a hustota populace druhů vyskytujících se v lokalitě v poměru k populaci na území členského státu.b) Stupeň zachování rysů stanoviště důležitých pro daný druh a týkajících se možností obnovy.c) Stupeň izolace populace v dané lokalitě ve vztahu k přirozenému areálu rozšíření druhu.d) Celkové zhodnocení významu lokality pro zachování příslušných druhů.C. Na základě těchto kritérií klasifikují členské státy lokality, které navrhují do státního seznamu lokalit vhodných jako lokality významné pro Společenství, s ohledem na jejich relativní význam pro ochranu každého typu přírodního stanoviště z přílohy I nebo každého druhu přílohy II.D. Seznam bude odlišovat lokality s výskytem prioritních typů přírodních stanovišť a prioritních druhů vybraných členskými státy na základě výše uvedených kritérií A a B.Etapa 2: Zhodnocení lokalit významných pro Společenství a začleněných do státních seznamů:1. Všechny lokality určené členskými státy v první etapě, které jsou místem výskytu prioritních přírodních stanovišť nebo druhů, budou pokládány za lokality významné pro Společenství.2. Hodnocení ostatních lokalit uvedených v seznamech členských států jako významné pro Společenství, tj. jejich příspěvek k zachování nebo obnovení příznivého stavu ochrany přírodního stanoviště z přílohy I nebo druhu z přílohy II a/nebo jejich příspěvek k celistvosti soustavy NATURA 2000 vezme v úvahu následující kritéria:a) relativní význam lokality na úrovni členského;b) zeměpisná poloha lokality vzhledem k migračním trasám druhů uvedených v příloze II a skutečnost, zda lokalita patří k souvislému ekosystému na obou stranách jedné nebo více vnitřních hranic Společenství;c) celková rozloha lokality;d) počet typů přírodních stanovišť uvedených v příloze I a druhů uvedených v příloze II, které se v dané lokalitě vyskytují;e) globální ekologický význam lokality pro příslušné biogeografické oblasti a/nebo pro celé území zmíněné v článku 2 jak z hlediska jeho typických či ojedinělých rysů, tak z hlediska způsobů kombinace těchto rysů.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVDRUHY ŽIVOČICHŮ A ROSTLIN V ZÁJMU SPOLEČENSTVÍ, KTERÉ VYŽADUJÍ PŘÍSNOU OCHRANUDruhy uvedené v této příloze jsou označeny:- jménem druhu nebo poddruhu nebo- souborem všech druhů náležejících k vyššímu taxonu nebo jeho určité části.Zkratka "spp." za názvem čeledi nebo rodu se používá k označení všech druhů patřících do příslušné čeledi nebo rodu.a) ŽIVOČICHOVÉOBRATLOVCISAVCIINSECTIVORAErinaceidaeErinaceus algirusSoricidaeCrocidura canariensisTalpidaeGalemys pyrenaicusMICROCHIROPTERAVšechny druhyRODENTIAGliridaeVšechny druhy kromě Glis glis a Eliomys quercinusSciuridaeCitellus citellusSciurus anomalusCastoridaeCastor fiberCricetidaeCricetus cricetusMicrotidaeMicrotus cabreraeMicrotus oeconomus arenicolaZapodidaeSicista betulinaHystricidaeHystrix cristataCARNIVORACanidaeCanis lupus (kromě španělské poplace severně od Duero a řeské populace severně od 39. rovnoběžky)UrsidaeUrsus arctosMustelidaeLutra lutraMustela lutreolaFelidaeFelis silvestrisLynx lynxLynx pardinaPhocidaeMonachus monachusARTIODACTYLACervidaeCervus elaphus corsicanusBovidaeCapra aegagrus (přirozené populace)Capra pyrenaica pyrenaicaOvis ammon musimon (přirozené populace — Korsika a Sardínie)Rupicapra rupicapra balcanicaRupicapra ornataCETACEAVšechny druhyPLAZITESTUDINATATestudinidaeTestudo hermanniTestudo graecaTestudo marginataCheloniidaeCaretta carettaChelonia mydasLepidochelys kempiiEretmochelys imbricataDermochelyidaeDermochelys coriaceaEmydidaeEmys orbicularisMauremys caspicaMauremys leprosaSAURIALacertidaeAlgyroides fitzingeriAlgyroides marchiAlgyroides moreoticusAlgyroides nigropunctatusLacerta agilisLacerta bedriagaeLacerta danfordiLacerta dugesiLacerta graecaLacerta horvathiLacerta monticolaLacerta schreiberiLacerta trilineataLacerta viridisGallotia atlanticaGallotia gallotiGallotia galloti insulanagaeGallotia simonyiGallotia stehliniOphisops elegansPodarcis erhardiiPodarcis filfolensisPodarcis hispanica atrataPodarcis lilfordiPodarcis melisellensisPodarcis milensisPodarcis muralisPodarcis peloponnesiacaPodarcis pityusensisPodarcis siculaPodarcis tauricaPodarcis tiliguertaPodarcis waglerianaScincidaeAblepharus kitaibelliChalcides bedriagaiChalcides occidentalisChalcides ocellatusChalcides sexlineatusChalcides viridianusOphiomorus punctatissimusGekkonidaeCyrtopodion kotschyiPhyllodactylus europaeusTarentola angustimentalisTarentola boettgeriTarentola delalandiiTarentola gomerensisAgamidaeStellio stellioChamaeleontidaeChamaeleo chamaeleonAnguidaeOphisaurus apodusOPHIDIAColubridaeColuber caspiusColuber hippocrepisColuber jugularisColuber laurentiColuber najadumColuber nummiferColuber viridiflavusCoronella austriacaEirenis modestaElaphe longissimaElaphe quatuorlineataElaphe situlaNatrix natrix cettiNatrix natrix corsaNatrix tessellataTelescopus falaxViperidaeVipera ammodytesVipera schweizeriVipera seoanni (kromě španělských populací)Vipera ursiniiVipera xanthinaBoidaeEryx jaculusOBOJŽIVELNÍCICAUDATASalamandridaeChioglossa lusitanicaEuproctus asperEuproctus montanusEuproctus platycephalusSalamandra atraSalamandra auroraeSalamandra lanzaiSalamandra luschaniSalamandrina terdigitataTriturus carnifexTriturus cristatusTriturus italicusTriturus kareliniiTriturus marmoratusProteidaeProteus anguinusPlethodontidaeSpeleomantes ambrosiiSpeleomantes flavusSpeleomantes geneiSpeleomantes imperialisSpeleomantes italicusSpeleomantes supramontesANURADiscoglossidaeBombina bombinaBombina variegataDiscoglossus galganoiDiscoglossus jeanneaeDiscoglossus montalentiiDiscoglossus pictusDiscoglossus sardusAlytes cisternasiiAlytes muletensisAlytes obstetricansRanidaeRana arvalisRana dalmatinaRana graecaRana ibericaRana italicaRana latasteiRana lessonaePelobatidaePelobates cultripesPelobates fuscusPelobates syriacusBufonidaeBufo calamitaBufo viridisHylidaeHyla arboreaHyla meridionalisHyla sardaRYBYACIPENSERIFORMESAcipenseridaeAcipenser naccariiAcipenser sturioATHERINIFORMESCyprinodontidaeValencia hispanicaCYPRINIFORMESCyprinidaeAnaecypris hispanicaPERCIFORMESPercidaeZingel asperSALMONIFORMESCoregonidaeCoregonus oxyrhynchus (anadromní populace v určitých oblastech Severního moře)BEZOBRATLÍČLENOVCIINSECTAColeopteraBuprestis splendensCarabus olympiaeCerambyx cerdoCucujus cinnaberinusDytiscus latissimusGraphoderus bilineatusOsmoderma eremitaRosalia alpinaLepidopteraApatura metisCoenonympha heroCoenonympha oedippusErebia calcariaErebia christiErebia sudeticaEriogaster cataxFabriciana elisaHypodryas maturnaHyles hippophaesLopinga achineLycaena disparMaculinea arionMaculinea nausithousMaculinea teleiusMelanagria argePapilio alexanorPapilio hospitonParnassius apolloParnassius mnemosynePlebicula golgusProserpinus proserpinaZerynthia polyxenaMantodeaApteromantis apteraOdonataAeshna viridisCordulegaster trinacriaeGomphus grasliniiLeucorrhina albifronsLeucorrhina caudalisLeucorrhina pectoralisLindenia tetraphyllaMacromia splendensOphiogomphus ceciliaOxygastra curtisiiStylurus flavipesSympecma braueriOrthopteraBaetica ustulataSaga pedoARACHNIDAAraneaeMacrothele calpeianaMĚKKÝŠIGASTROPODAProsobranchiaPatella ferugineaStylommatophoraCaseolus calculusCaseolus commixtaCaseolus sphaerulaDiscula leacockianaDiscula tabellataDiscula testudinalisDiscula turriculaDiscus defloratusDiscus guerinianusElona quimperianaGeomalacus maculosusGeomitra monizianaHelix subplicataLeiostyla abbreviataLeiostyla cassidaLeiostyla corneocostataLeiostyla gibbaLeiostyla lamellosaBIVALVIAAnisomyariaLithophaga lithophagaPinna nobilisUnionoidaMargaritifera auriculariaUnio crassusECHINODERMATAEchinoideaCentrostephanus longispinusb) ROSTLINYPříloha IV b) zahrnuje všechny rostlinné druhy uvedené v seznamu II b) [1] a druhy uvedené níže.PTERIDOPHYTAASPLENIACEAEAsplenium hemionitis L.ANGIOSPERMAEAGAVACEAEDracaena draco (L.) L.AMARYLLIDACEAENarcissus longispathus PugsleyNarcissus triandrus L.BERBERIDACEAEBerberis maderensis LoweCAMPANULACEAECampanula morettiana Reichenb.Physoplexis comosa (L.) Schur.CARYOPHYLLACEAEMoehringia fontqueri PauCOMPOSITAEArgyranthemum pinnatifidum (L.f.) Lowesubsp. succulentum (Lowe) C. J. HumphriesHelichrysum sibthorpii RouyPicris willkommii (Schultz Bip.) NymanSantolina elegans Boiss. ex DC.Senecio caespitosus Brot.Senecio lagascanus DC.subsp. lusitanicus (P. Cout.) Pinto da SilvaWagenitzia lancifolia (Sieber ex Sprengel) DostalCRUCIFERAEMurbeckiella sousae Rothm.EUPHORBIACEAEEuphorbia nevadensis Boiss. & ReuterGESNERIACEAEJankaea heldreichii (Boiss.) Boiss.Ramonda serbica PancicIRIDACEAECrocus etruscus Parl.Iris boissieri Henriq.Iris marisca Ricci & ColasanteLABIATAERosmarinus tomentosus Huber-Morath & MaireTeucrium charidemi SandwithThymus capitellatus Hoffmanns. & LinkThymus villosus L.subsp. villosus L.LILIACEAEAndrocymbium europeum (Lange) K. RichterBellevalia hackelli FreynColchicum corsicum BakerColchicum cousturieri GreuterFritillaria conica RixFritillaria drenovskii Dogen & Stoy.Fritillaria gussichiae (Degen & Doerfler) RixFritillaria obliqua Ker-Gawl.Fritillaria rhodocanakis Orph. ex BakerOrnithogalum reverchonii Degen & Herv.-Bass.Scilla beirana Samp.Scilla odorata LinkORCHIDACEAEOphrys argolica Fleischm.Orchis scopulorum Simsmerh.Spiranthes aestivalis (Poiret) L. C. M. RichardPRIMULACEAEAndrosace cylindrica DC.Primula glaucescens MorettiPrimula spectabilis Tratt.RANUNCULACEAEAquilegia alpina L.SAPOTACEAESideroxylon marmulano Banks ex LoweSAXIFRAGACEAESaxifraga cintrana Kuzinsky ex Willk.Saxifraga portosanctana Boiss.Saxifraga presolanensis Engl.Saxifraga valdensis DC.Saxifraga vayredana LuizetSCROPHULARIACEAEAntirrhinum lopesianum Rothm.Lindernia procumbens (Krocker) PhilcoxSOLANACEAEMandragora officinarum L.THYMELAEACEAEThymelaea broterana P. Cout.UMBELLIFERAEBunium brevifolium LoweVIOLACEAEViola athois W. BeckerViola cazorlensis GandogerViola delphinantha Boiss.[1] Kromě mechorostů v příloze II b).--------------------------------------------------PŘÍLOHA VDRUHY ŽIVOČICHŮ A ROSTLIN V ZÁJMU SPOLEČENSTVÍ, JEJICHŽ ODEBÍRÁNÍ Z VOLNÉ PŘÍRODY A VYUŽÍVÁNÍ MŮŽE BÝT PŘEDMĚTEM URČITÝCH OPATŘENÍ NA JEJICH OBHOSPODAŘOVÁNÍDruhy uvedené v této příloze jsou označeny:- jménem druhu nebo poddruhu nebo- souborem všech druhů náležejících k vyššímu taxonu nebo jeho určité části.Zkratka "spp." za názvem čeledi nebo rodu se používá k označení všech druhů patřících do příslušné čeledi nebo rodu.a) ŽIVOČICHOVÉOBRATLOVCISAVCICARNIVORACanidaeCanis aureusCanis lupus (kromě španělské poplace severně od Duero a řeské populace severně od 39. rovnoběžky)MustelidaeMartes martesMustela putoriusPhocidaeVšechny druhy, které nejsou uvedené v příloze IVViverridaeGenetta genettaHerpestes ichneumonDUPLICIDENTATALeporidaeLepus timidusARTIODACTYLABovidaeCapra ibexCapra pyrenaica (kromě druhu Capra pyrenaica pyrenaica)Rupicapra rupicapra (kromě druhů Rupicapra rupicapra balcanica a rupicapra ornata)OBOJŽIVELNÍCIANURARanidaeRana esculentaRana pereziRana ridibundaRana temporariaRYBYPETROMYZONIFORMESPetromyzonidaeLampetra fluviatilisLethenteron zanandraiACIPENSERIFORMESAcipenseridaeVšechny druhy, které nejsou uvedené v příloze IVSALMONIFORMESSalmonidaeThymallus thymallusCoregonus spp. (kromě druhu Coregonus oxyrhynchus — anadromní populace v určitých oblastech Severního moře)Hucho huchoSalmo salar (jen v čistých vodách)CyprinidaeBarbus spp.PERCIFORMESPercidaeGymnocephalus schraetzerZingel zingelCLUPEIFORMESClupeidaeAlosa spp.SILURIFORMESSiluridaeSilurus aristotelisBEZOBRATLÍCOELENTERATACNIDARIACorallium rubrumMOLLUSCAGASTROPODA — STYLOMMATOPHORAHelicidaeHelix pomatiaBIVALVIA — UNIONOIDAMargaritiferidaeMargaritifera margaritiferaUnionidaeMicrocondylaea compressaUnio elongatulusANNELIDAHIRUDINOIDEA — ARHYNCHOBDELLAEHirudinidaeHirudo medicinalisARTHROPODACRUSTACEA — DECAPODAAstacidaeAstacus astacusAustropotamobius pallipesAustropotamobius torrentiumScyllaridaeScyllarides latusINSECTA — LEPIDOPTERASaturniidaeGraellsia isabellaeb) ROSTLINYALGAERHODOPHYTACORALLINACEAELithothamnium coralloides Crouan frat.Phymatholithon calcareum (Poll.) Adey & McKibbinLICHENESCLADONIACEAECladonia L. subgenus Cladina (Nyl.) Vain.BRYOPHYTAMUSCILEUCOBRYACEAELeucobryum glaucum (Hedw.) AAngstr.SPHAGNACEAESphagnum L. spp. (kromě Sphagnum pylasii Brid.)PTERIDOPHYTALycopodium spp.ANGIOSPERMAEAMARYLLIDACEAEGalanthus nivalis L.Narcissus bulbocodium L.Narcissus juncifolius LagascaCOMPOSITAEArnica montana L.Artemisia eriantha TenArtemisia genipi WeberDoronicum plantagineum L.subsp. tournefortii (Rouy) P. Cout.CRUCIFERAEAlyssum pintadasilvae Dudley.Malcolmia lacera (L.) DC.subsp. graccilima (Samp.) FrancoMurbeckiella pinnatifida (Lam.) Rothm.subsp. herminii (Rivas-Martinez) Greuter & BurdetGENTIANACEAEGentiana lutea L.IRIDACEAEIris lusitanica Ker-GawlerLABIATAETeucrium salviastrum Schrebersubsp. salviastrum SchreberLEGUMINOSAEAnthyllis lusitanica Cullen & Pinto da SilvaDorycnium pentaphyllum Scop.subsp. transmontana FrancoUlex densus Welw. ex Webb.LILIACEAELilium rubrum LmkRuscus aculeatus L.PLUMBAGINACEAEArmeria sampaio (Bernis) Nieto FelinerROSACEAERubus genevieri Boreausubsp. herminii (Samp.) P. Cout.SCROPHULARIACEAEAnarrhinum longipedicelatum R. FernandesEuphrasia mendonçae Samp.Scrophularia grandiflora DC.subsp. grandiflora DC.Scrophularia berminii Hoffmanns & LinkScrophularia sublyrata Brot.COMPOSITAELeuzea rhaponticoides Graells--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIZAKÁZANÉ METODY A PROSTŘEDKY ODCHYTU A USMRCOVÁNÍ A ZPŮSOBY PŘEPRAVYA) Nevýběrové prostředkySAVCI- Slepá nebo zmrzačená živá zvířata použitá jako návnada,- magnetofony,- elektrická zařízení schopná usmrtit nebo omráčit,- zdroje umělého světla,- zrcadla a jiná oslňující zařízení,- zařízení na osvětlení cíle,- hledí pro střelbu v noci s elektronickým zařízením na zvětšení nebo konverzi obrazu,- výbušniny,- sítě, které jsou svou podstatou nebo způsobem použití nevýběrové,- pasti, které jsou svou podstatou nebo způsobem použití nevýběrové,- kuše,- jed a návnady s jedem nebo s anestetickým prostředkem,- plynování nebo vykuřování,- poloautomatické a automatické zbraně se zásobníkem schopným pojmout více než dva náboje.RYBY- Jed,- výbušniny.b) Způsoby přepravy- Letadla,- motorová vozidla.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2003/120/ES ze dne 5. prosince 2003, kterou se mění směrnice 90/496/EHS o nutričním označování potravinText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

32003L0120

Úřední věstník L 333 , 20/12/2003 S. 0051 - 0051

		Směrnice Komise 2003/120/ESze dne 5. prosince 2003,kterou se mění směrnice 90/496/EHS o nutričním označování potravin(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 90/496/EHS ze dne 24. září 1990 o nutričním označování potravin [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedené směrnice,po konzultaci s Vědeckým výborem pro potraviny,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutím Komise 2003/867/ES [2] bylo povoleno uvedení salatrimů na trh jako nových složek potravin pro použití v pečivu a v cukrovinkách se sníženým obsahem energie ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 [3] naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 1882/2003 [4].(2) Vědecký výbor pro potraviny ve svém stanovisku ze dne 13. prosince 2001 týkajícím se posouzení bezpečnosti salatrimů jako nové složky potravin pro použití jako nízkoenergetické náhražky tuků uvedl, že energetická hodnota salatrimů je 5 až 6 kcal/gram.(3) Podle současných pravidel by energetická hodnota salatrimů, které jsou zařazeny jako tuky, měla být počítána za použití převodního faktoru pro tuky uvedeného v čl. 5 odst. 1 směrnice 90/496/EHS, tj. 9 kcal/g. Použití tohoto převodního faktoru pro deklarovanou energetickou hodnotu výrobku by zkreslilo snížený obsah energie, kterého bylo u výrobku dosaženo použitím salatrimů při jeho výrobě, a spotřebitel by tedy nebyl plně informován. Pro salatrimy je proto nezbytné přijmout vhodný převodní faktor pro účely výpočtu deklarované energetické hodnoty potravin.(4) Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1V čl. 5 odst. 1 směrnice 90/496/EHS se doplňuje nová odrážka, která zní:"–salatrimy | 6 kcal/g – 25 kJ/g." |Článek 21. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. července 2004. Neprodleně sdělí Komisi znění uvedených předpisů a srovnávací tabulku mezi uvedenými předpisy a touto směrnicí.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění všech hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 5. prosince 2003.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 276, 6.10.1990, s. 40.[2] Úř. věst. L 326, 13.12.2003, s. 32.[3] Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.[4] Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1.--------------------------------------------------