title: Směrnice Rady ze dne 24. června 1975, kterou se popáté mění směrnice č. 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek

text:
Důležité právní upozornění

|

31975L0409

Úřední věstník L 183 , 14/07/1975 S. 0022 - 0024 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 4 S. 0131  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 3 S. 0100  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 4 S. 0131  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 4 S. 0127  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 4 S. 0127

		Směrnice Radyze dne 24. června 1975,kterou se popáté mění směrnice č. 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek(75/409/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],vzhledem k tomu, že je nezbytné změnit směrnici Rady 67/548/EHS ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek [3], naposledy pozměněnou směrnicí 73/146/EHS [4]; že by měla být některá ustanovení o označování a balení nebezpečných látek upřesněna a rozšířena; že by tato ustanovení měla být v každém případě harmonizována s ustanoveními směrnice Rady 73/173/EHS ze dne 4. června 1973 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek (rozpouštědel) [5];vzhledem k tomu, že rozměry štítku by měly být stanoveny podle kapacity obalu;vzhledem k tomu, že je rovněž nezbytné přijmout pravidla určující vzájemný vztah mezi označením pro přepravu a označením pro uvádění na trh a zacházení, aby se zamezilo dvojímu označování různými symboly;vzhledem k tomu, že nebezpečné látky by se mohly projevit jako nebezpečné pro zdraví nebo bezpečnost, přestože splňují požadavky směrnice 67/548/EHS; že by tedy měl být stanoven postup, jak tomuto nebezpečí čelit;vzhledem k tomu, že je nezbytné provést určité změny ve znění německé, anglické a italské verze směrnice,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 67/548/EHS se mění podle následujících článků.Článek 21. První věta čl. 6 odst. 2 se nahrazuje tímto:"Na každém obalu musí být jasně a nesmazatelně uvedeny tyto údaje:."2. V čl. 6 odst. 2 písm. d) se vkládá tato věta:"Na obalech zdraví škodlivých, dráždivých, vysoce hořlavých, hořlavých a oxidujících látek nemusí být uvedeno označení zvláštních rizik, pokud obal neobsahuje více než 125 ml."Článek 3Článek 7 se nahrazuje tímto:"1. Jsou-li podrobné údaje stanovené v článku 6 uvedeny na štítku, musí být tento štítek umístěn na jedné nebo na více stranách obalu tak, aby jej bylo možné číst ve vodorovné poloze, když je obal postaven běžným způsobem. Rozměry štítku musí být následující:Obsah obalu | Rozměr |—tři litry nebo méně, pokud možno | nejméně 52 × 74 mm |—více než tři litry a méně než 50 litrů, | nejméně 74 × 105 mm |—více než 50 litrů a méně než 500 litrů, | nejméně 105 × 148 mm |—více než 500 litrů, | nejméně 148 × 210 mm |Každý symbol musí pokrývat nejméně jednu desetinu povrchu štítku a musí mít plochu nejméně 1 cm2. Celá plocha štítku musí pevně přiléhat k obalu, který látku přímo obsahuje.2. Štítek se nepožaduje, pokud jsou podrobné údaje jasně uvedeny na obalu, který látku přímo obsahuje, jak je uvedeno v odstavci 1.3. Barva a vzhled štítku – nebo v případě uvedeném v odstavci 2 obalu – musí být takové, aby byl symbol nebezpečnosti na pozadí jasně zřetelný.4. Členské státy mohou uvádění nebezpečných látek na trh na svých územích podmínit tím, aby bylo označení provedeno v národním jazyce nebo jazycích.5. Pro účely této směrnice budou požadavky na označování považovány za splněné:a) je-li vnější obal obsahující jeden nebo více vnitřních obalů označen podle mezinárodních pravidel pro přepravu nebezpečných látek a jsou-li vnitřní obal nebo obaly označeny v souladu s touto směrnicí;b) je-li v případě jediného obalu tento obal označen podle mezinárodních pravidel pro přepravu nebezpečných látek a dále v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. a), b) a d).U nebezpečných látek, které neopouštějí suverénní území některého členského státu, může být namísto označení podle mezinárodních pravidel pro přepravu nebezpečných látek povoleno označení podle vnitrostátních pravidel."Článek 4Ustanovení čl. 8 písm. a) se nahrazuje tímto:"a) povolit, aby bylo označení požadované v článku 6 umístěno na obalech, které jsou příliš malé nebo jinak nevhodné pro označení podle čl. 7 odst. 1 nebo 2, nějakým jiným vhodným způsobem;"Článek 5Za článek 8c se doplňují tyto články:"Článek 8dČlenské státy nebudou zakazovat, omezovat nebo bránit uvádění na trh nebezpečných látek, které vyhovují požadavkům této směrnice a jejích příloh, z důvodu klasifikace, balení nebo označování ve smyslu této směrnice.Článek 8e1. Pokud má členský stát přesné důvody ke konstatování, že nebezpečná látka představuje nebezpečí pro zdraví nebo bezpečnost, přestože splňuje požadavky této směrnice, může dočasně zakázat prodej této látky nebo jej podřídit zvláštním podmínkám platným na jeho území. Neprodleně o tom uvědomí Komisi a ostatní členské státy a uvede důvody pro své rozhodnutí.2. Komise zahájí do šesti týdnů konzultace s dotčenými členskými státy, neprodleně vydá stanovisko a přijme vhodná opatření.3. Jestliže Komise zastává stanovisko, že jsou nezbytná technická přizpůsobení této směrnice, přijme taková přizpůsobení Komise nebo Rada postupem podle článku 8c. V tomto případě může členský stát, který ochranná opatření přijal, tato opatření zachovat do doby, než tato přizpůsobení vstoupí v platnost."Článek 6Německé znění se mění takto:1. výraz "brennbaren" v čl. 2 odst. 2 písm. b) se nahrazuje výrazem "entzündlichen";2. výraz "brennbar" v čl. 2 odst. 2 písm. d) a v příloze III větě R 21 se nahrazuje výrazem "entzündlich";3. v čl. 6 odst. 2 písm. c) a v příloze II se výraz "Gift" nahrazuje výrazem "giftig" a výraz "Reizstoff" výrazem "reizend".Článek 7Anglické znění se mění takto:1. výrazem "highly" se nahrazuje výraz:- "easily" v čl. 2 odst. 2 písm. c),- "very" v čl. 6 odst. 2 písm. c),- "easily" v příloze II,- "very" v příloze III větách R 22 a R 25;2. v příloze III se ve větách R 23 a R 26 výraz "extremely" nahrazuje výrazem "highly".Článek 8Italské znění se mění takto: výraz "molto" v příloze III větách R 22 a R 25 se nahrazuje výrazem "facilmente".Článek 91. Členské státy uvedou v účinnost předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. června 1976 a neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy zajistí, aby bylo znění vnitrostátních právních předpisů, které budou přijaty v oblasti působnosti této směrnice, zasláno Komisi.Článek 10Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 24. června 1975.Za RadupředsedaG. Fitzgerald[1] Úř. věst. C 2, 9.1.1974, s. 59.[2] Úř. věst. C 109, 19.9.1974, s. 19.[3] Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1.[4] Úř. věst. L 167, 25.6.1973, s. 1.[5] Úř. věst. L 189, 11.7.1973, s. 7.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 21. května 1973, kterou se mění směrnice ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek

text:
Důležité právní upozornění

|

31973L0146

Úřední věstník L 167 , 25/06/1973 S. 0001 - 0128 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 3 S. 0003  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0084  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 3 S. 0003  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 2 S. 0208  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 2 S. 0208

		Směrnice Radyze dne 21. května 1973,kterou se mění směrnice ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek(73/146/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru,vzhledem k tomu, že jsou v článku 2 směrnice Rady ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek [1], naposledy pozměněné směrnicí ze dne 22. března 1971 [2], klasifikovány hořlavé kapaliny podle jejich bodu vzplanutí; že v současné době neexistují specifikace metod pro stanovení bodu vzplanutí, je účelné přijmout tytéž metody analýzy, které jsou již stanoveny mezinárodními dohodami o přepravě nebezpečného věcí;vzhledem k tomu, že technický pokrok vyžaduje rychlé přizpůsobování technických požadavků stanovených směrnicemi o nebezpečných látkách a přípravcích; že s cílem usnadnit zavádění nezbytných opatření by měl být zaveden systém zajišťující úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí v rámci Výboru pro přizpůsobení technickému pokroku směrnic pro odstranění technických překážek obchodu na úseku nebezpečných látek a přípravků;vzhledem k tomu, že příloha I směrnice Rady ze dne 27. června 1967 obsahuje seznam klasifikovaných nebezpečných látek seřazených podle atomového čísla prvku, který nejvíce charakterizuje jejich vlastnosti, a dále metody pro označování každé látky formou odkazu na přílohy II, III a IV;vzhledem k tomu, že se zkoumáním seznamu nebezpečných látek ukázalo, že je nezbytné, aby byl přizpůsoben vzhledem k nejnovějším vědeckým a technickým poznatkům; že bylo dále poukázáno na to, že chemický vzorec a název několika nebezpečných látek nejsou uvedeny přesně; že by měl být tento seznam opraven;vzhledem k tomu, že se jeví jako nezbytné připojit seznam s popisem zvláštních rizik,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice Rady ze dne 27. června 1967 se mění podle níže uvedených článků.Článek 2V italském textu se slova "punto di scintilla" nahrazují slovy "punto di infiammabilitá".Článek 3V článku 2 se doplňuje tento pododstavec, který zní:"3. Bod vzplanutí hořlavých kapalných látek a přípravků podle pododstavce 2 písm. c) a d) se stanoví metodami a zařízeními uvedenými v příloze V."Článek 4V článku 6 se doplňuje tento pododstavec, který zní:"4. Po období tří let od oznámení této směrnice a odchylně od ustanovení tohoto článku však mohou Dánsko, Irsko a Spojené království povolit uvádět na trh na svém území nebezpečné látky, jejichž obal a označení jsou v souladu s podmínkami platnými na jejich územích ke dni přistoupení."Článek 5V článku 8 se vkládají níže uvedené články, které znějí:"Článek 8aZměny nezbytné pro přizpůsobení příloh technickému pokroku musí být přijaty postupem podle čl. 8 písm. c).Článek 8b1. Zřizuje se Výbor pro přizpůsobení technickému pokroku směrnic pro odstranění technických překážek obchodu na úseku nebezpečných látek a přípravků, dále jen "výbor", složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.2. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 8c1. Odkazuje-li se na postup podle tohoto článku, přednese věc výboru jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce členského státu.2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou stanoví předseda podle naléhavosti věci. Pro rozhodnutí postačuje většina 41 hlasů, přičemž hlasům členských států je přidělena váha podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy. Předseda nehlasuje.3. a) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru.b) Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnáší kvalifikovanou většinou.c) Pokud Rada nerozhodne do tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise."Článek 6Přílohy I až IV se nahrazují novými přílohami I až IV připojenými k této směrnici.Článek 7Vkládá se nová příloha V, která je připojena k této směrnici.Normy a metody, na něž tato příloha odkazuje, jsou normami a metodami platnými ke dni oznámení této směrnice členským státům.Článek 81. Členské státy uvedou v účinnost předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do šesti měsíců od jejího oznámení a neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy zajistí, aby byly vnitrostátní právní předpisy, které mají být přijaty v oblasti působnosti této směrnice, zaslány Komisi.Článek 9Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 21. května 1973.Za RadupředsedaE. Glinne[1] Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1.[2] Úř. věst. L 74, 29.3.1971, s. 15.--------------------------------------------------PŘÍLOHA ISeznam nebezpečných látekViz směrnice Komise 93/72/EHS, Úř. věst. L 258, 16.10.1993, s. 29.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IISymboly a označení nebezpečnosti pro nebezpečné látky a přípravkyViz směrnice Komise 2001/59/ES, Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 81.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIPovaha specifických rizik spojených s nebezpečnými látkami a přípravkyViz směrnice Komise 2001/59/ES, Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 81.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVStandardní pokyny pro bezpečné zacházení s nebezpečnými látkami a přípravkyViz směrnice Komise 2001/59/ES, Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 81.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VA. METODY STANOVENÍ FYZIKÁLNĚ-CHEMICKÝCH VLASTNOSTÍB. METODY STANOVENÍ TOXICITYC. METODY STANOVENÍ EKOTOXICITYViz směrnice Komise 92/69/EHS, Úř. věst. L 383, 29.12.1992, s. 113 a směrnice Komise 88/302/EHS, Úř. věst. L 133, 30.5.1988, s. 1.--------------------------------------------------


Důležité právní upozornění

|

31987L0432

Směrnice Rady ze dne 3. srpna 1987, kterou se poosmé přizpůsobuje technickému pokroku směrnice 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek

Úřední věstník L 239 , 21/08/1987 S. 0001 - 0020 Finské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 8 S. 0010  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 8 S. 0010  CS.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 346  ET.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 346  HU.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 346  LT.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 346  LV.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 346  MT.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 346  PL.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 346  SK.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 346  SL.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 346

		Směrnice Radyze dne 3. srpna 1987,kterou se poosmé přizpůsobuje technickému pokroku směrnice 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek(87/432/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na směrnici Rady 67/548/EHS ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek [1], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 86/431/EHS [2], a zejména na články 19 a 21 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že je důležité, aby byla do 31. prosince 1992 přijata opatření pro postupné vytvoření vnitřního trhu; že vnitřní trh je prostor bez vnitřních hranic, v němž je zaručen volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu;vzhledem k tomu, že příloha I směrnice 67/548/EHS obsahuje seznam nebezpečných látek společně s podrobnými údaji o postupech klasifikace a označování pro každou látku; že zkoumáním seznamu nebezpečných látek se ukázalo, že je nezbytné tento seznam přizpůsobit s ohledem na současné vědecké a technické poznatky; že je zejména nezbytné změnit klasifikaci a označování některých látek, upřesnit některé názvy, opravit některá čísla CAS (Chemical Abstract Service) a zařadit do seznamu další látky;vzhledem k tomu, že Výbor pro přizpůsobení technickému pokroku směrnic pro odstranění technických překážek obchodu na úseku nebezpečných látek a přípravků, zřízený článkem 20 směrnice 67/548/EHS, vydal nepříznivé stanovisko k návrhu opatření, který mu byl předložen Komisí,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Příloha I směrnice 67/548/EHS (seznam nebezpečných látek) se mění takto:1. Názvy, čísla CAS, klasifikace a označení následujících látek se nahrazují údaji uvedenými v příloze I této směrnice.Indexové číslo 006-008-00-0Indexové číslo 006-019-00-0Indexové číslo 602-005-00-9Indexové číslo 602-042-00-0Indexové číslo 602-045-00-7Indexové číslo 602-046-00-2Indexové číslo 602-047-00-8Indexové číslo 602-048-00-3Indexové číslo 602-049-00-9Indexové číslo 603-023-00-XIndexové číslo 605-001-00-5Indexové číslo 605-001-01-2Indexové číslo 605-001-02-XIndexové číslo 606-019-00-6Indexové číslo 612-036-00-XIndexové číslo 612-037-00-5Indexové číslo 612-041-00-7Indexové číslo 613-011-00-6Indexové číslo 650-007-00-3.2. Doplňují se látky uvedené v příloze II této směrnice.Článek 2Členské státy přijmou a zveřejní ustanovení nezbytná pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. dubna 1988. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Použijí tyto předpisy nejpozději ode dne 1. října 1988.Článek 3Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 3. srpna 1987.Za RadupředsedaK. E. Tygesen[1] Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1.[2] Úř. věst. L 247, 1.9.1986, s. 1.--------------------------------------------------ANNEXO I – BILAG I – ANHANG I – ΠAPAPTHMA I – ANNEXE I – ANNEXE I – ALLEGATO I – BIJLAGE I – ANEXO IViz směrnice Komise 93/72/EHS, Úř. věst. L 258, 16.10.1993, s. 29.--------------------------------------------------ANNEXO II – BILAG II – ANHANG II – ΠAPAPTHMA II – ANNEX II – ANNEXE II – ALLEGATO II – BIJLAGE II – ANEXO IIViz směrnice Komise 93/72/EHS, Úř. věst. L 258, 16.10.1993, s. 29.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 9. října 1990 o frekvenčních pásmech určených pro koordinované zavádění celoevropské soustavy veřejného rádiového pagingu ve Společenství

text:
Důležité právní upozornění

|

31990L0544

Úřední věstník L 310 , 09/11/1990 S. 0028 - 0029 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 19 S. 0253  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 19 S. 0253

		Směrnice Radyze dne 9. října 1990o frekvenčních pásmech určených pro koordinované zavádění celoevropské soustavy veřejného rádiového pagingu ve Společenství(90/544/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],ve spolupráci s Evropským parlamentem [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že Rada v doporučení 84/549/EHS [4] vyzývá k zavádění služeb v oblasti telekomunikací na základě společného harmonizovaného přístupu;vzhledem k tomu, že zdroje poskytované moderními telekomunikačními sítěmi musí být plně využívány pro hospodářský rozvoj Společenství;vzhledem k tomu, že fungování rádiových pagingových služeb závisí na přidělení a dostupnosti vhodných frekvencí pro vysílání a příjem mezi pevnými základními stanicemi a přijímači pagingu;vzhledem k tomu, že frekvence a soustavy veřejného rádiového pagingu obvykle využívané ve Společenství jsou značně odlišné a neumožňují všem uživatelům, kteří cestují, využívat výhody poskytované službami a trhy v evropském měřítku;vzhledem k tomu, že zavedení dokonalejší soustavy rádiového pagingu nazvaného "European Radio Messaging System" (Ermes), který je upřesněn Evropským institutem pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI), poskytne jedinečnou příležitost vytvořit skutečně celoevropské rádiové pagingové služby;vzhledem k tomu, že Evropská konference správ pošt a telekomunikací (CEPT) určila nepárové frekvenční pásmo 169,4–169,8 MHz jako nejvhodnější pro veřejný rádiový paging; že tato volba je v souladu s Radiokomunikačním řádem Mezinárodní telekomunikační unie (ITU);vzhledem k tomu, že doporučení CEPT T/R 25-07 o koordinaci frekvencí pro evropskou soustavu rádiového pagingu pro systém Ermes určilo evropské kanály;vzhledem k tomu, že části frekvenčního pásma jsou nebo budou některými členskými státy využívány pro jiné rádiové služby;vzhledem k tomu, že pro vytvoření skutečně celoevropské rádiové pagingové služby bude nezbytná postupná dostupnost nezbytné části výše uvedeného frekvenčního pásma;vzhledem k tomu, že z důvodu přihlédnutí k požadavkům týkajících se frekvencí, které se v jednotlivých členských státech liší, bude třeba určité pružnosti; že bude nutné zajistit, aby potřeba této pružnosti nebránila rozvoji celoevropské soustavy;vzhledem k tomu, že mezi sousedícími zeměmi bude podle potřeby nutné vytvořit koordinační postupy;vzhledem k tomu, že provádění doporučení Rady 90/543/EHS ze dne 9. října 1990 o koordinovaném zavádění celoevropské soustavy veřejného rádiového pagingu ve Společenství [5] zajistí zahájení provozu celoevropské soustavy nejpozději k 31. prosinci 1992;vzhledem k tomu, že s ohledem na současný vývoj technologií a trhu se ukazuje jako reálné předpokládat určení frekvenčního pásma 169,4–169,8 MHz jako pásma, jehož frekvence jsou vybrány podle obchodních požadavků pro zavádění a rozvoj celoevropské soustavy rádiového pagingu;vzhledem k tomu, že směrnice Rady 86/361/EHS ze dne 24. července 1986 o počátečním stádiu vzájemného uznávání schválení typu telekomunikačních koncových zařízení [6] umožní rychlé zavedení společných specifikací shody pro celoevropskou soustavu veřejného rádiového pagingu;vzhledem k tomu, že zpráva o veřejných mobilních komunikacích vypracovaná Skupinou pro analýzy a prognózy (GAP) pro Skupinu vyšších úředníků pro odvětví telekomunikací (SOG-T) důrazně doporučuje, aby telekomunikační správy uzavřely dohodu o užívání stejných rádiových frekvencí pro rádiový paging;vzhledem k tomu, že správy telekomunikací, CEPT a výrobci telekomunikačních zařízení v členských státech zaujali k této zprávě kladné stanovisko;vzhledem k tomu, že rádiový paging tvoří zvláště účinnou komunikační metodu pro zasílání upozornění a/nebo zpráv uživatelům, kteří cestují,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Pro účely této směrnice se "celoevropskou soustavou veřejného rádiového pagingu" rozumí veřejná rádiová pagingová služba založená na pozemní infrastruktuře v členských státech v souladu se společnou specifikací, která umožňuje osobám, které si to přejí, zasílat a/nebo přijímat naléhavé a/nebo numerické nebo alfanumerické zprávy kdekoli v dosahu služby uvnitř Společenství.Článek 21. Členské státy určí v souladu s doporučením CEPT T/R 25-07 pro celoevropskou pozemní veřejnou rádiovou pagingovu službu nejpozději do 31. prosince 1992 čtyři kanály ve frekvenčnímpásmu 169,4 až 169,8 MHz, které jsou přednostní a jsou chráněny, nejlépe:- 169,6 MHz,- 169,65 MHz,- 169,7 MHz,- 169,75 MHz.2. Členské státy zajistí přípravu nezbytných plánů, aby služba veřejného celoevropského buňkového digitálního mobilního komunikačního systému mohla v souladu s obchodními požadavky a v co nejkratší době obsadit celé pásmo 169,4–169,8 MHz.Článek 31. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 18. října 1991. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy sdělí Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 4Komise předloží Radě nejpozději do konce roku 1996 zprávu o provádění této směrnice.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 9. října 1990.Za RadupředsedaP. Romita[1] Úř. věst. C 43, 23.2.1990, s. 6.[2] Úř. věst. C 15, 22.1.1990, s. 84 aÚř. věst. C 231, 17.9.1990, s. 86.[3] Úř. věst. C 298, 27.11.1989, s. 27.[4] Úř. věst. L 298, 16.11.1984, s. 49.[5] Úř. věst. L 310, 9.11.1990, s. 23.[6] Úř. věst. L 217, 5.8.1986, s. 21.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 93/51/EHS ze dne 24. června 1993, kterou se stanoví pravidla pro přemísťování určitých rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů přes chráněnou zónu a pro přemísťování těchto rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů v rámci chráněné zóny, ze které pocházejí

text:
Důležité právní upozornění

|

31993L0051

Úřední věstník L 205 , 17/08/1993 S. 0024 - 0025 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 51 S. 0186  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 51 S. 0186

		Směrnice Komise 93/51/EHSze dne 24. června 1993,kterou se stanoví pravidla pro přemísťování určitých rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů přes chráněnou zónu a pro přemísťování těchto rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů v rámci chráněné zóny, ze které pocházejíKOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na směrnici Rady 77/93/EHS ze dne 21. prosince 1976 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům do Společenství [1] a proti jejich rozšiřování uvnitř Společenství, naposledy pozměněnou směrnicí 93/19/EHS [2], a zejména na čl. 6 odst. 7 první a druhou odrážku uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že používání systému rostlinolékařské péče ve Společenství, které je prostorem bez vnitřních hranic, zahrnuje uznání "chráněných zón" stanovených pro určité rostliny, rostlinné produkty nebo jiné předměty ve vztahu k jednomu nebo více škodlivým organismům;vzhledem k tomu, že podle ustanovení směrnice 77/93/EHS nesmějí být od 1. června 1993 rostliny, rostlinné produkty nebo jiné předměty uvedené v příloze V části A oddílu II dovezeny do určené chráněné zóny a uvnitř této zóny přemísťovány, pokud k nim nebo k jejich obalům anebo k vozidlům, které je přepravují, není připojen rostlinolékařský pas platný pro tuto chráněnou zónu a úředně vydaný v souladu s ustanoveními čl. 10 odst. 1 výše uvedené směrnice; že těchto ustanovení se nepoužije, pokud jsou poskytnuty záruky ohledně přemísťování rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů přes chráněnou zónu stanovenou pro tyto rostliny, rostlinné produkty nebo jiné předměty ve vztahu k jednomu nebo více škodlivým organismům a pokud méně přísné podmínky ve srovnání s podmínkami uvedenými v čl. 6 odst. 4 výše uvedené směrnice ohledně rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů pocházejících z chráněné zóny a uvnitř této zóny přemísťovaných vyhovují těmto ustanovením;vzhledem k tomu, že neexistují žádné všeobecně přijaté záruky, musejí být tato ustanovení stanovena s přihlédnutím ke zvláštním podmínkám, za nichž se takové přemístění uskutečňuje tak, aby byla zajištěna odpovídající rostlinolékařská ochrana;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Členské státy zajistí splnění podmínek uvedených v odstavci 2, budou-li rostliny, rostlinné produkty nebo jiné předměty uvedené v příloze V části A oddílu II směrnice 77/93/EHS, které pocházejí z míst mimo chráněnou zónu stanovenou pro tyto rostliny, rostlinné produkty nebo jiné předměty ve vztahu k jednomu nebo více škodlivým organismům podle čl. 2 odst. 1 písm. h) směrnice 77/93/EHS, a jejichž konečné místo určení leží mimo tuto zónu, přes ní převáženy bez rostlinolékařského pasu platného pro tuto zónu.2. Musí být splněny následující podmínky:a) použité obaly, popřípadě vozidla přepravující rostliny, rostlinné produkty nebo jiné předměty uvedené v odstavci 1, musejí být čisté, bez organismů uvedených v odstavci 1 a takové povahy, aby nehrozilo žádné nebezpečí rozšíření škodlivých organismů;b) ihned po zabalení musejí být obaly, popřípadě vozidla přepravující tyto rostliny, rostlinné produkty nebo jiné předměty, zabezpečeny podle přísných rostlinolékařských norem tak, aby nehrozilo žádné nebezpečí rozšíření škodlivých organismů v příslušné chráněné zóně, aby byla zajištěna totožnost a vyhovovaly požadavkům odpovědných úředních subjektů uvedených ve směrnici 77/93/EHS, a takto zabezpečené musejí zůstat během celé přepravy přes příslušnou chráněnou zónu;c) rostliny, rostlinné produkty nebo jiné produkty uvedené v odstavci 1 musejí být opatřeny dokladem obvykle používaným v obchodním styku, ve kterém je vyznačeno, že příslušné produkty pocházejí z míst mimo danou chráněnou zónu a že jejich místo určení leží mimo danou chráněnou zónu.3. Jestliže je při úřední kontrole, organizované v souladu s čl. 11 odst. 7 směrnice 77/93/EHS a provedené na místě v rámci příslušné zóny, zjištěno, že nebyla dodržena ustanovení čl. 1 odst. 2, jsou okamžitě podle situace přijata následující úřední opatření, aniž jsou tím dotčena opatření pro případ, že rostliny, rostlinné produkty nebo jiné předměty nesplňují podmínky stanovené směrnicí 77/93/EHS:- zapečetění obalu,- doprava rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů pod úředním dohledem do místa mimo danou chráněnou zónu.Článek 21. Členské státy stanoví, že v případě rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů uvedených v příloze V části A kapitole II směrnice 77/93/EHS, které pocházejí z chráněné zóny stanovené pro tyto rostliny, rostlinné produkty nebo jiné předměty ve vztahu k jednomu nebo více škodlivým organismům a jsou v rámci této zóny přemísťovány, se použijí mírnější podmínky.2. Pro účely odstavce 1 se může použít následující mírnější podmínka:úřední kontroly podle čl. 6 odst. 4 směrnice 77/93/EHS mohou být splněny podmínkami směrnice Komise 92/70/EHS ze dne 30. července 1992, kterou se stanoví podrobná pravidla pro průzkumy prováděné za účelem uznávání chráněných zón ve Společenství [3].Článek 31. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do data uvedeného v čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 91/683/EHS [4]. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tyto předpisy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy neprodleně sdělí Komisi všechna ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Komise o nich uvědomí ostatní členské státy.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 24. června 1993.Za KomisiRené Steichenčlen Komise[1] Úř. věst. L 26, 31.1.1977, s. 20.[2] Úř. věst. L 96, 22.4.1993, s. 33.[3] Úř. věst. L 250, 29.8.1992, s. 37.[4] Úř. věst. L 376, 31.12.1991, s. 29.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2009/98/ES ze dne 4. srpna 2009 , kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky oxid boritý do přílohy I uvedené směrnice (Text s významem pro EHP)

text:
               5.8.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 203/58

      SMĚRNICE KOMISE 2009/98/ES
   ze dne 4. srpna 2009,
   kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky oxid boritý do přílohy I uvedené směrnice
   (Text s významem pro EHP)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje oxid boritý.

               (2)

               Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byl oxid boritý v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 8, konzervační přípravky na dřevo, podle přílohy V směrnice 98/8/ES.

               (3)

               Nizozemsko bylo jmenováno členským státem zpravodajem a dne 7. července 2006 předložilo Komisi zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007.

               (4)

               Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky dne 20. února 2009 zařazeny do hodnotící zprávy.

               (5)

               Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že u biocidních přípravků používaných jako konzervační přípravky na dřevo, které obsahují oxid boritý, lze očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Je tedy vhodné zařadit oxid boritý do přílohy I a zajistit tak, aby ve všech členských státech mohla být povolení pro biocidní přípravky používané jako konzervační přípravky na dřevo, které obsahují oxid boritý, udělována, měněna nebo odnímána v souladu s čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES.

               (6)

               Byla však zjištěna nepřijatelná rizika při ošetřování dřeva v místě jeho použití ve venkovním prostředí a u ošetřeného dřeva vystaveného vlivům počasí. Povolení pro taková užití by neměla být udělena, ledaže předložené údaje prokazují, že přípravky mohou být používány, aniž by hrozilo nepřijatelné riziko pro životní prostředí.

               (7)

               Na úrovni Společenství nebyla posouzena všechna možná použití přípravku. Je proto vhodné, aby členské státy věnovaly zvláštní pozornost rizikům působícím na prostředí a populace, které nebyly reprezentativně zastoupeny při hodnocení rizik na úrovni Společenství, a při vydávání povolení se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem zmírnění zjištěných rizik na přijatelnou úroveň.

               (8)

               Vzhledem k závěrům hodnotící zprávy je vhodné požadovat, aby se u přípravků obsahujících oxid boritý a používaných jako konzervační přípravky na dřevo použila opatření ke zmírnění rizik na úrovni povolení přípravku. Měla by se zejména přijmout vhodná opatření k ochraně půdního a vodního prostředí, jelikož byla při hodnocení zjištěna nepřijatelná rizika pro tato prostředí. Přípravky by měly být používány s vhodnými ochrannými pomůckami, pokud rizika zjištěná pro průmyslové a odborné uživatele nemohou být snížena jinými způsoby.

               (9)

               Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla prováděna ve všech členských státech zároveň, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky oxid boritý na trhu a rovněž aby se obecně usnadnily vlastní operace v rámci trhu s biocidními přípravky.

               (10)

               Před zařazením účinné látky do přílohy I je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, aby se mohly připravit na plnění nových požadavků, které ze zařazení vyplynou, a zajistit, aby žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, mohli plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, která v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky.

               (11)

               Po zařazení účinné látky by mělo být členským státům poskytnuto přiměřené období k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES, a zejména k udělení, změně nebo odnětí povolení biocidních přípravků typu 8 obsahujících oxid boritý za účelem zajištění souladu se směrnicí 98/8/ES.

               (12)

               Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (13)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Příloha I směrnice 98/8/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.
   Článek 2
   1.   Členské státy přijmou a zveřejní nejpozději do 31. srpna 2010 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí.
   Použijí tyto předpisy ode dne 1. září 2011.
   Uvedené předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 4. srpna 2009.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 3.

      PŘÍLOHA
      V příloze I směrnice 98/8/ES se vkládá nová položka „č. 23“, která zní:

                     Číslo

                     Obecný název

                     Název podle IUPAC
                     Identifikační čísla

                     Minimální čistota účinné látky v biocidním přípravku při uvedení na trh

                     Datum zařazení

                     Lhůta k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3
                     (s výjimkou přípravků obsahujících více než jednu účinnou látku, pro něž budou lhůty k dosažení souladu s čl. 16 odst. 3 stanoveny v posledních rozhodnutích o zařazení, pokud jde o jejich účinné látky)

                     Datum skončení platnosti zařazení

                     Typ přípravku

                     Zvláštní ustanovení (1)

                     „23

                     oxid boritý

                     oxid boritý
                     č. ES: 215-125-8
                     č. CAS: 1303-86-2

                     975 g/kg

                     1. září 2011

                     31. srpna 2013

                     31. srpna 2021

                     8

                     Členské státy při hodnocení žádosti o povolení přípravku v souladu s článkem 5 a přílohou VI hodnotí podle potřeby u konkrétního produktu populace, které mohou být vystaveny působení produktu, a použití nebo scénáře expozice, které nebyly reprezentativně zastoupeny při hodnocení rizik na úrovni Společenství.
                     Při udílení povolení přípravku členské státy zhodnotí rizika a dále zajistí, aby byla přijata vhodná opatření nebo stanoveny zvláštní podmínky ke zmírnění zjištěných rizik.
                     Povolení pro přípravky lze udělit pouze tehdy, pokud žádost prokazuje, že rizika je možno snížit na přijatelnou úroveň.
                     Členské státy zajistí, aby povolení splňovala tyto podmínky:

                                 1.

                                 Přípravky povolené pro průmyslové a odborné použití musí být používány s příslušnými osobními ochrannými prostředky, ledaže žádost o povolení přípravku prokazuje, že rizika pro průmyslové a/nebo odborné uživatele mohou být snížena na přijatelnou úroveň jinými způsoby.

                                 2.

                                 Vzhledem k rizikům pro půdní a vodní prostředí nemohou být přípravky povoleny pro ošetřování dřeva v místě jeho použití ve venkovním prostředí nebo pro dřevo, které bude vystaveno vlivům počasí, ledaže předložené údaje prokazují, že přípravek splní požadavky článku 5 a přílohy VI s použitím přiměřených opatření na zmírnění rizika. Zejména štítky a/nebo bezpečnostní listy přípravků povolených pro průmyslové použití uvádějí, že čerstvě ošetřené dřevo musí být po ošetření skladováno pod zastřešeným krytem nebo na nepropustném pevném podloží, aby se předešlo přímým ztrátám do půdy, a že se unikající přípravek musí shromažďovat pro opětovné využití nebo zneškodnění.“

         (1)  Obsah a závěry hodnotících zpráv k provádění společných zásad přílohy VI jsou k dispozici na internetové stránce Komise: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Směrnice Komise 2008/83/ES ze dne 13. srpna 2008 , kterou se mění směrnice 2003/91/ES, kterou se stanoví prováděcí opatření k článku 7 směrnice Rady 2002/55/ES, pokud jde o minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky pro zkoušení určitých odrůd druhů zeleniny (Text s významem pro EHP)

text:
               14.8.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 219/55

      SMĚRNICE KOMISE 2008/83/ES
   ze dne 13. srpna 2008,
   kterou se mění směrnice 2003/91/ES, kterou se stanoví prováděcí opatření k článku 7 směrnice Rady 2002/55/ES, pokud jde o minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky pro zkoušení určitých odrůd druhů zeleniny
   (Text s významem pro EHP)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Rady 2002/55/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva zeleniny na trh (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 písm. a) a b) uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Komise 2003/91/ES (2) byla přijata s cílem zajistit, že odrůdy, které členské státy zahrnou do svých národních katalogů, vyhovují obecným zásadám vydaným Odrůdovým úřadem Společenství (CPVO), pokud jde o minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky pro zkoušení odrůd, jestliže takové obecné zásady byly stanoveny. Na ostatní odrůdy se podle uvedené směrnice vztahují obecné zásady Mezinárodní unie pro ochranu nových odrůd rostlin (UPOV).

               (2)

               CPVO a UPOV od té doby vydaly další obecné zásady pro řadu jiných druhů a stávající obecné zásady aktualizovaly.

               (3)

               Směrnice 2003/91/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (4)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Přílohy I a II směrnice 2003/91/ES se nahrazují zněním v příloze této směrnice.
   Článek 2
   Pro zkoušky zahájené před 1. listopadem 2008 mohou členské státy použít směrnici 2003/91/ES ve znění, které bylo v platnosti před pozměněním touto směrnicí.
   Článek 3
   Členské státy do 31. října 2008 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
   Budou tyto předpisy používat ode dne 1. listopadu 2008.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   Článek 4
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 5
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 13. srpna 2008.

            Za Komisi

         Androulla VASSILIOU

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 33. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/124/ES (Úř. věst. L 339, 6.12.2006, s. 12).

      (2)  Úř. věst. L 254, 8.10.2003, s. 11. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2007/49/ES (Úř. věst. L 195, 27.7.2007, s. 33).

      PŘÍLOHA
      „
            PŘÍLOHA I
            Seznam druhů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. a), které musí být v souladu s testovacími protokoly Odrůdového úřadu Společenství (CPVO)

                        Vědecký název

                        Obecný název

                        Protokol CPVO

                           Allium cepa L. (skupina Cepa)

                        Cibule a echalion

                        TP 46/1 ze dne 14.6.2005

                           Allium cepa L. (skupina Aggregatum)

                        Šalotka

                        TP 46/1 ze dne 14.6.2005

                           Allium porrum L.

                        Pór

                        TP 85/1 ze dne 15.11.2001

                           Allium sativum L.

                        Česnek

                        TP 162/1 ze dne 25.3.2004

                           Apium graveolens L.

                        Celer řapíkatý

                        TP 82/1 ze dne 13.3.2008

                           Apium graveolens L.

                        Celer bulvový

                        TP 74/1 ze dne 13.3.2008

                           Asparagus officinalis L.

                        Chřest

                        TP 130/1 ze dne 27.3.2002

                           Brassica oleracea L.

                        Květák

                        TP 45/1 ze dne 15.11.2001

                           Brassica oleracea L.

                        Brokolice

                        TP 151/2 ze dne 21.3.2007

                           Brassica oleracea L.

                        Kapusta růžičková

                        TP 54/2 ze dne 1.12.2005

                           Brassica oleracea L.

                        Kedluben

                        TP 65/1 ze dne 25.3.2004

                           Brassica oleracea L.

                        Kapusta hlávková, zelí hlávkové bílé a zelí hlávkové červené

                        TP 48/2 ze dne 1.12.2005

                           Brassica rapa L.

                        Zelí pekingské

                        TP 105/1 ze dne 13.3.2008

                           Capsicum annuum L.

                        Chilli nebo paprika roční

                        TP 76/2 ze dne 21.3.2007

                           Cichorium endivia L.

                        Endivie kadeřavá a eskariol

                        TP 118/2 ze dne 1.12.2005

                           Cichorium intybus L.

                        Čekanka průmyslová

                        TP 172/2 ze dne 1.12.2005

                           Cichorium intybus L.

                        Čekanka pro puky

                        TP 173/1 ze dne 25.3.2004

                           Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                        Meloun vodní

                        TP 142/1 ze dne 21.3.2007

                           Cucumis melo L.

                        Meloun cukrový

                        TP 104/2 ze dne 21.3.2007

                           Cucumis sativus L.

                        Okurka salátová a okurka nakládačka

                        TP 61/2 ze dne 13.3.2008

                           Cucurbita pepo L.

                        Tykev obecná

                        TP 119/1 ze dne 25.3.2004

                           Cynara cardunculus L.

                        Artyčok a karda

                        TP 184/1 ze dne 25.3.2004

                           Daucus carota L.

                        Mrkev a mrkev krmná

                        TP 49/3 ze dne 13.3.2008

                           Foeniculum vulgare Mill.

                        Fenykl

                        TP 183/1 ze dne 25.3.2004

                           Lactuca sativa L.

                        Salát

                        TP 13/3 ze dne 21.3.2007

                           Lycopersicon esculentum Mill.

                        Rajče

                        TP 44/3 ze dne 21.3.2007

                           Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                        Petržel

                        TP 136/1 ze dne 21.3.2007

                           Phaseolus coccineus L.

                        Fazol šarlatový

                        TP 9/1 ze dne 21.3.2007

                           Phaseolus vulgaris L.

                        Fazol obecný keříčkový a fazol obecný pnoucí

                        TP 12/2 ze dne 1.12.2005

                           Pisum sativum L. (partim)

                        Hrách dřeňový, hrách kulatosemenný a hrách cukrový

                        TP 7/1 ze dne 6.11.2003

                           Raphanus sativus L.

                        Ředkvička

                        TP 64/1 ze dne 27.3.2002

                           Solanum melongena L.

                        Lilek vejcoplodý

                        TP 117/1 ze dne 13.3.2008

                           Spinacia oleracea L.

                        Špenát

                        TP 55/2 ze dne 13.3.2008

                           Valerianella locusta (L.) Laterr.

                        Kozlíček polníček

                        TP 75/2 ze dne 21.3.2007

                           Vicia faba L. (partim)

                        Bob zahradní

                        TP Broadbean/1 ze dne 25.3.2004

                           Zea mays L. (partim)

                        Kukuřice cukrová a kukuřice pukancová

                        TP 2/2 ze dne 15.11.2001

                  Znění těchto protokolů je k dispozici na internetových stránkách CPVO (www.cpvo.europa.eu).

            PŘÍLOHA II
            Seznam druhů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b), které musí být v souladu s obecnými zásadami zkoušení Mezinárodní unie pro ochranu nových odrůd rostlin (UPOV)

                        Vědecký název

                        Obecný název

                        Obecná zásada UPOV

                           Allium fistulosum L.

                        Cibule sečka

                        TG/161/3 ze dne 1.4.1998

                           Allium schoenoprasum L.

                        Pažitka

                        TG/198/1 ze dne 9.4.2003

                           Beta vulgaris L.

                        Mangold

                        TG/106/4 ze dne 31.3.2004

                           Beta vulgaris L.

                        Řepa salátová včetně „Cheltenham beet“

                        TG/60/7 ze dne 9.4.2008

                           Brassica oleracea L.

                        Kadeřávek

                        TG/90/6 ze dne 31.3.2004

                           Brassica rapa L.

                        Vodnice

                        TG/37/10 ze dne 4.4.2001

                           Cichorium intybus L.

                        Čekanka hlávková

                        TG/154/3 ze dne 18.10.1996

                           Cucurbita maxima Duchesne

                        Tykev velkoplodá

                        TG/155/4 ze dne 28.3.2007

                           Raphanus sativus L.

                        Ředkev

                        TG/63/6 ze dne 24.3.1999

                           Rheum rhabarbarum L.

                        Reveň

                        TG/62/6 ze dne 24.3.1999

                           Scorzonera hispanica L.

                        Hadí mord španělský neboli černý kořen

                        TG/116/3 ze dne 21.10.1988

                  Znění těchto obecných zásad je k dispozici na internetových stránkách UPOV (www.upov.int).
         “


title: Směrnice Rady 2007/33/ES ze dne 11. června 2007 o ochraně proti cystotvornému háďátku bramborovému a o zrušení směrnice 69/465/EHS

text:
               16.6.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 156/12

      SMĚRNICE RADY 2007/33/ES
   ze dne 11. června 2007
   o ochraně proti cystotvornému háďátku bramborovému a o zrušení směrnice 69/465/EHS
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Od přijetí směrnice Rady 69/465/EHS ze dne 8. prosince 1969 o ochraně proti háďátku bramborovému (1) došlo k významnému vývoji v nomenklatuře, biologii a epidemiologii druhů a populací cystotvorných háďátek bramborových a ve schématu jejich rozšíření.

               (2)

               Cystotvorná háďátka bramborová (Globodera pallida (Stone) Behrens (evropské populace) a Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (evropské populace)) jsou uznána jako škodlivé organismy brambor.

               (3)

               Ustanovení směrnice 69/465/EHS byla přezkoumána a na základě tohoto přezkumu byla shledána nedostatečnými. Proto je potřeba přijmout úplnější ustanovení.

               (4)

               Ustanovení by měla brát v úvahu, že je třeba provádět úřední šetření, kterými bude zajištěno, že se na pozemcích, na kterých se přechovávají nebo pěstují sadbové brambory určené k produkci sadbových brambor a některé rostliny určené k produkci sadby, cystotvorná háďátka bramborová nevyskytují.

               (5)

               Za účelem zjištění rozšíření cystotvorných háďátek bramborových by měly být na pozemcích využívaných pro produkci brambor jiných než využívaných pro produkci sadbových brambor prováděny úřední průzkumy.

               (6)

               Pro provádění těchto úředních šetření a průzkumů by měly být stanoveny metody odběru vzorků a testování.

               (7)

               Měla by se věnovat pozornost prostředkům šíření patogenu.

               (8)

               Ustanovení by měla brát v úvahu, že ochrana před cystotvornými háďátky bramborovými se tradičně provádí rotací plodin a že je prokázáno, že po několika letech nepěstování brambor populace háďátek významně klesá. V nedávné době byla rotace plodin doplněna používáním rezistentních odrůd bramboru.

               (9)

               Členské státy by navíc měly být schopny přijmout podle potřeby dodatečná nebo přísnější opatření za předpokladu, že nevytvoří žádnou překážku pohybu brambor uvnitř Společenství kromě těch, které jsou stanoveny směrnicí Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (2). Tato opatření by měla být sdělena Komisi a ostatním členským státům.

               (10)

               Směrnice 69/465/EHS by proto měla být zrušena.

               (11)

               Jelikož cílů této směrnice, totiž zjištění rozšíření cystotvorných háďátek bramborových, zamezit jejich šíření a provádět ochranná opatření proti nim, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich z důvodů rozsahu a účinků této směrnice může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení uvedených cílů nezbytné.

               (12)

               Opatření nezbytná pro provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (3),

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   KAPITOLA I
   PŘEDMĚT A DEFINICE
   Článek 1
   Tato směrnice stanoví opatření, která mají členské státy přijmout proti Globodera pallida (Stone) Behrens (evropské populace) a Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (evropské populace) (dále jen „cystotvorná háďátka bramborová“) s cílem zjistit jejich rozšíření, zamezit jejich šíření a provádět ochranná opatření proti nim.
   Článek 2
   Pro účely této směrnice se:

               a)

               pojmem „úřední“ nebo „úředně“ rozumí stanovený, povolený nebo vykonaný příslušným úředním subjektem členského státu definovaným v čl. 2 odst. 1 písm. g) směrnice 2000/29/ES;

               b)

               „rezistentní odrůdou bramboru“ rozumí odrůda, která, je-li pěstována, výrazně zpomaluje rozvoj určité populace cystotvorných háďátek bramborových;

               c)

               „šetřením“ rozumí metodický postup ke zjištění přítomnosti cystotvorných háďátek bramborových na pozemku;

               d)

               „průzkumem“ rozumí metodický postup prováděný po stanovenou dobu ke zjištění rozšíření cystotvorných háďátek bramborových na území členského státu.

         Článek 3
   1.   Příslušné úřední subjekty členského státu definují pro účely této směrnice pojem pozemku, aby se zajistila jednotnost rostlinolékařských podmínek na pozemku, pokud jde o nebezpečí výskytu cystotvorných háďátek bramborových. Zohlední přitom uznávané vědecké a statistické zásady, biologii cystotvorných háďátek bramborových, obdělávání pozemku a jednotlivé systémy produkce hostitelských rostlin cystotvorných háďátek bramborových v daném členském státě. Podrobná kritéria pro definici pozemku se úředně oznámí Komisi a ostatním členským státům.
   2.   Další ustanovení vztahující se na kritéria pro definici pozemku mohou být přijata postupem podle čl. 17 odst. 2.
   KAPITOLA II
   DETEKCE
   Článek 4
   1.   Členské státy stanoví, aby na pozemku, na kterém mají být pěstovány nebo přechovávány rostliny uvedené v příloze I a určené k produkci sadby nebo sadbové brambory určené k produkci sadbových brambor, bylo provedeno úřední šetření výskytu cystotvorných háďátek bramborových.
   2.   Úřední šetření podle odstavce 1 se provede v období mezi sklizní poslední plodiny na pozemku a výsadbou rostlin nebo sadbových brambor uvedených v odstavci 1. Úřední šetření může být provedeno dříve a v tomto případě musí být k dispozici doklad prokazující výsledky tohoto šetření a potvrzující, že výskyt cystotvorných háďátek bramborových nebyl zjištěn a že brambory a jiné hostitelské rostliny uvedené v bodě 1 přílohy I se zde v době, kdy se provádělo šetření, nevyskytovaly a od té doby zde nebyly pěstovány.
   3.   Výsledky jiných úředních šetření než šetření uvedených v odstavci 1, která jsou provedena před 1. červencem 2010, mohou být považovány za doklady uvedené v odstavci 2.
   4.   Pokud příslušné úřední subjekty členského státu stanoví, že neexistuje riziko šíření cystotvorných háďátek bramborových, není úřední šetření uvedené v odstavci 1 vyžadováno pro:

               a)

               pěstování rostlin uvedených v příloze I a určených k produkci sadby, která má být použita v rámci stejného produkčního místa v úředně stanovené oblasti;

               b)

               pěstování sadbových brambor určených k produkci sadbových brambor, které mají být použity v rámci stejného produkčního místa v úředně stanovené oblasti;

               c)

               pěstování rostlin uvedených v bodě 2 přílohy I a určených k produkci sadby, pokud mají být sklizené rostliny podrobeny úředně schváleným opatřením uvedeným v oddílu III bodě A přílohy III.

         5.   Členské státy zajistí, aby výsledky šetření uvedených v odstavci 1 a 3 byly úředně zaznamenány a byly přístupné Komisi.
   Článek 5
   1.   V případě pozemků, na nichž se mají pěstovat nebo přechovávat sadbové brambory nebo rostliny uvedené v bodě 1 přílohy I a určené k produkci sadby, zahrnuje úřední šetření uvedené v čl. 4 odst. 1 odběr vzorků a testování na výskyt cystotvorných háďátek bramborových v souladu s přílohou II.
   2.   V případě pozemků, na nichž se mají pěstovat nebo přechovávat rostliny uvedené v bodě 2 přílohy I a určené k produkci sadby, zahrnuje úřední šetření uvedené v čl. 4 odst. 1 odběr vzorků a testování na výskyt cystotvorných háďátek bramborových v souladu s přílohou II nebo ověření podle oddílu I přílohy III.
   Článek 6
   1.   Členské státy zajistí, aby na pozemcích užívaných pro produkci brambor jiných než určených k produkci sadbových brambor byly prováděny úřední průzkumy za účelem zjištění rozšíření cystotvorných háďátek bramborových.
   2.   Úřední průzkumy zahrnují odběr vzorků a testování na výskyt cystotvorných háďátek bramborových v souladu s bodem 2 přílohy II a provádějí se v souladu s oddílem II přílohy III.
   3.   Výsledky úředních průzkumů se písemně sdělí Komisi v souladu s oddílem II přílohy III.
   Článek 7
   Pokud úřední šetření uvedené v čl. 4 odst. 1 a ostatní úřední šetření podle čl. 4 odst. 3 nezjistí výskyt cystotvorných háďátek bramborových, příslušné úřední subjekty členského státu zajistí, aby byla tato informace úředně zaznamenána.
   Článek 8
   1.   Pokud se při úředním šetření uvedeném v čl. 4 odst. 1 zjistí, že je pozemek zamořen cystotvornými háďátky bramborovými, příslušné úřední subjekty členského státu zajistí, aby byla tato informace úředně zaznamenána.
   2.   Pokud se při úředním průzkumu uvedeném v čl. 6 odst. 1 zjistí, že je pozemek zamořen cystotvornými háďátky bramborovými, příslušné úřední subjekty členského státu zajistí, aby byla tato informace úředně zaznamenána.
   3.   Brambory nebo rostliny uvedené v příloze I, jež pocházejí z pozemku, který byl úředně zaznamenán jako zamořený cystotvornými háďátky bramborovými podle odstavců 1 nebo 2 tohoto článku, nebo které byly ve styku se zeminou, ve které byl zjištěn výskyt cystotvorných háďátek bramborových, se úředně označí za napadené.
   KAPITOLA III
   KONTROLNÍ OPATŘENÍ
   Článek 9
   1.   Členské státy stanoví, aby na pozemku, který byl úředně zaznamenán jako zamořený podle čl. 8 odst. 1 nebo 2:

               a)

               nebyly pěstovány brambory určené k produkci sadbových brambor a

               b)

               nebyly pěstovány ani přechovávány rostliny uvedené v příloze I určené k dalšímu pěstování. Rostliny uvedené v bodě 2 přílohy I však mohou být na uvedeném pozemku pěstovány za předpokladu, že tyto rostliny jsou podrobeny úředně schváleným opatřením uvedeným v oddíle III bodě A přílohy III, takže zde není žádné zjistitelné riziko šíření cystotvorných háďátek bramborových.

         2.   V případě pozemků, které jsou určeny k pěstování brambor jiných než určených k produkci sadbových brambor, jež byly úředně zaznamenány jako zamořené podle čl. 8 odst. 1 nebo 2, příslušný úřední subjekt členského státu nařídí, aby tyto pozemky byly zařazeny do úředního kontrolního programu, jehož cílem je alespoň potlačení výskytu cystotvorných háďátek bramborových.
   Program uvedený v prvním pododstavci zohlední jednotlivé systémy produkce a uvádění na trh hostitelských rostlin cystotvorných háďátek bramborových v dotyčném členském státě, vlastnosti přítomné populace cystotvorných háďátek bramborových, použití rezistentních odrůd bramboru s nejvyšším možným stupněm rezistence podle oddílu I přílohy IV a případně další opatření. Informace o programu budou písemně předány Komisi a ostatním členským státům s cílem zajistit srovnatelný stupeň ochrany mezi jednotlivými členskými státy.
   Stupeň rezistence odrůd bramboru, kromě těch, které již byly sděleny podle čl. 10 odst. 1 směrnice 69/465/EHS, bude vyčíslen v souladu se standardní bodovací tabulkou uvedenou v oddíle I přílohy IV této směrnice. Testování rezistence se provádí podle protokolu uvedeného v oddíle II přílohy IV této směrnice.
   Článek 10
   1.   Členské státy stanoví, aby brambory nebo rostliny uvedené v příloze I, které byly označeny za napadené podle čl. 8 odst. 3:

               a)

               v případě sadbových brambor a hostitelských rostlin uvedených v bodě 1 přílohy I nebyly pěstovány, pokud nebyly dekontaminovány pod dozorem příslušných úředních subjektů členského státu za použití odpovídající metody podle odstavce 2 tohoto článku založené na vědeckém důkazu, že neexistuje riziko šíření cystotvorných háďátek bramborových;

               b)

               v případě brambor určených k průmyslovému zpracování nebo třídění byly podrobeny úředně schváleným opatřením v souladu s oddílem III bodem B přílohy III;

               c)

               v případě rostlin uvedených v bodě 2 přílohy I nebyly pěstovány, pokud nebyly podrobeny úředně schváleným opatřením v souladu s oddílem III bodem A přílohy III, takže již nejsou napadeny.

         2.   Specifikace metod uvedených v odst. 1 písm. a) tohoto článku se přijmou postupem podle čl. 17 odst. 2.
   Článek 11
   1.   Aniž je dotčen čl. 16 odst. 1 směrnice 2000/29/ES, členské státy stanoví, že podezření na výskyt nebo potvrzený výskyt cystotvorných háďátek bramborových na jejich území v důsledku selhání nebo změny účinnosti rezistentní odrůdy bramboru, která souvisí s výjimečnou změnou ve skladbě druhu, patotypu nebo skupiny virulence háďátka, se oznámí jejich vlastním příslušným úředním subjektům.
   2.   Ve všech případech oznámených podle odstavce 1 členské státy zajistí prozkoumání a potvrzení druhu cystotvorného háďátka bramborového a případně daného patotypu nebo skupiny virulence vhodnými metodami.
   3.   Podrobnosti o potvrzeném výskytu podle odstavce 2 se písemně každoročně nejpozději do 31. prosince předávají Komisi a ostatním členským státům.
   4.   Vhodné metody uvedené v odstavci 2 tohoto článku mohu být přijaty postupem podle čl. 17 odst. 2.
   Článek 12
   Členské státy oznámí každoročně nejpozději do 31. ledna písemně Komisi a ostatním členským státům seznam všech nových odrůd bramboru, které byly při úředním testování shledány rezistentními proti cystotvorným háďátkům bramborovým. Uvedou druhy, patotypy, skupiny virulence nebo populace, vůči nimž jsou odrůdy rezistentní, stupeň rezistence a rok, kdy byla rezistence stanovena.
   Článek 13
   Pokud po provedení úředně schválených opatření uvedených v oddíle III bodě C přílohy III není výskyt cystotvorných háďátek bramborových potvrzen, příslušné úřední subjekty členského státu zajistí, aby byl úřední záznam uvedený v čl. 4 odst. 5 a v čl. 8 odst. 1 a 2 aktualizován a aby byla zrušena omezení uplatňovaná na daný pozemek.
   Článek 14
   Aniž jsou dotčeny články 3 a 5 směrnice 2000/29/ES, mohou členské státy povolit odchylky od opatření uvedených v článcích 9 a 10 této směrnice v souladu se směrnicí Komise 95/44/ES ze dne 26. července 1995, kterou se stanoví podmínky, na základě kterých lze pro pokusné nebo vědecké účely a pro práci ve šlechtění odrůd dovážet některé škodlivé organismy, rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v přílohách I až V směrnice Rady 77/93/EHS do Společenství nebo některých chráněných zón Společenství nebo je na těchto územích přemísťovat (4), pro pokusné nebo vědecké účely a pro práci ve šlechtění odrůd.
   KAPITOLA IV
   OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
   Článek 15
   Členské státy mohou přijmout ve vztahu k vlastní produkci dodatečná nebo přísnější opatření na ochranu proti cystotvorným háďátkům bramborovým nebo na zamezení jejich šíření, pokud budou v souladu se směrnicí 2000/29/ES.
   Tato opatření se písemně oznámí Komisi a ostatním členským státům.
   Článek 16
   Změny příloh, které mají být provedeny na základě vývoje vědeckých nebo technických poznatků, se přijímají postupem podle čl. 17 odst. 2.
   Článek 17
   1.   Komisi je nápomocen Stálý rostlinolékařský výbor (dále jen „výbor“).
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
   Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
   Článek 18
   1.   Členské státy do 30. června 2010 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi jejich ustanoveními a ustanoveními této směrnice.
   Budou tyto předpisy používat ode dne 1. července 2010.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 19
   Směrnice 69/465/EHS se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2010.
   Článek 20
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Lucemburku dne 11. června 2007.

            Za Radu

            předseda

         H. SEEHOFER

      (1)  Úř. věst. L 323, 24.12.1969, s. 3. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 1994.

      (2)  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/35/ES (Úř. věst. L 88, 25.3.2006, s. 9).

      (3)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (4)  Úř. věst. L 184, 3.8.1995, s. 34. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 97/46/ES (Úř. věst. L 204, 31.7.1997, s. 43).

      PŘÍLOHA I
      Seznam rostlin uvedený v čl. 4 odst. 1, 2 a 4, čl. 5 odst. 1 a 2, čl. 8 odst. 3, čl. 9 odst. 1 písm. b) a čl. 10 odst. 1

                  1.

                  Hostitelské rostliny s kořeny:

                                 Capsicum spp.,

                                 Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.,

                                 Solanum melongena L.

                  2.

                              a)

                              Ostatní rostliny s kořeny:

                                             Allium porrum L.,

                                             Beta vulgaris L.,

                                             Brassica spp.,

                                             Fragaria L.,

                                             Asparagus officinalis L.

                              b)

                              Cibule, hlízy a oddenky, které nepodléhají úředně schváleným opatřením podle oddílu III bodu A přílohy III, rostoucí v půdě a určené k pěstování, kromě těch, u nichž musí být z obalu nebo jiným způsobem zřejmé, že jsou určené k prodeji konečným spotřebitelům, kteří se v rámci podnikání nezabývají produkcí rostlin nebo řezaných květin:

                                             Allium ascalonicum L.,

                                             Allium cepa L.,

                                             Dahlia spp.,

                                             Gladiolus Tourn. Ex L.,

                                             Hyacinthus spp.,

                                             Iris spp.,

                                             Lilium spp.,

                                             Narcissus L.,

                                             Tulipa L.

      PŘÍLOHA II

                  1.

                  Pokud jde o odběr vzorků a testování pro úřední šetření podle čl. 5 odst. 1 a 2:

                              a)

                              odběr vzorků zahrnuje vzorek půdy o standardním objemu nejméně 1 500 ml půdy/ha odebraný z nejméně 100 dílčích vzorků (vrypů) na hektar v pravoúhlé souřadnicové síti pokrývající celý pozemek o šířce nejméně 5 metrů a délce nejvýše 20 metrů mezi body odběru vzorků. Celý vzorek se použije pro další zkoumání, tj. pro extrakci cyst, určení druhu a případně i stanovení patotypu/skupiny virulence;

                              b)

                              testování zahrnuje metody extrakce cystotvorných háďátek bramborových popsané v příslušných rostlinolékařských postupech nebo diagnostických protokolech pro Globodera pallida a Globodera rostochiensis: standardy EPPO.

                  2.

                  Pokud jde o odběr vzorků a testování pro úřední průzkum podle čl. 6 odst. 2:

                              a)

                              odběrem vzorků se rozumí:

                                          —

                                          odběr vzorků popsaný v bodě 1 s minimálním objemem vzorku zeminy nejméně 400 ml/ha

                                    nebo

                                          —

                                          cílený odběr vzorků nejméně 400 ml zeminy po vizuální prohlídce kořenů s viditelnými příznaky

                                    nebo

                                          —

                                          odběr vzorků nejméně 400 ml zeminy spojené s bramborami po sklizni za předpokladu, že pozemek, kde byly brambory pěstovány, lze vysledovat;

                              b)

                              testováním se rozumí testování podle bodu 1.

                  3.

                  Odchylně může být standardní objem vzorku uvedený v bodě 1 snížen na minimálně 400 ml zeminy/ha za předpokladu, že:

                              a)

                              existuje doklad, že v posledních šesti letech před úředním šetřením nebyly na pozemku pěstovány a přítomny brambory ani jiné hostitelské rostliny uvedené v bodě 1 přílohy I,

                        nebo

                              b)

                              ve vzorcích o objemu 1 500 ml zeminy/ha nebyl během posledních dvou po sobě následujících úředních šetřeních zjištěn výskyt cystotvorných háďátek bramborových a po prvním úředním šetření nebyly na pozemku pěstovány brambory ani jiné hostitelské rostliny uvedené v bodě 1 přílohy I s výjimkou těch, pro něž se podle čl. 4 odst. 1 vyžaduje úřední šetření,

                        nebo

                              c)

                              při posledním úředním šetření, které muselo sestávat ze vzorku o objemu nejméně 1 500 ml zeminy/ha, nebyl zjištěn výskyt cystotvorných háďátek bramborových ani jejich cyst s živým obsahem a na pozemku nebyly od posledního úředního šetření pěstovány brambory ani jiné hostitelské rostliny uvedené v bodě 1 přílohy I s výjimkou těch, pro něž se podle čl. 4 odst. 1 vyžaduje úřední šetření.

                        Výsledky dalších úředních šetření provedených před 1. červencem 2010 mohou být považovány za úřední šetření podle písmen b) a c).

                  4.

                  Odchylně může být snížen objem vzorku uvedený v bodě 1 pro pozemky větší než 8 ha a v bodě 3 pro pozemky větší než 4 ha:

                              a)

                              u standardního objemu uvedeného v bodě 1 se z prvních 8 ha odeberou vzorky o stanoveném objemu, ale na každý další hektar lze tento objem snížit na nejméně 400 ml zeminy/ha;

                              b)

                              u sníženého objemu uvedeného v bodě 3 se z prvních 4 ha odeberou vzorky o stanoveném objemu, ale na každý další hektar lze tento objem dále snížit na nejméně 200 ml zeminy/ha.

                  5.

                  Vzorky o sníženém objemu uvedené v bodech 3 a 4 se mohou dále používat při následných úředních šetřeních podle čl. 4 odst. 1, dokud nebude na daném pozemku zjištěn výskyt cystotvorných háďátek bramborových.

                  6.

                  Odchylně lze standardní objem vzorku zeminy uvedený v bodě 1 snížit na nejméně 200 ml zeminy/ha, pokud se pozemek nachází v oblasti shledané prostou výskytu cystotvorných háďátek bramborových a je označen, udržován a zkoumán v souladu s příslušnými mezinárodními standardy pro fytosanitární opatření. Podrobné údaje o takových oblastech se úředně oznámí Komisi a ostatním členským státům písemně.

                  7.

                  Minimální objem vzorku zeminy musí v každém případě být 100 ml zeminy na pozemek.

      PŘÍLOHA III
      ODDÍL I
      OVĚŘOVÁNÍ
      Pokud jde o čl. 5 odst. 2, musí úřední šetření uvedené v čl. 4 odst. 1 potvrdit, že v době ověřování je splněno jedno z těchto kritérií:

                  —

                  za posledních 12 let neexistuje žádný záznam o výskytu cystotvorných háďátek bramborových na uvedeném pozemku založený na výsledcích příslušného úředně schváleného testování

            nebo

                  —

                  existují záznamy o pěstování plodin, podle nichž na uvedeném pozemku nebyly za posledních 12 let pěstovány brambory ani jiné hostitelské rostliny uvedené v bodě 1 přílohy I.

            ODDÍL II
      PRŮZKUMY
      Úřední průzkumy uvedené v čl. 6 odst. 1 se provádějí na nejméně 0,5 % výměry využité v příslušném roce pro pěstování brambor jiných než určených k produkci sadbových brambor. Výsledky průzkumů se oznámí Komisi do 1. dubna za předchozí dvanáctiměsíční období.
      ODDÍL III
      ÚŘEDNÍ OPATŘENÍ

                  A)

                  Úředně schválenými opatřeními uvedenými v čl. 4 odst. 4 písm. c), čl. 9 odst. 1 písm. b), čl. 10 odst. 1 písm. c) a bodu 2b přílohy I jsou:

                              1.

                              odmoření vhodnými metodami tak, že neexistuje zjistitelné riziko šíření cystotvorných háďátek bramborových;

                              2.

                              odstranění zeminy omýváním nebo mechanicky tak, že neexistuje zjistitelné riziko šíření cystotvorných háďátek bramborových.

                  B)

                  Úředně schválenými opatřeními uvedenými v čl. 10 odst. 1 písm. b) je dodání do závodu na zpracování nebo třídění s vhodnými a úředně schválenými postupy na odstraňování odpadů, pro něž bylo stanoveno, že zde neexistuje riziko šíření cystotvorných háďátek bramborových.

                  C)

                  Úředně schválenými opatřeními uvedenými v článku 13 jsou opětovný úřední odběr vzorků z pozemku, který byl úředně zaznamenán jako zamořený podle čl. 8 odst. 1 nebo 2, a testování za použití jedné z metod uvedených v příloze II po uplynutí období minimálně 6 let od pozitivního potvrzení výskytu cystotvorných háďátek bramborových nebo od posledního pěstování brambor. Toto období může být zkráceno na nejméně 3 roky, pokud byla přijata příslušná úředně schválená ochranná opatření.

      PŘÍLOHA IV
      ODDÍL I
      STUPEŇ REZISTENCE
      Stupeň náchylnosti brambor k cystotvorným háďátkům bramborovým se vyčísluje na základě následující standardní bodovací tabulky, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 2.
      Počet bodů 9 označuje nejvyšší úroveň rezistence.

                  Relativní náchylnost (%)

                  Počet bodů

                  < 1

                  9

                  1,1–3

                  8

                  3,1–5

                  7

                  5,1–10

                  6

                  10,1–15

                  5

                  15,1–25

                  4

                  25,1–50

                  3

                  50,1–100

                  2

                  > 100

                  1

            ODDÍL II
      PROTOKOL TESTOVÁNÍ REZISTENCE

                  1.

                  Test se provádí v karanténním zařízení buď pod širým nebem, ve sklenících, nebo v klimatizovaných pěstebních komorách.

                  2.

                  Test se provádí v nádobách obsahujících alespoň jeden litr zeminy (nebo vhodného substrátu).

                  3.

                  Teplota zeminy v průběhu testu nesmí přesáhnout 25 oC a zemina musí být přiměřeným způsobem zavlažována.

                  4.

                  Při sázení testované nebo kontrolní odrůdy se použije jedno bramborové očko z každé testované nebo kontrolní odrůdy. Doporučuje se ponechání pouze jednoho stonku.

                  5.

                  Jako kontrolní odrůda se standardní náchylností se v každém testu použije odrůda brambor „Désirée“. Další plně náchylné kontrolní odrůdy místního významu mohou být použity navíc k interním zkouškám. Odrůda se standardní náchylností může být změněna, pokud výzkum ukáže, že jiné odrůdy jsou buď vhodnější, nebo dostupnější.

                  6.

                  K testování na patotypy Ro1, Ro5, Pa1 a Pa3 se použijí následující standardní populace cystotvorných háďátek bramborových:

                              Ro1: populace Ecosse

                              Ro5: populace Harmerz

                              Pa1: populace Scottish

                              Pa3: populace Chavornay

                        Do testování mohou být zařazeny jiné populace cystotvorných háďátek bramborových místního významu.

                  7.

                  Identita standardní populace musí být zkontrolována za použití vhodných metod. Doporučuje se, aby se v testovacích zkouškách používaly nejméně dvě rezistentní odrůdy nebo dva odlišné standardní klony se známou rezistencí.

                  8.

                  Očkovací látka cystotvorného háďátka bramborového (Pi) musí sestávat celkem z 5 infekčních embryonů nebo larev na ml zeminy. Doporučuje se, aby počet cystotvorných háďátek bramborových použitých k naočkování ml zeminy byl určen testem líhnutí. Cystotvorná háďátka bramborová lze naočkovat jako cysty nebo kombinovaně jako embryony nebo larvy v suspenzi.

                  9.

                  Životnost cyst cystotvorných háďátek bramborových používaných jako zdroj očkovací látky musí být nejméně 70 %. Doporučuje se, aby cysty byly 6–24 měsíců staré a po dobu nejméně 4 měsíců bezprostředně před použitím byly přechovávány při teplotě 4 °C.

                  10.

                  Na každou kombinaci populace cystotvorného háďátka bramborového a testované odrůdy brambor musí být nejméně 4 nádoby. Na kontrolní odrůdu se standardní náchylností se doporučuje použít nejméně 10 nádob.

                  11.

                  Doba trvání testu musí být nejméně 3 měsíce a před ukončením pokusu se musí zkontrolovat zralost vývoje samičí populace.

                  12.

                  Cysty cystotvorných háďátek bramborových ze 4 nádob se vyjmou a spočítají zvlášť pro každou nádobu.

                  13.

                  Výsledná populace (Pf) na odrůdě se standardní náchylností na konci testu rezistence se určí tak, že se spočítají všechny cysty ze všech nádob a embryony a larvy nejméně ze 4 nádob.

                  14.

                  Na kontrolní odrůdě se standardní náchylností musí být dosažena míra množení nejméně 20 × (Pf/Pi).

                  15.

                  Koeficient odchylek (CV) na kontrolní odrůdě se standardní náchylností nesmí překročit 35 %.

                  16.

                  Relativní náchylnost testované odrůdy bramboru ve srovnání s kontrolní odrůdou se standardní náchylností se určuje a vyjadřuje v procentech podle vzorce:
                  Pftestovaná odrůda/Pfkontrolní odrůda se standardní náchylností × 100 %.

                  17.

                  Pokud má testovaná odrůda relativní náchylnost více než 3 %, stačí sečíst cysty. V případech, kdy je relativní náchylnost nižší než 3 %, počítají se kromě cyst i embryony a larvy.

                  18.

                  Pokud výsledek testů v prvním roce ukazuje, že odrůda je plně náchylná k patotypu, nevyžaduje se opakování testů v druhém roce.

                  19.

                  Výsledky testů musí být potvrzeny alespoň jednou další zkouškou vykonanou v jiném roce. Aritmetický průměr relativní náchylnosti v těchto dvou letech se použije k odvození počtu bodů podle standardní bodovací tabulky.


title: Směrnice Rady ze dne 24. října 1967, kterou se mění směrnice Rady o sbližování právních předpisů členských států týkajících se barviv povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě

text:
Důležité právní upozornění

|

31967L0653

Úřední věstník 263 , 30/10/1967 S. 0004 - 0005 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 1 S. 0101  Dánské zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1967 S. 0262  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 1 S. 0101  Anglické zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1967 S. 0285  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 3 S. 0006  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 1 S. 0149  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 1 S. 0149

		Směrnice Radyze dne 24. října 1967,kterou se mění směrnice Rady o sbližování právních předpisů členských států týkajících se barviv povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě(67/653/EHS)RADA EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 1 směrnice Rady ze dne 23. října 1962 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se barviv povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě [3], ve znění čl. 1 odst. 1 směrnice Rady ze dne 25. října 1965 [4], mohou členské státy ponechat v platnosti své stávající vnitrostátní předpisy týkající se barviv uvedených v příloze II uvedené směrnice do 31. prosince 1966;vzhledem k tomu, že některá barviva uvedená v příloze II směrnice ze dne 23. října 1962, a to erythrosin a zeleň S (Acid Brilliant Green BS), která se běžně používají v některých členských státech pro barvení potravin, mohou být podle vědeckých výzkumů používány bez nebezpečí pro lidské zdraví; že je jejich použití nezbytné z hospodářských důvodů;vzhledem k tomu, že mají-li být tato barviva povolena, musí být stanovena specifická kritéria pro čistotu, která musí splňovat,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice Rady ze dne 23. října 1962 se mění takto:1. V příloze I oddílu I se vkládají nové položky, které znějí:- za E 126:"E 127 | erythrosin | 887 | (773) 45430 | 93 | disodná nebo didraselná sůl 2,4,5,7-tetrajodfluorescinu" |- za E 141:"E 142 | zeleň S (lissaminová zeleň) | 836 | (737) 44090 | 86 | natrium-(4-{[4-(dimethylamino)fenyl](2-hydroxy-3,6-disulfonato-1-naftyl)methyliden}cyklohexa-2,5-dien-1-yliden)dimethylamonium)". |V příloze II oddíle I se zrušují údaje týkající se erythrosinu a zeleni S (lissaminová zeleň).2. V příloze III se vkládají nové položky, které znějí:- za E 126:"E 127 Erythrosinlátky nerozpustné ve vodě: | nejvýše 0,2 % |minerální jodidy: | nejvýše 1000 mg/kg (stanoveno jako jodid sodný) |vedlejší barevné látky: | nejvýše 3 % |fluorescein: | nedetekovatelné stopové množství.", |- za E 141:"E 142 – Zeleň S (lissaminová zeleň)látky nerozpustné ve vodě: | nejvýše 0,2 % |vedlejší barevné látky: | nejvýše 1 %". |Článek 2Členské státy uvedou v účinnost opatření nezbytná pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. ledna 1968 a neprodleně o nich uvědomí Komisi.Článek 3Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 24. října 1967.Za RadupředsedaK. Schiller[1] Úř. věst. 63, 3.4.1967, s. 966/67.[2] Úř. věst. 64, 5.4.1967, s. 1008/67.[3] Úř. věst. 115, 11.11.1962, s. 2645/62.[4] Úř. věst. 178, 26.10.1965, s. 2793/65.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady 93/94/EHS ze dne 29. října 1993 týkající se místa pro montáž zadní registrační tabulky dvoukolových a tříkolových motorových vozidel

text:
Důležité právní upozornění

|

31993L0094

Úřední věstník L 311 , 14/12/1993 S. 0083 - 0088

		Směrnice Rady 93/94/EHSze dne 29. října 1993týkající se místa pro montáž zadní registrační tabulky dvoukolových a tříkolových motorových vozidelRADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy,s ohledem na směrnici Rady 92/61/EHS ze dne 30. června 1992 o schvalování typu dvoukolových a tříkolových motorových vozidel [1],s ohledem na návrh Komise [2],ve spolupráci s Evropským parlamentem [3],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [4],vzhledem k tomu, že vnitřní trh zahrnuje oblast bez vnitřních hranic, v níž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu; že je nutné přijmout opatření pro jeho fungování;vzhledem k tomu, že z hlediska místa pro montáž zadní registrační tabulky musí mít dvoukolová a tříkolová vozidla ve všech členských státech určité technické vlastnosti stanovené povinnými požadavky, jež se v jednotlivých členských státech liší; že v důsledku odlišností představují tyto požadavky překážky obchodu ve Společenství;vzhledem k tomu, že tyto překážky ve funkci vnitřního trhu lze odstranit tím, že všechny členské státy přijmou místo svých vnitrostátních předpisů stejné požadavky;vzhledem k tomu, že je nutné vypracovat harmonizované požadavky týkající se místa pro montáž zadní registrační tabulky dvoukolových a tříkolových motorových vozidel, aby se mohly na každý typ takových vozidel uplatňovat postupy schválení typu a dílčího schválení typu stanovené ve směrnici 92/61/EHS;vzhledem k tomu, že účelem této směrnice není sjednotit rozměry registračních tabulek užívaných v různých členských státech; že by členské státy proto měly zajistit, aby vyčnívající registrační tabulky nebyly pro uživatele nebezpečné, aniž by to vyžadovalo jakoukoliv změnu konstrukce vozidla;vzhledem k tomu, že vezmou-li se v úvahu rozsah a důsledky navrhované akce v této oblasti, jsou opatření Společenství, která jsou předmětem této směrnice, nejen nutná, ale i nezbytná k tomu, aby se dosáhlo vytčeného cíle, jímž je zavedení schválení typu vozidla v rámci Společenství; že tohoto cíle nemohou členské státy dosáhnout jednotlivě,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Tato směrnice a její příloha se vztahují na místo určené pro montáž zadní registrační tabulky u všech typů vozidel definovaných v článku 1 směrnice 92/61/EHS.Článek 2Postup pro udělení dílčího schválení typu dvoukolového nebo tříkolového motorového vozidla z hlediska místa určeného pro montáž zadní registrační tabulky a podmínky volného pohybu těchto vozidel jsou stanoveny v kapitolách II a III směrnice 92/61/EHS.Článek 3Veškeré změny nutné pro přizpůsobení požadavků příloh technickému pokroku se přijímají postupem podle článku 13 směrnice 70/156/EHS [5].Článek 41. Členské státy přijmou a zveřejní právní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. května 1995. Neprodleně o tom uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si určí členské státy.Ode dne uvedeného v odstavci 1 nesmějí členské státy z důvodů týkajících se místa určeného pro montáž zadní registrační tabulky zakázat první uvedení vozidel, která vyhovují této směrnici, do provozu.Použijí předpisy uvedené v prvním pododstavci od 1. listopadu 1995.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 29. října 1993.Za RadupředsedaR. Urbain[1] Úř. věst. L 225, 10.8.1992, s. 72.[2] Úř. věst. C 293, 9.11.1992, s. 38.[3] Úř. věst. C 337, 21.12.1992, s. 104 a rozhodnutí ze dne 27. října 1993 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[4] Úř. věst. C 73, 15.3.1993, s. 22.[5] Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 92/53/EHS (Úř. věst. L 225, 10.8.1992, s. 1.).--------------------------------------------------PŘÍLOHA1. ROZMĚRYRozměry místa pro montáž zadní registrační tabulky dvoukolového nebo tříkolového motorového vozidla [1] sou tyto:1.1. Mopedy a lehké čtyřkolky:1.1.1. šířka: 100 mm;1.1.2. výška: 175 mm;nebo1.1.3. šířka: 145 mm;1.1.4. výška: 125 mm.1.2. Motocykly, tříkolky do maximálního výkonu 15 kW a čtyřkolky jiné než lehké:1.2.1. šířka: 280 mm;1.2.2. výška: 210 mm.1.3. Tříkolky o maximálním výkonu přesahujícím 15 kW:1.3.1. Použijí se požadavky pro osobní automobily (směrnice 70/222/EHS).2. VŠEOBECNÉ POKYNY PRO UMÍSTĚNÍ2.1. Zadní registrační tabulka motocyklu, motocyklu s postranním vozíkem a tříkolového vozidla musí být umístěna na zadní části vozidla tímto způsobem:2.1.1. tabulka může být umístěna mezi podélnými rovinami procházejícími vnějšími krajními body vozidla.3. SKLON3.1. Zadní registrační tabulka:3.1.1. musí být umístěna kolmo ke střední podélné rovině vozidla;3.1.2. sklon od svislice nesmí být větší než 30º, směřuje-li tabulka s registračním číslem nahoru;3.1.3. sklon od svislice nesmí být větší než 15º, směřuje-li tabulka s registračním číslem dolů.4. MAXIMÁLNÍ VÝŠKA4.1. Je-li vozidlo v naloženém stavu (pohotovostní hmotnost plus hmotnost 75 kg), nesmí být žádný bod místa pro registrační tabulku výše než 1,50 m nad vozovkou.5. MINIMÁLNÍ VÝŠKA5.1. Je-li vozidlo v naloženém stavu (pohotovostní hmotnost plus hmotnost 75 kg), nesmí být žádný bod místa pro registrační tabulku níže než 0,20 m nad vozovkou nebo níže, než je poloměr kola, je-li poloměr menší než 0,20 m.6. GEOMETRICKÁ VIDITELNOST6.1. Viditelnost místa pro montáž tabulky musí být zajištěna v prostoru, který je definován dvěma prostorovými úhly: jeden z těchto prostorových úhlů je prostorový úhel s vodorovnou hranou vymezený dvěma rovinami, které procházejí horní a dolní hranou místa pro montáž tabulky a které svírají s vodorovnou rovinou úhly uvedené na obrázku 1; druhý prostorový úhel se svislou hranou je vymezen dvěma rovinami, které procházejí levou a pravou hranou místa pro montáž tabulky a které svírají se střední podélnou rovinou úhly uvedené na obrázku 2.+++++ TIFF +++++Úhel geometrické viditelnosti (prostorový úhel s vodorovnou hranou)+++++ TIFF +++++Úhel geometrické viditelnosti (prostorový úhel se svislou hranou)[1] V případě mopedů je to každá registrační nebo identifikační tabulka.--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/34/ES ze dne 10. května 1999, kterou se mění směrnice Rady 85/374/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se odpovědnosti za vadné výrobky

text:
Důležité právní upozornění

|

31999L0034

Úřední věstník L 141 , 04/06/1999 S. 0020 - 0021

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/34/ESze dne 10. května 1999,kterou se mění směrnice Rady 85/374/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se odpovědnosti za vadné výrobkyEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [3],(1) vzhledem k tomu, že bezpečnost výrobků a náhrada škody způsobené vadnými výrobky jsou nezbytnými sociálními požadavky, které musejí být splněny v rámci vnitřního trhu; že Společenství na tyto požadavky odpovědělo směrnicí Rady 85/374/EHS [4] a směrnicí Rady 92/59/EHS ze dne 29. června 1992 o obecné bezpečnosti výrobků [5];(2) vzhledem k tomu, že směrnice Rady 85/374/EHS zavedla spravedlivé rozdělení rizik, která jsou vlastní vysoce technizované společnosti; že tím uvedená směrnice vytvořila rozumnou rovnováhu mezi dotčenými zájmy, zejména mezi ochranou zdraví spotřebitele, podporou inovací a vědeckého a technického vývoje, zajištěním nenarušené hospodářské soutěže a usnadněním obchodu, a to na základě harmonizovaného systému občanskoprávní odpovědnosti; že tím uvedená směrnice pomohla zvýšit povědomí obchodníků o problému bezpečnosti výrobků a jeho významu;(3) vzhledem k tomu, že stupeň harmonizace právních předpisů členských států dosažený směrnicí 85/374/EHS není vzhledem ke stanoveným odchylkám úplný, zejména pokud jde o oblast působnosti, ze které jsou vyňaty nezpracované zemědělské produkty;(4) vzhledem k tomu, že Komise sleduje provádění a dopady směrnice 85/374/EHS a zejména její aspekty týkající se ochrany spotřebitele a fungování vnitřního trhu, což již bylo předmětem první zprávy; že v této souvislosti se v souladu s článkem 21 od Komise požaduje, aby předložila druhou zprávu o uplatňování uvedené směrnice;(5) vzhledem k tomu, že zahrnutí prvotních zemědělských produktů do oblasti působnosti směrnice 85/374/EHS by pomohlo obnovit důvěru spotřebitelů v bezpečnost zemědělských produktů; že takové opatření by splnilo požadavky na vysokou úroveň ochrany spotřebitele;(6) vzhledem k tomu, že okolnosti vyžadují pozměnění směrnice 85/374/EHS s cílem usnadnit ve prospěch spotřebitelů zákonnou náhradu škody na zdraví způsobené vadnými zemědělskými produkty;(7) vzhledem k tomu, že tato směrnice má dopad na fungování vnitřního trhu do té míry, že obchod zemědělskými produkty nebude nadále ovlivňován rozdíly mezi pravidly o odpovědnosti výrobců;(8) vzhledem k tomu, že zásada odpovědnosti bez zavinění stanovená směrnicí 85/374/EHS musí být rozšířena na všechny druhy výrobků, včetně zemědělských produktů, jak jsou definovány v druhé větě čl. 32 odst. 1 Smlouvy a uvedeny v příloze I uvedené smlouvy;(9) vzhledem k tomu, že v souladu se zásadou proporcionality je nezbytné a pro dosažení základních cílů zvýšené ochrany všech spotřebitelů a řádného fungování vnitřního trhu vhodné zahrnout zemědělské produkty do oblasti působnosti směrnice 85/374/EHS; že se uvedená směrnice omezuje na to, co je nezbytné pro dosažení cílů prosazovaných v souladu s čl. 5 odst. 3 Smlouvy,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 85/374/EHS se mění takto:1. Článek 2 se nahrazuje tímto:"Článek 2Pro účely této směrnice se "výrobkem" rozumějí všechny movité věci, také tehdy, jsou-li zabudovány do jiné movité věci nebo do nemovitosti. "Výrobek" zahrnuje i elektřinu."2. V čl. 15 odst. 1 se zrušuje písmeno a).Článek 21. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Použijí tyto předpisy ode dne 4. prosince 2000.Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 10. května 1999.Za Evropský parlamentpředsedaJ. M. Gil-roblesZa RadupředsedaH. Eichel[1] Úř. věst. C 337, 7.11.1997, s. 54.[2] Úř. věst. C 95, 30.3.1998, s. 69.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 5. listopadu 1998 (Úř. věst. C 359, 23.11.1998, s. 25), společný postoj Rady ze dne 17. prosince 1998 (Úř. věst. C 49, 22.2.1999, s. 1) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 23. března 1999 (dosud nevyhlášené v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne 29. dubna 1999.[4] Úř. věst. L 210, 7.8.1985, s. 29. Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 1994.[5] Úř. věst. L 228, 11.8.1992, s. 24.--------------------------------------------------