title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES  Text s významem pro EHP

text:
               28.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 94/65

         SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2014/24/EU
   ze dne 26. února 2014
   o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1, článek 62 a článek 114 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
   v souladu s řádným legislativním postupem (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Zadávání veřejných zakázek orgány nebo jménem orgánů členských států musí být v souladu se zásadami zakotvenými ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména zásadami volného pohybu zboží, svobody usazování a volného pohybu služeb, jakož i se zásadami z nich vyplývajícími, jako je rovné zacházení, zákaz diskriminace, vzájemné uznávání, proporcionalita a transparentnost. Pro veřejné zakázky, které převyšují určitou hodnotu, by však měla být vypracována ustanovení koordinující vnitrostátní postupy při zadávání veřejných zakázek, aby se zajistilo uplatňování uvedených zásad v praxi a otevření zadávání veřejných zakázek hospodářské soutěži.

               (2)

               Veřejné zakázky hrají klíčovou roli ve strategii Evropa 2020 obsaženou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020. Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“) jako jeden z tržně založených nástrojů, jenž se dá využít k dosažení inteligentního, udržitelného růstu podporujícího začlenění a zároveň k zajištění nejefektivnějšího využití veřejných prostředků. Za tímto účelem musí být současná pravidla pro zadávání veřejných zakázek přijatá podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (4) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (5) revidována a modernizována, aby se zvýšila efektivita veřejných výdajů, zejména usnadněním účasti malých a středních podniků na veřejných zakázkách, a aby zadavatelé měli možnost lépe využívat veřejných zakázek na podporu společných společenských cílů. Je rovněž třeba vyjasnit základní pojmy a koncepty, aby se zajistila právní jistota, a začlenit do současných pravidel určité aspekty související s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.

               (3)

               Při provádění této směrnice by měla být zohledněna Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením (6), a to zejména v souvislosti s výběrem komunikačních prostředků, technickými specifikacemi, kritérii pro zadání a podmínkami plnění veřejné zakázky.

               (4)

               Vzhledem ke stále rozmanitějším formám činnosti veřejných orgánů je nutné jasněji definovat samotný pojem zadávání veřejných zakázek. Toto vyjasnění by však samo o sobě nemělo rozšiřovat oblast působnosti této směrnice ve srovnání s oblastí působnosti směrnice 2004/18/ES. Cílem pravidel Unie pro zadávání veřejných zakázek není pokrýt všechny formy vynakládání veřejných peněžních prostředků, ale pouze ty, jejichž cílem je pořízení stavebních prací, dodávek nebo služeb za úplatu prostřednictvím veřejné zakázky. Mělo by být vyjasněno, že tato směrnice by se měla vztahovat na pořízení stavebních prací, dodávek nebo služeb bez ohledu na to, zda k němu dochází prostřednictvím nákupu, leasingu nebo jiných smluvních forem.
               Pojem pořízení by měl být chápán šířeji ve smyslu získání výhod z příslušných stavebních prací, dodávek nebo služeb, přičemž není nezbytně vyžadován převod vlastnictví na zadavatele zakázek. A dále, pouhé financování určité činnosti, zejména prostřednictvím grantů, které je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, pokud nebyly využity na zamýšlené účely, obvykle nespadá do působnosti pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Obdobně by se situace, kdy smějí příslušný úkol plnit všechny subjekty splňující určité podmínky, bez jakékoli selektivity, jako je volba zákazníka či systémy poukázek na služby, neměly považovat za veřejné zakázky, nýbrž za pouhé povolovací mechanismy (například povolení v oblasti léčiv a lékařských služeb).

               (5)

               Mělo by se připomenout, že žádné ustanovení této směrnice nezavazuje členské státy zadat subdodávky na poskytování služeb, jež si přejí poskytovat samy nebo organizovat jiným způsobem než prostřednictvím veřejných zakázek ve smyslu této směrnice, nebo poskytování těchto služeb externalizovat. Směrnice by se neměla vztahovat na poskytování služeb vyplývající z právních či správních předpisů nebo pracovních smluv. V některých členských státech se může jednat například o určité administrativní služby a služby veřejné správy, jako jsou exekutivní a legislativní služby, nebo poskytování určitých služeb pro veřejnost, jako jsou služby v oblasti zahraničních věcí, justice nebo povinného sociálního zabezpečení.

               (6)

               Je rovněž vhodné připomenout, že touto směrnicí by neměly být dotčeny právní předpisy členských států v oblasti sociálního zabezpečení. Rovněž by se tato směrnice neměla dotýkat liberalizace služeb obecného hospodářského zájmu vyhrazených veřejným či soukromým subjektům, ani privatizace veřejných subjektů poskytujících služby.
               Mělo by být rovněž připomenuto, že členské státy nejsou omezeny v organizaci poskytování služeb v oblasti povinného sociálního zabezpečení či jiných služeb, jako jsou poštovní služby, buď jako služeb obecného hospodářského zájmu, nebo jako nehospodářských služeb obecného zájmu či jako kombinace obojího. Je vhodné vyjasnit, že by se tato směrnice neměla vztahovat na nehospodářské služby obecného zájmu.

               (7)

               Mělo by se rovněž připomenout, že touto směrnicí není dotčena možnost ústředních státních, regionálních a místních orgánů vymezit v souladu s právem Unie za účelem plnění jejich cílů veřejné politiky služby obecného hospodářského zájmu, jejich oblast působnosti a charakteristiky konkrétní služby, jež má být poskytnuta, včetně jakýchkoli podmínek týkajících se kvality dané služby. Rovněž by touto směrnicí neměla být dotčena jejich pravomoc poskytovat, zadávat a financovat služby obecného hospodářského zájmu v souladu s článkem 14 Smlouvy o fungování EU a protokolem č. 26 o službách obecného zájmu připojeným ke Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o Evropské unii. Tato směrnice se dále nedotýká financování služeb obecného hospodářského zájmu ani režimů podpor poskytovaných členskými státy, zejména v sociální oblasti, v souladu s pravidly Unie týkajícími se hospodářské soutěže.

               (8)

               Veřejná zakázka by měla být považována za veřejnou zakázku na stavební práce, pouze pokud její předmět zahrnuje konkrétně provedení činností uvedených v příloze II, a to i tehdy, když zakázka zahrnuje poskytování jiných služeb nezbytných k provedení těchto činností. Veřejné zakázky na služby, zejména v oblasti správy majetku, mohou za určitých okolností zahrnovat stavební práce. Pokud jsou však tyto stavební práce ve vztahu k hlavnímu předmětu veřejné zakázky pouze příležitostné a vedlejší a jsou jen jeho případným důsledkem nebo doplňkem, skutečnost, že jsou zahrnuty do zakázky, není důvodem, aby byla veřejná zakázka na služby posuzována jako veřejná zakázka na stavební práce.
               S ohledem na rozmanitost veřejných zakázek na stavební práce by však veřejným zadavatelům mělo být umožněno stanovit buď společné, nebo oddělené zadávání zakázek na projektování a na provádění stavebních prací. Není záměrem, aby tato směrnice stanovila společné nebo oddělené zadávání veřejných zakázek.

               (9)

               Zhotovení určité stavby odpovídající požadavkům stanoveným veřejným zadavatelem vyžaduje, aby daný zadavatel předem přijal opatření pro vymezení druhu stavby, nebo přinejmenším aby měl rozhodující vliv na její projektování. Skutečnost, zda zhotovitel zhotoví celou stavbu či její část vlastními prostředky nebo zajistí jejich zhotovení jinými prostředky, by neměla vést ke změně klasifikace veřejné zakázky jako veřejné zakázky na stavební práce, pokud zhotovitel nese přímý nebo nepřímý právně vynutitelný závazek k zajištění toho, že stavba bude zhotovena.

               (10)

               Pojem „veřejní zadavatelé“, a zvláště pak pojem „veřejnoprávní subjekty“, byly opakovaně přezkoumány v judikatuře Soudního dvora Evropské unie. Je třeba vyjasnit, že by osobní působnost této směrnice měla zůstat nezměněna, a proto je vhodné zachovat definice těchto pojmů, z nichž Soudní dvůr vycházel, a doplnit k ní určitý počet upřesnění, jež uvedená judikatura obsahuje coby klíč k porozumění definic samotných, a to bez úmyslu pozměnit chápání těchto pojmů oproti tomu, jak byly vymezeny v judikatuře. Za tímto účelem by mělo být vyjasněno, že subjekt, který působí za normálních tržních podmínek, usiluje o dosažení zisku a nese ztráty plynoucí z výkonu své činnosti, by neměl být považován za „veřejnoprávní subjekt“, neboť potřeby veřejného zájmu, k jejichž naplnění byl zřízen nebo jejichž naplnění mu bylo uloženo, lze považovat za potřeby průmyslové nebo obchodní povahy.
               Obdobně byly judikaturou posouzeny také podmínky týkající se původu financování daného subjektu, přičemž mimo jiné vyplynulo, že financování „z větší části“ značí více než z poloviny a že toto financování může zahrnovat platby od uživatelů, které jsou ukládány, vypočítávány a vybírány v souladu s pravidly veřejného práva.

               (11)

               V případě smíšených zakázek by příslušná pravidla měla být stanovena v závislosti na hlavním předmětu veřejné zakázky, pokud jsou její jednotlivé části objektivně neoddělitelné. Proto by mělo být vyjasněno, jak by veřejní zadavatelé měli určovat, zda jsou jednotlivé části oddělitelné, či nikoli. Toto vyjasnění by mělo vycházet z příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie.
               Určování by mělo probíhat na základě posouzení konkrétního případu, kdy by neměl postačovat oznámený nebo očekávaný záměr veřejného zadavatele považovat jednotlivé aspekty tvořící smíšenou zakázku za neoddělitelné, avšak měl by být podepřen objektivními podklady, jež jej mohou odůvodnit a potvrdit potřebu uzavření jediné smlouvy. Tato odůvodněná potřeba uzavřít jedinou smlouvu by mohla nastat například v případě výstavby jediné budovy, jejíž část bude užívat přímo dotčený veřejný zadavatel a jiná část bude provozována na základě koncese, například jako parkovací prostory pro veřejnost. Mělo by být vyjasněno, že potřeba uzavřít jedinou smlouvu může vyplývat z důvodů technické i ekonomické povahy.

               (12)

               V případě smíšených zakázek, které jsou rozdělitelné, mají veřejní zadavatelé vždy možnost zadat samostatné veřejné zakázky na oddělené části smíšené zakázky; v tomto případě by se měla použít na každou oddělenou část příslušná ustanovení výlučně podle vlastností dané konkrétní zakázky. Na druhou stranu, pokud se veřejní zadavatelé rozhodnou zahrnout do zadávacího řízení jiné prvky, bez ohledu na jejich hodnotu a právní režim, kterému by jinak tyto doplněné prvky podléhaly, by mělo být hlavní zásadou, že pokud by měla být veřejná zakázka sama o sobě zadána podle této směrnice, měla by se tato směrnice použít i na celou smíšenou zakázku.

               (13)

               Pro smíšené zakázky zahrnující prvky z oblasti obrany a bezpečnosti nebo části nespadající do oblasti působnosti Smlouvy o fungování EU by však měla být přijata zvláštní ustanovení. V takových případech by mělo být možné, aby se směrnice nepoužila za podmínky, že zadání jediné veřejné zakázky je podloženo objektivními důvody a že rozhodnutí o zadání jediné veřejné zakázky není přijato za účelem vynětí veřejných zakázek z oblasti působnosti této směrnice nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (7). Mělo by být vyjasněno, že by veřejným zadavatelům nemělo být bráněno v tom, aby mohli v případě určitých smíšených zakázek použít místo směrnice 2009/81/ES tuto směrnici.

               (14)

               Mělo by být vyjasněno, že pojem „hospodářské subjekty“ by měl být vykládán široce, aby zahrnoval jakékoli osoby nebo subjekty, které na trhu nabízejí provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb, bez ohledu na právní formu, kterou si pro provozování činnosti zvolily. Podniky, pobočky, dceřiné společnosti, partnerství, družstva, společnosti s omezeným ručením, univerzity, veřejné či soukromé, a jiné formy subjektů, než jsou fyzické osoby, by tak měly všechny spadat do pojmu hospodářský subjekt bez ohledu na to, zda jsou za všech okolností považovány za „právnické osoby“ či nikoli.

               (15)

               Mělo by být vyjasněno, že skupiny hospodářských subjektů včetně takových, u nichž se jedná o dočasné sdružení, se mohou zadávacích řízení účastnit, aniž musí mít konkrétní právní formu. Pokud je to nezbytné, například je-li vyžadována společná a nerozdílná odpovědnost, může být konkrétní forma požadována, jestliže je veřejná zakázka těmto skupinám zadána.
               Rovněž by mělo být vyjasněno, že by veřejní zadavatelé měli výslovně stanovit, jakým způsobem mají skupiny hospodářských subjektů plnit požadavky této směrnice týkající se ekonomické a finanční situace nebo kritéria týkající se technické a odborné způsobilosti, jež jsou vyžadovány od hospodářských subjektů, které se zadávacího řízení účastní samostatně.
               K plnění veřejných zakázek skupinami hospodářských subjektů může být nezbytné stanovit podmínky, jež se nevztahují na jednotlivé účastníky. K těmto podmínkám, které by měly být opodstatněny objektivními důvody a být přiměřené, by například mohl patřit požadavek na jmenování společného zástupce nebo vedoucího partnera pro účely zadávacího řízení nebo na informace o jejich složení.

               (16)

               Veřejní zadavatelé by měli využít veškeré prostředky, které mají podle vnitrostátního práva k dispozici, aby zabránili narušení zadávacího řízení v důsledku střetu zájmů. Mezi tyto prostředky by mohly patřit postupy pro odhalování, prevenci a nápravu střetů zájmů.

               (17)

               Rozhodnutím 94/800/ES (8) Rada schválila především Dohodu Světové obchodní organizace o vládních zakázkách (dále jen „dohoda o vládních zakázkách“). Dohoda o vládních zakázkách usiluje o vytvoření vyváženého mnohostranného rámce práv a povinností týkajících se veřejných zakázek s cílem dosáhnout liberalizace a rozšíření světového obchodu. V případě veřejných zakázek, na které se vztahují přílohy 1, 2, 4 a 5 a všeobecné poznámky týkající se Evropské unie k dodatku 1 k této dohodě, jakož i jiné příslušné mezinárodní dohody, kterými je Unie vázána, by veřejní zadavatelé měli plnit povinnosti podle těchto dohod použitím této směrnice na hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři těchto dohod.

               (18)

               Dohoda o vládních zakázkách se vztahuje na veřejné zakázky přesahující určité finanční limity stanovené v této dohodě a vyjádřené ve zvláštních právech čerpání (dále jen „ZPČ“). U finančních limitů stanovených touto směrnicí by měl být zajištěn soulad s ekvivalentem finančních limitů podle dohody o vládních zakázkách v eurech. Rovněž by měla být přijata ustanovení pro pravidelné přezkoumávání těchto finančních limitů vyjádřených v eurech, aby se v případě potřeby upravily pomocí čistě matematické operace podle případných odchylek v hodnotě eura ve vztahu k těmto ZPČ. Kromě těchto pravidelných matematických úprav by měla být během příštího kola jednání prozkoumána otázka zvýšení finančních limitů obsažených v dohodě o vládních zakázkách.

               (19)

               Mělo by být vyjasněno, že pro odhad hodnoty veřejné zakázky je třeba zohlednit veškeré příjmy, ať už jsou obdrženy od veřejného zadavatele nebo od třetích osob. Rovněž by mělo být vyjasněno, že pro účely odhadu finančních limitů by měl být pojem obdobných dodávek vykládán jako dodávky výrobků, s nimiž se počítá pro totožné nebo obdobné využití, například dodávky určitého sortimentu potravin nebo různých částí kancelářského nábytku. Obvykle by tak mělo platit, že hospodářský subjekt činný v daném odvětví pravděpodobně takovéto dodávky provádí v rámci svého běžného výrobního sortimentu.

               (20)

               Pro účely odhadu hodnoty konkrétní veřejné zakázky by mělo být vyjasněno, že provádět odhad její hodnoty na základě rozdělení veřejné zakázky by mělo být povoleno pouze tehdy, je-li to opodstatněno objektivními důvody. Za opodstatněný by například bylo možné považovat odhad hodnot veřejných zakázek na úrovni samostatné provozní jednotky veřejného zadavatele, jako jsou například školy nebo mateřské školy, za předpokladu, že má dotčená jednotka nezávislou odpovědnost za zadávání svých zakázek. Tento předpoklad lze považovat za splněný v případě, že samostatná provozní jednotka nezávisle vede zadávací řízení a činí rozhodnutí o nákupu, disponuje pro dotčené veřejné zakázky samostatnou rozpočtovou položkou, nezávisle uzavře danou smlouvu a financuje ji z rozpočtu, kterým disponuje. Rozdělení není opodstatněno tam, kde veřejný zadavatel veřejnou zakázku pouze organizuje decentralizovaným způsobem.

               (21)

               Veřejné zakázky, které jsou zadávány veřejnými zadavateli působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a které spadají do oblasti působnosti těchto činností, upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (9). Veřejné zakázky zadávané veřejnými zadavateli v souvislosti s jejich působením ve službách námořní, pobřežní nebo říční dopravy však do oblasti působnosti této směrnice spadají.

               (22)

               Tato směrnice je určena členským státům, a nevztahuje se tudíž na zadávání veřejných zakázek prováděné mezinárodními organizacemi, jejich jménem a na jejich účet. Je však nutné vyjasnit, do jaké míry by tato směrnice měla být používána na zadávání veřejných zakázek, které se řídí zvláštními mezinárodními pravidly.

               (23)

               Zadávání veřejných zakázek na určité audiovizuální a rozhlasové mediální služby poskytovateli mediálních služeb by mělo brát v úvahu význam kulturních a sociálních aspektů, které by činily použití pravidel pro zadávání veřejných zakázek nevhodným. Z tohoto důvodu by měla být stanovena výjimka pro veřejné zakázky na služby zadávané samotnými poskytovateli mediálních služeb, jejichž cílem je nákup, příprava, výroba nebo společná výroba hotových programů a jiné přípravné služby, jako jsou služby týkající se scénářů nebo uměleckých představení nezbytných pro výrobu programu. Mělo by být rovněž vyjasněno, že tato výjimka by se měla vztahovat na vysílací služby sdělovacích prostředků, jakož i na služby na vyžádání (nelineární služby). Tato výjimka by se však neměla vztahovat na dodávku technického zařízení nezbytného pro výrobu, společnou výrobu či vysílání těchto programů.

               (24)

               Mělo by se připomenout, že rozhodčí a smírčí služby a další obdobné formy alternativního řešení sporů poskytují obvykle subjekty nebo jedinci určení či vybraní způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání veřejných zakázek. Mělo by být vyjasněno, že na veřejné zakázky na poskytování těchto služeb se tato směrnice nevztahuje, a to bez ohledu na to, jak jsou podle vnitrostátního práva označeny.

               (25)

               Určitý počet právních služeb je poskytován ze strany poskytovatelů služeb určených soudem členského státu, zahrnuje zastupování klientů v soudních řízeních právníky, musí být poskytován notáři či je spojen s výkonem úřední moci. Takové právní služby jsou obvykle poskytovány subjekty nebo jedinci určenými či vybranými způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání veřejných zakázek, jak tomu může být například při určování státních zástupců v některých členských státech. Tyto právní služby by proto měly být z oblasti působnosti této směrnice vyjmuty.

               (26)

               Je vhodné upřesnit, že pojem finančních nástrojů, jak je použit v této směrnici, má stejný význam jako v jiných právních předpisech týkajících se vnitřního trhu, a s ohledem na nedávné vytvoření Evropského nástroje finanční stability a Evropského stabilizačního mechanismu by mělo být stanoveno, že operace prováděné prostřednictvím uvedeného nástroje a mechanismu by měly být z oblasti působnosti směrnice vyloučeny. Rovněž by mělo být vyjasněno, že půjčky, ať již jsou nebo nejsou spojeny s vydáním cenných papírů či jiných finančních nástrojů nebo s jinou operací s nimi, by měly být vyjmuty z oblasti působnosti této směrnice.

               (27)

               Mělo by být připomenuto, že čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 Evropského parlamentu a Rady (10) výslovně stanoví, že směrnice 2004/17/ES a 2004/18/ES se vztahují na veřejné zakázky a zakázky na veřejné služby v přepravě cestujících autobusem či tramvají, zatímco nařízení (ES) č. 1370/2007 se vztahuje na koncese na veřejné služby v přepravě cestujících autobusem či tramvají. Dále by mělo být připomenuto, že se uvedené nařízení i nadále vztahuje na veřejné zakázky a zakázky na služby a na koncese na služby v oblasti veřejné přepravy cestujících po železnici nebo metrem. Za účelem vyjasnění vztahů mezi touto směrnicí a nařízením (ES) č. 1370/2007 by mělo být výslovně stanoveno, že by se tato směrnice neměla vztahovat na veřejné zakázky na služby v oblasti poskytování služeb veřejné přepravy cestujících po železnici nebo metrem, jejichž zadávání by se nadále mělo řídit uvedeným nařízením. V rozsahu, v jakém nařízení (ES) č. 1370/2007 ponechává vnitrostátnímu právu možnost odchýlit se od pravidel stanovených uvedeným nařízením, by měly mít členské státy i nadále možnost stanovit ve vnitrostátním právu, že veřejné zakázky na služby pro veřejnou přepravu cestujících po železnici nebo metrem mají být zadávány prostřednictvím zadávacího řízení podle jejich obecných pravidel pro zadávání veřejných zakázek.

               (28)

               Tato směrnice by se neměla vztahovat na některé pohotovostní služby, pokud je poskytují neziskové organizace nebo sdružení, neboť v případě, že by poskytovatelé těchto služeb museli být vybíráni v souladu s postupy stanovenými v této směrnici, by bylo obtížné zachovat zvláštní povahu těchto organizací. Tato výjimka by však neměla jít nad rámec toho, co je nezbytně nutné. Proto by mělo být výslovně stanoveno, že služby sanitní přepravy pacientů být vyjmuty nesmí. V této souvislost je dále nutné vyjasnit, že sanitní služby nejsou ve společném slovníku pro veřejné zakázky součástí kategorie CPV 601 „Služby silniční dopravy“, nýbrž třídy 8514. Mělo by proto být vyjasněno, že na služby kódu CPV 85143000-3 spočívající výlučně ve službách sanitní přepravy pacientů by se měl vztahovat zvláštní režim pro sociální a jiné zvláštní služby (dále jen „zjednodušený režim“). Ten by se v důsledku toho vztahoval i na veřejné zakázky na poskytování sanitních služeb obecně, pokud by hodnota služeb sanitní přepravy pacientů převyšovala hodnotu ostatních sanitních služeb.

               (29)

               Je vhodné připomenout, že se tato směrnice vztahuje pouze na veřejné zadavatele členských států. Její ustanovení se tedy nemají vztahovat na politické strany obecně, protože ty veřejnými zadavateli nejsou. Nicméně v některých členských státech mohou politické strany spadat pod pojem veřejnoprávního subjektu.
               Některé služby (jako výroba propagačních filmů a videozáznamů) jsou však v případě poskytování v rámci volební kampaně s politickými názory poskytovatele spjaty natolik neoddělitelně, že jsou jejich poskytovatelé obvykle vybíráni způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání veřejných zakázek.
               Nakonec by mělo být připomenuto, že status a financování evropských politických stran a evropských politických nadací se řídí jinými pravidly, než jsou pravidla stanovená v této směrnici.

               (30)

               V určitých případech může být daný veřejný zadavatel či dané sdružení veřejných zadavatelů jediným zdrojem dané služby, na jejíž poskytování má výhradní právo v souladu s právními a se zveřejněnými správními předpisy, jež jsou slučitelné se Smlouvou o fungování EU. Mělo by být vyjasněno, že se tato směrnice nemusí vztahovat na zadávání veřejných zakázek na služby zadávaných uvedenému veřejnému zadavateli nebo sdružení veřejných zadavatelů.

               (31)

               Existuje značná právní nejistota ohledně toho, do jaké míry by se na smlouvy uzavřené mezi subjekty v rámci veřejného sektoru měla pravidla pro zadávání veřejných zakázek vztahovat. Příslušná judikatura Soudního dvora Evropské unie je v jednotlivých členských státech, a dokonce i jednotlivými veřejnými zadavateli vykládána odlišně. Je proto nezbytné vyjasnit, ve kterých případech se na smlouvy uzavřené v rámci veřejného sektoru nevztahují pravidla pro zadávání veřejných zakázek.
               Mělo by se přitom vycházet ze zásad stanovených v příslušné judikatuře Soudního dvora Evropské unie. Skutečnost, že obě strany dohody jsou samy veřejnými orgány, sama o sobě nevylučuje použití pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Použití pravidel pro zadávání veřejných zakázek by nicméně nemělo veřejným orgánům bránit svobodně vykonávat úkoly veřejné služby, jež jsou jim svěřeny, s využitím vlastních zdrojů, jež zahrnují možnost spolupráce s jinými veřejnými orgány.
               Mělo by být zajištěno, aby spolupráce mezi orgány veřejné správy vyjmutá z oblasti působnosti této směrnice nevedla ve vztahu k soukromým hospodářským subjektům k narušení hospodářské soutěže, pokud se díky takové spolupráci dostává soukromý poskytovatel služeb do výhodnějšího postavení vůči svým konkurentům.

               (32)

               Na veřejné zakázky zadávané ovládaným právnickým osobám by se neměly vztahovat postupy stanovené v této směrnici, pokud veřejný zadavatel ovládá dotčenou právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky, za podmínky, že ovládaná právnická osoba vykonává více než 80 % svých činností při plnění úkolů, jež jí svěřil ovládající veřejný zadavatel nebo jiné právnické osoby ovládané tímto veřejným zadavatelem, bez ohledu na příjemce plnění veřejné zakázky.
               Tato výjimka by se neměla týkat situací, kdy má na kapitálu ovládané právnické osoby přímou účast soukromý hospodářský subjekt, neboť v takovém případě by zadáním veřejné zakázky bez jednacího řízení získal tento soukromý hospodářský subjekt s kapitálovou účastí v ovládané právnické osobě neoprávněnou výhodu před svými konkurenty. Vzhledem ke specifickým vlastnostem veřejných subjektů, u nichž je stanovena povinná účast, jako jsou organizace zodpovědné za řízení nebo výkon některých veřejných služeb, by se toto však nemělo vztahovat na případy, kdy je účast konkrétního soukromého hospodářského subjektu na kapitálu ovládané právnické osoby povinná podle vnitrostátních právních předpisů v souladu se Smlouvami, pokud s takovou účastí není spojeno ovládání ani možnost blokovat a taková účast nezakládá rozhodující vliv na rozhodování ovládané právnické osoby. Rovněž by mělo být vyjasněno, že rozhodujícím prvkem je pouze přímá účast soukromého subjektu v ovládané právnické osobě. V případě kapitálové účasti soukromého subjektu v ovládajícím veřejném zadavateli či ovládajících veřejných zadavatelích toto nebrání zadání veřejné zakázky ovládané právnické osobě bez ohledu na postupy stanovené v této směrnici, neboť tyto účasti nemají nepříznivý vliv na hospodářskou soutěž mezi soukromými hospodářskými subjekty.
               Dále by mělo být vyjasněno, že veřejní zadavatelé, jako jsou veřejnoprávní subjekty, v nichž má kapitálovou účast soukromý subjekt, by měli mít možnost využít výjimky pro horizontální spolupráci. Pokud jsou tedy všechny ostatní podmínky týkající se horizontální spolupráce splněny, měla by se výjimka pro horizontální spolupráci vztahovat i na tyto veřejné zadavatele, a to za podmínky, že je smlouva uzavřena výlučně mezi veřejnými zadavateli.

               (33)

               Veřejní zadavatelé by měli mít možnost rozhodnout se pro společné poskytování svých veřejných služeb prostřednictvím spolupráce, aniž by byli nuceni využívat určitou konkrétní právní formu. Taková spolupráce může zahrnovat všechny druhy činností spojených s prováděním služeb a povinností uložených zúčastněným orgánům nebo jimi nabytých, jako jsou povinné či dobrovolné úkoly místních nebo regionálních orgánů nebo služby svěřené konkrétním subjektům veřejným právem. Služby poskytované jednotlivými zúčastněnými orgány nemusí být nutně totožné; mohou se rovněž doplňovat.
               Na smlouvy na společné poskytování veřejných služeb by se neměly vztahovat pravidla stanovená v této směrnici, jsou-li uzavírány výlučně mezi veřejnými zadavateli, řídí-li se provádění uvedené spolupráce pouze ohledy spojenými s veřejným zájmem a nedostává-li se žádný soukromý poskytovatel služeb do výhodnějšího postavení vůči svým konkurentům.
               Za účelem splnění těchto podmínek by měla daná spolupráce vycházet z konceptu spolupráce. Tato spolupráce nevyžaduje, aby všechny zúčastněné orgány plnily hlavní smluvní závazky, pokud existují závazky přispívat ke společnému plnění dané veřejné služby. Provádění této spolupráce včetně jakýchkoli finančních převodů mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli se navíc musí řídit pouze ohledy spojenými s veřejným zájmem.

               (34)

               Existují určité případy, kdy má právní subjekt jednající podle příslušných ustanovení vnitrostátního práva jako nástroj nebo technická služba pro určené veřejné zadavatele povinnost provádět příkazy od těchto veřejných zadavatelů a nemá žádný vliv na odměnu za svůj výkon. S ohledem na svou nesmluvní povahu by tyto čistě administrativní vztahy neměly spadat do oblasti působnosti zadávacích řízení na veřejnou zakázku.

               (35)

               Spolufinancování programů výzkumu a vývoje ze zdrojů z daného odvětví by mělo být podporováno. Mělo by tudíž být vyjasněno, že tato směrnice se použije pouze tehdy, pokud takové spolufinancování neprobíhá a pokud výsledek činnosti v oblasti výzkumu a vývoje připadne dotčenému veřejnému zadavateli. Tím by neměla být vyloučena možnost, aby poskytovatel služeb, který dané činnosti vykonal, o těchto činnostech uveřejnil zprávu, pokud veřejnému zadavateli zůstane výhradní právo využívat výsledek činnosti v oblasti výzkumu a vývoje při jeho vlastní činnosti. Nicméně jakékoli fiktivní sdílení výsledků výzkumu a vývoje či jakákoli čistě symbolická účast na odměně poskytovatele služeb by neměla bránit uplatňování této směrnice.

               (36)

               Zaměstnání a výkon povolání přispívají k začlenění do společnosti a tvoří základní prvky pro zajištění rovných příležitostí pro všechny. V této souvislosti mohou hrát významnou roli chráněné dílny. Totéž platí i pro jiné sociálně zaměřené podniky, jejichž hlavním cílem je podpora sociálního a profesního začlenění nebo opětovného začlenění zdravotně postižených a znevýhodněných osob, jako jsou nezaměstnaní, příslušníci znevýhodněných menšin nebo jinak sociálně vyloučených skupin. Takovéto dílny nebo podniky by však za obvyklých podmínek hospodářské soutěže nemusely být schopny veřejnou zakázku získat. Proto je vhodné stanovit, že by členské státy měly mít možnost vyhradit právo účasti v zadávacích řízeních na veřejné zakázky nebo jejich určité části těmto dílnám nebo podnikům, popřípadě vyhradit plnění veřejných zakázek pro programy chráněného zaměstnání.

               (37)

               S cílem začlenit do zadávacích řízení náležitě požadavky týkající se životního prostředí, sociální oblasti a pracovních podmínek, je zvláště důležité, aby členské státy a veřejní zadavatelé přijali příslušná opatření, jimiž zajistí dodržování povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva, které jsou platné v místě provádění stavebních prací nebo poskytování služeb a které vyplývají ze zákonů, nařízení, vyhlášek a rozhodnutí na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie, jakož i z kolektivních smluv, pokud jsou taková pravidla i jejich uplatňování v souladu s právem Unie. Během plnění veřejné zakázky by rovněž měly být uplatňovány závazky vyplývající z mezinárodních smluv, které byly ratifikovány všemi členskými státy a které jsou uvedeny v příloze X. To by však žádným způsobem nemělo bránit uplatňování pracovních podmínek, které jsou pro pracovníky příznivější.
               Příslušná opatření by měla být uplatňována v souladu se základními zásadami práva Evropské unie, zejména s cílem zajistit rovné zacházení. Tato opatření by měla být uplatňována v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES (11) a způsobem, který zajišťuje rovné zacházení a který přímo ani nepřímo nediskriminuje hospodářské subjekty a pracovníky z jiných členských států.

               (38)

               Služby by měly být považovány za poskytnuté v tom místě, kde dochází k charakteristickému plnění. Jsou-li poskytnuty na dálku, například služby poskytované telefonními centry, jsou považovány za poskytnuté v místě, kde jsou vykonány, bez ohledu na místo a členský stát, jimž jsou určeny.

               (39)

               Příslušné povinnosti by se mohly odrážet ve smluvních ujednáních. Zároveň by mělo být možné začleňovat do smluv na veřejné zakázky ustanovení zajišťující soulad s kolektivními smlouvami v souladu s právem Unie v oblasti veřejných zakázek. Nedodržení příslušných povinností může být považováno za vážné pochybení ze strany daného hospodářského subjektu a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení na veřejnou zakázku.

               (40)

               Kontrola dodržování environmentálních, sociálních a pracovněprávních předpisů by měla probíhat v příslušných fázích zadávacího řízení, tedy při uplatňování obecných zásad upravujících výběr účastníků a zadávání veřejných zakázek, při uplatňování kritérií pro vyloučení a při uplatňování ustanovení o mimořádně nízkých nabídkách. Potřebná ověřování k tomuto účelu by měla být prováděna v souladu s příslušnými ustanoveními této směrnice, zejména s těmi, jež upravují poskytování dokladů a vlastní prohlášení.

               (41)

               Tato směrnice by neměla bránit zavedení nebo uplatňování opatření nutných k ochraně veřejného pořádku, veřejné mravnosti, veřejné bezpečnosti, zdraví, života lidí a zvířat a k ochraně rostlin, či jiných opatření v oblasti životního prostředí, zejména s ohledem na udržitelný rozvoj, za podmínky, že tato opatření jsou v souladu se Smlouvou o fungování EU.

               (42)

               Existuje naléhavá potřeba, aby veřejní zadavatelé měli větší prostor pro volbu zadávacího řízení, které umožňuje jednání. Širší využívání těchto řízení pravděpodobně rovněž posílí přeshraniční obchod, neboť jak vyplynulo z hodnocení, mají u veřejných zakázek zadaných v jednacím řízení s uveřejněním přeshraniční nabídky zvláště vysokou úspěšnost. Členské státy by měly mít možnost stanovit použití jednacího řízení nebo soutěžního dialogu v různých situacích, kdy by otevřené nebo užší řízení pravděpodobně nevedlo k uspokojivým výsledkům zadávání veřejných zakázek. Mělo by být připomenuto, že v posledních letech značně vzrostlo využívání soutěžního dialogu z hlediska hodnoty veřejných zakázek. Osvědčil se v případech, kdy veřejní zadavatelé nejsou schopni definovat způsob naplnění svých potřeb nebo posoudit, co může nabídnout trh z hlediska technických, finančních nebo právních řešení. Taková situace může nastat zejména u inovativních projektů, při realizaci velkých integrovaných projektů dopravní infrastruktury, rozsáhlých počítačových sítí nebo projektů zahrnujících složité a strukturované financování. Veřejní zadavatelé by v příslušných případech měli být vybízeni k tomu, aby za účelem zajištění dobré spolupráce mezi hospodářskými subjekty a veřejným zadavatelem během zadávacího řízení jmenovali vedoucího projektu.

               (43)

               U zakázek na stavební práce k takovým situacím patří ty, v nichž se nejedná o běžné budovy nebo u nichž stavební práce zahrnují projekt nebo inovativní řešení. U služeb nebo dodávek, které vyžadují úpravu nebo práci na projektu, bude pravděpodobně vhodné užít jednací řízení nebo soutěžní dialog. Takováto úprava nebo práce na projektu je nezbytná zejména v případě složitých nákupů, jako například u sofistikovaných výrobků, poskytování tzv. intelektuálních služeb, například některých konzultačních, architektonických či inženýrských služeb, nebo u velkých projektů v oblasti informačních a komunikačních technologií. V těchto případech může být jednání nezbytné k zajištění toho, aby příslušné dodávky nebo služby odpovídaly potřebám veřejného zadavatele. Jednací řízení a soutěžní dialog by se neměly používat v souvislosti s již hotovými službami nebo dodávkami, které na trhu může poskytovat řada různých subjektů.

               (44)

               Jednací řízení by mělo být k dispozici také v případech, kdy výsledkem otevřeného nebo užšího řízení byly pouze nabídky, které jsou v rozporu s pravidly, nebo nabídky nepřijatelné. V těchto případech by veřejní zadavatelé měli mít možnost vést jednání s cílem získat nabídky, které jsou v souladu s pravidly a jsou přijatelné.

               (45)

               Jednací řízení by měla doprovázet odpovídající ochranná opatření zajišťující dodržování zásad rovného zacházení a transparentnosti. Veřejní zadavatelé by měli zejména v předstihu uvést minimální požadavky, které vystihují povahu veřejné zakázky a které by v průběhu jednání neměly být měněny. Kritéria pro zadání veřejné zakázky a jejich váha by měly v průběhu celého řízení zůstat stejné a neměly by být předmětem jednání, aby bylo zajištěno rovné zacházení se všemi hospodářskými subjekty. Cílem jednání by mělo být zlepšení nabídek tak, aby veřejní zadavatelé měli možnost pořizovat stavební práce, dodávky a služby, jež budou plně uzpůsobeny jejich konkrétním potřebám. Jednání se může týkat všech vlastností pořizovaných staveb, dodávek a služeb, včetně například kvality, množství, obchodních doložek i sociálních, environmentálních a inovačních aspektů, nepředstavují-li minimální požadavky.
               Mělo by být vyjasněno, že minimálními požadavky, jež má stanovit veřejný zadavatel, se rozumí podmínky a vlastnosti (zejména fyzické, funkční a právní), jež by měla každá nabídka splňovat nebo mít tak, aby veřejný zadavatel mohl veřejnou zakázku zadat v souladu se zvoleným kritériem pro zadání. K zajištění transparentnosti a zpětné dohledatelnosti postupu by měly být všechny fáze řádně zdokumentovány. Dále by všechny nabídky měly být v průběhu celého řízení podávány písemně.

               (46)

               Veřejným zadavatelům by mělo být umožněno některé lhůty pro otevřená a užší řízení a jednací řízení zkrátit, pokud by nebylo možné dotčené lhůty dodržet z důvodu naléhavosti, jež by měla být řádně odůvodněna veřejnými zadavateli. Mělo by být vyjasněno, že se nemusí jednat jen o mimořádnou naléhavost způsobenou událostmi, jež veřejní zadavatelé nemohli předvídat a jež jim nelze přičítat.

               (47)

               Výzkum a inovace, včetně ekoinovací a sociálních inovací, patří mezi hlavní hybné síly budoucího růstu a představují jádro strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Orgány veřejné správy by měly co nejstrategičtěji využívat zadávání veřejných zakázek za účelem podpory inovací. Nákupy inovativních výrobků, stavebních prací a služeb hrají klíčovou úlohu při zlepšování účinnosti a kvality veřejných služeb a zároveň řeší hlavní společenské problémy. Takové nákupy přispívají k dosažení nejlepšího poměru získané hodnoty a výše vynaložených veřejných prostředků, jakož i širších hospodářských, environmentálních a společenských výhod ve smyslu vytváření nových nápadů a jejich přeměny na inovativní výrobky a služby, a tím i k podpoře udržitelného hospodářského růstu.
               Mělo by být připomenuto, že řada modelů zadávání veřejných zakázek je uvedena ve sdělení Komise ze dne 14. prosince 2007 nazvaném „Zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi: Podpora inovace za účelem zajištění udržitelně vysoké kvality veřejných služeb v Evropě“, které se týká veřejných zakázek na ty služby v oblasti výzkumu a vývoje, jež nespadají do oblasti působnosti této směrnice. Tyto modely by byly nadále k dispozici jako doposud, avšak tato směrnice by rovněž měla přispět k usnadnění zadávání veřejných zakázek v oblasti inovací a napomáhat členským státům při dosahování cílů v oblasti Unie inovací.

               (48)

               Z důvodu významu inovací by měly být veřejní zadavatelé podporováni v tom, aby umožňovali varianty tak často, jak je to jen možné. Tito zadavatelé by tedy měli mít na paměti, že před oznámením o tom, že mohou být předloženy varianty, je nutné vymezit minimální požadavky, jež mají tyto varianty splňovat.

               (49)

               Nelze-li potřebu vývoje inovativního výrobku nebo služby nebo inovativních stavebních prací a následné koupě výsledných dodávek, služeb nebo stavebních prací uspokojit pomocí řešení, která jsou na trhu již dostupná, měli by mít veřejní zadavatelé k dispozici zvláštní zadávací řízení, pokud jde o smlouvy spadající do oblasti působnosti této směrnice. Toto zvláštní řízení by mělo veřejným zadavatelům umožnit vytváření dlouhodobých inovačních partnerství pro vývoj a následnou koupi nových inovativních výrobků, služeb nebo stavebních prací za předpokladu, že tyto inovativní výrobky, služby nebo stavební práce mohou být dodány podle dohodnutých úrovní plnění a nákladů bez potřeby samostatného zadávacího řízení pro nákup. Inovační partnerství by měla vycházet z pravidel pro postup platných pro jednací řízení a veřejné zakázky by se měly zadávat výhradně na základě nejlepšího poměru mezi cenou a kvalitou, neboť se jedná o nejvhodnější způsob srovnávání nabídek na inovativní řešení. Bez ohledu na to, zda souvisejí s velmi rozsáhlými projekty, nebo malými inovativními projekty, by inovační partnerství měla být strukturována tak, aby mohla vytvořit nezbytnou „tržní poptávku“ podněcující vývoj inovativního řešení, aniž by vyloučila trh.
               Veřejní zadavatelé by proto neměli používat inovační partnerství způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval. V některých případech by k odstranění těchto účinků mohlo přispět vytvoření inovačního partnerství s několika partnery.

               (50)

               S ohledem na škodlivé účinky na hospodářskou soutěž by jednací řízení bez uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení mělo být používáno pouze ve zcela výjimečných případech. Tato výjimka by měla být omezena na případy, kdy buď uveřejnění není možné z mimořádně naléhavých důvodů, které veřejný zadavatel nemohl předvídat a které mu nelze přičítat, nebo pokud je od začátku jasné, že by uveřejnění nepřineslo větší hospodářskou soutěž nebo lepší výsledky zadávání veřejných zakázek, především v případech, kdy objektivně existuje pouze jeden hospodářský subjekt, který může veřejnou zakázku provést. To je případ uměleckých děl, u nichž totožnost umělce ze své podstaty určuje jedinečný charakter a hodnotu samotného uměleckého předmětu. Výjimečnost může vyplývat i z jiných skutečností, avšak k použití jednacího řízení bez uveřejnění může opravňovat jen situace objektivní výlučnosti, pokud situaci výlučnosti nevytvořil sám veřejný zadavatel s ohledem na budoucí zadávací řízení.
               Veřejný zadavatel, který využije této výjimky, by měl odůvodnit, proč nemá k dispozici rozumné alternativy nebo náhradní řešení, jako je například využití alternativních distribučních kanálů, a to i vně členského státu, v němž se veřejný zadavatel nachází, nebo zvážení funkčně srovnatelných stavebních prací, dodávek a služeb.
               Pokud k situaci výlučnosti došlo z technických důvodů, měly by být tyto důvody v každém jednotlivém případě pečlivě vymezeny a odůvodněny. Tyto důvody by mohly například zahrnovat faktickou technickou neschopnost jiného hospodářského subjektu provést požadovaný výkon či nezbytnost použít specifické know-how, nástroje či prostředky, které má k dispozici pouze jeden hospodářský subjekt. Technické důvody mohou rovněž vyplývat ze specifických požadavků na interoperabilitu, jež musí být splněny, aby byl zajištěn průběh stavebních prací, dodávek nebo služeb, jež mají být obstarány.
               Dále není zadávací řízení účelné, pokud se dodávky nakupují přímo na komoditním trhu, a to včetně obchodních platforem pro komodity, jako jsou zemědělské produkty a suroviny, a energetických burz, kde jsou tržní ceny přirozeně zajištěny regulovanou mnohostrannou obchodní strukturou, jež je podrobena dohledu.

               (51)

               Mělo by být vyjasněno, že ustanovení o ochraně důvěrných informací nebrání uveřejnění těch částí uzavřených smluv, které nejsou důvěrné, včetně jejich následných změn.

               (52)

               Elektronické prostředky pro výměnu informací a komunikaci mohou významně zjednodušit uveřejňování veřejných zakázek a zvýšit účinnost a transparentnost postupů při zadávání veřejných zakázek. Měly by se stát obvyklým prostředkem komunikace a výměny informací v rámci zadávacích řízení, neboť významným způsobem zvyšují možnosti hospodářských subjektů účastnit se zadávacích řízení na celém vnitřním trhu. Za tímto účelem by měla být stanovena povinnost vydávat v elektronické podobě oznámení, zpřístupňovat v elektronické podobě zadávací podmínky a po přechodném období v délce 30 měsíců komunikovat pouze elektronickou cestou, a to ve smyslu komunikace elektronickými prostředky ve všech stádiích řízení, včetně podávání žádostí o účast, a zejména podávání nabídek (elektronické podávání nabídek). Členské státy a veřejní zadavatelé by měli i nadále mít možnost používat přísnější režim, budou-li si to přát. Mělo by být rovněž vyjasněno, že povinné používání elektronických komunikačních prostředků podle této směrnice by nemělo veřejné zadavatele zavazovat k elektronickému zpracovávání nabídek, ani by nemělo ukládat elektronické hodnocení nebo automatizované zpracovávání. Dále by se neměla povinnost používat elektronické komunikační prostředky podle této směrnice vztahovat na prvky postupu zadávání veřejných zakázek po zadání zakázky ani na vnitřní komunikaci v rámci veřejného zadavatele.

               (53)

               S výjimkou některých konkrétních případů by veřejní zadavatelé měli používat elektronické komunikační prostředky, které vylučují jakoukoli diskriminaci, jsou obecně dostupné a interoperabilní s produkty informačních a komunikačních technologií, které se běžně používají, a neomezují hospodářské subjekty v přístupu k zadávacímu řízení. Při použití těchto komunikačních prostředků by rovněž měl být řádně zohledněno, zda jsou přístupné osobám se zdravotním postižením. Mělo by být vyjasněno, že povinnost používat elektronické prostředky ve všech stádiích zadávacího řízení by nebyla přiměřená v situacích, kdy by používání elektronických prostředků vyžadovalo speciální nástroje nebo formáty souborů, které nejsou obecně dostupné, nebo kdy by daná komunikace mohla probíhat pouze za použití speciálního kancelářského vybavení. Veřejní zadavatelé by proto v určitých případech neměli mít povinnost vyžadovat pro jednotlivá podání použití elektronických komunikačních prostředků, přičemž tyto případy by měly být taxativně vyjmenovány. Směrnice by měla stanovit, že k těmto případům by měly patřit situace, jež by vyžadovaly použití speciálního kancelářského vybavení, které veřejní zadavatelé nemají obecně k dispozici, například širokoformátové tiskárny. U některých zadávacích řízení může zadávací dokumentace vyžadovat předložení fyzického či zmenšeného modelu, který veřejnému zadavateli nelze předložit za použití elektronických prostředků. V takových případech by měl být model veřejnému zadavateli zaslán poštou nebo jinou vhodnou doručovací službou.
               Mělo by však být upřesněno, že užití jiných komunikačních prostředků by mělo být omezeno na prvky nabídky, u nichž se elektronické komunikační prostředky nevyžadují.
               Je vhodné upřesnit, že je-li to nezbytné z technických důvodů, měli by mít veřejní zadavatelé možnost stanovit maximální omezení velikosti souborů, jež mohou být předloženy.

               (54)

               Výjimečně mohou nastat případy, kdy by veřejní zadavatelé měli mít možnost elektronické komunikační prostředky nepoužít, pokud by bylo takové nepoužití nezbytné z důvodu ochrany zvláště citlivé povahy informací. Mělo by být upřesněno, že pokud může nezbytnou úroveň ochrany poskytnout použití elektronických nástrojů, které obecně dostupné nejsou, měly by být tyto elektronické nástroje použity. To by mohl být třeba případ, kdy veřejní zadavatelé vyžadují použití specializovaného zabezpečeného komunikačního prostředku, k němuž poskytnou přístup.

               (55)

               Rozdílné technické formáty nebo normy pro zpracovávání a zasílání zpráv by případně mohly vytvářet překážky pro interoperabilitu, a to nejen v rámci jednotlivých členských států, nýbrž také a především mezi členskými státy. Například pro účast v zadávacím řízení, v němž je dovoleno nebo vyžadováno použití elektronických katalogů, což je formát pro prezentaci a uspořádání informací způsobem, který je společný pro všechny zúčastněné zájemce a který je určen k elektronickému zpracování, by po hospodářských subjektech mohlo být, v případě neexistence příslušných norem, vyžadováno přizpůsobení jejich vlastních katalogů pro každé zadávací řízení, což by vedlo k poskytování velmi podobných informací v různých formátech v závislosti na specifikacích dotyčného veřejného zadavatele. Normy pro formáty katalogu by tak zlepšily úroveň interoperability, zvýšily účinnost a také snížily úsilí požadované po hospodářských subjektech.

               (56)

               Při zvažování, zda je potřeba zajistit nebo zvýšit interoperabilitu mezi různými technickými formáty nebo normami pro zpracovávání a zasílání zpráv stanovením povinnosti používat určité normy, a pokud ano, které normy zavést, by Komise měla v nejvyšší možné míře zohlednit stanoviska zúčastněných stran. Zároveň by měla zvážit, do jaké míry již hospodářské subjekty a veřejní zadavatelé určitou normu používají v praxi a jak se osvědčila. Před zavedením povinnosti používat určitou technickou normu by Komise měla rovněž pečlivě zvážit náklady, jež s tím mohou být spojeny, a to zejména z hlediska úprav stávajících řešení pro elektronické zadávání veřejných zakázek včetně infrastruktury, procesů a programového vybavení. Nejsou-li předmětné normy vypracovány mezinárodní, evropskou nebo vnitrostátní normalizační organizací, měly by splňovat požadavky na normy pro oblast informačních a komunikačních služeb uvedené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (12).

               (57)

               Členské státy a veřejní zadavatelé by před vymezením úrovně bezpečnosti nezbytné pro elektronické komunikační prostředky, jež mají být v různých stádiích zadávacích řízení používány, měli vyhodnotit přiměřenost mezi požadavky zaměřenými na zajištění řádného a spolehlivého ověření totožnosti zasílatelů příslušných informací, jakož i integrity jejich obsahu na straně jedné, a rizikem problémů na straně druhé, jako například v situacích, kdy zprávy zasílá jiný zasílatel, než je v nich uveden. Jelikož jsou všechny ostatní prvky ekvivalentní, znamenalo by to, že úroveň bezpečnosti nezbytná například pro e-mail, v němž se žádá o potvrzení přesné adresy místa konání informativní schůzky, by nemusela být nastavena stejně jako pro nabídku samotnou, jež pro hospodářský subjekt představuje závaznou nabídku. Obdobně by hodnocení přiměřenosti mohlo vést k nižší úrovni bezpečnosti, jež se vyžaduje pro opětovné předložení elektronického katalogu nebo podání nabídky v souvislosti s dílčími výběrovými řízeními spadajícími pod rámcovou dohodu nebo přístup k zadávací dokumentaci.

               (58)

               Přestože by podstatné prvky určitého zadávacího řízení, jako je zadávací dokumentace, žádosti o účast, projevy zájmu a nabídky, měly být vždy vyhotoveny písemně, měla by i nadále existovat možnost ústní komunikace s hospodářskými subjekty, bude-li její obsah v dostatečné míře zdokumentován. To je nezbytné k zajištění přiměřené úrovně transparentnosti, jež umožní ověřit, zda byla dodržena zásada rovného zacházení. Zásadní význam má zejména to, aby ústní komunikace s uchazeči, jež by mohla mít dopad na obsah a posouzení nabídek, byla dostatečně zdokumentována vhodnými prostředky, jako například zápisy, zvukovými nahrávkami nebo souhrny hlavních prvků komunikace.

               (59)

               Na trzích Unie v oblasti veřejných zakázek se objevuje silná tendence k soustředění poptávky veřejných kupujících s cílem dosáhnout úspor z rozsahu, včetně nižších cen a transakčních nákladů, a zlepšování a profesionalizace řízení zadávání veřejných zakázek. Toho lze dosáhnout soustředěním nákupů buď podle počtu zúčastněných veřejných zadavatelů, nebo podle průběžného objemu a průběžné hodnoty. Avšak soustředění a centralizaci nákupů by měly být pečlivě sledovány, aby se zabránilo nadměrnému soustředění kupní síly a nekalé soutěži a aby byla zachována transparentnost, hospodářská soutěž a rovněž možnosti malých a středních podniků ohledně jejich přístupu na trh.

               (60)

               Rámcové dohody jsou v celé Evropě hojně používány a jsou považovány za účinnou techniku zadávání veřejných zakázek. Měly by být proto používány i nadále ve své současné podobě. Určité aspekty by však měly být vyjasněny, zejména pak skutečnost, že rámcové dohody by neměly být uzavírány veřejnými zadavateli, kteří v nich nejsou označeni. Za tímto účelem by veřejní zadavatelé, kteří jsou od samého počátku stranami určité rámcové dohody, měli být jasně označeni jménem nebo jinak, jako je odkaz na určitý druh veřejného zadavatele v rámci jasně vymezené zeměpisné oblasti, aby příslušný veřejný zadavatel mohl být snadno a jednoznačně určen. Obdobně by pak rámcová dohoda, jakmile je uzavřena, neměla být otevřena k přístupu novým hospodářským subjektům. To například znamená, že pokud centrální zadavatel používá obecný rejstřík veřejných zadavatelů nebo jejich kategorií, jako jsou například místní orgány na určitém zeměpisném území, jež mají pravomoc užívat rámcové dohody, které subjekt uzavírá, měl by tak tento centrální zadavatel činit způsobem, který umožňuje ověřit nejen totožnost příslušného veřejného zadavatele, ale také datum, od kterého má právo používat rámcové dohody uzavřené centrálním zadavatelem, neboť toto datum určuje, jaké konkrétní rámcové dohody by daný veřejný zadavatel měl být oprávněn používat.

               (61)

               Objektivní podmínky pro určení, který z hospodářských subjektů, jež jsou stranami rámcové dohody, by měl provést určitý úkol, jako například dodávky nebo služby určené k použití fyzickými osobami, mohou v souvislosti s rámcovými dohodami upravujícími všechny podmínky zahrnovat potřeby nebo volbu dotčených fyzických osob.
               Veřejným zadavatelům by měla být umožněna větší flexibilita v situacích, kdy zadávají veřejné zakázky na základě rámcových dohod uzavřených s více než jedním hospodářským subjektem a upravujících všechny podmínky.
               V takových případech by veřejní zadavatelé měli mít možnost pořídit konkrétní stavební práce, dodávky nebo služby, na něž se vztahuje rámcová dohoda, buď jejich vyžádáním od jednoho z hospodářských subjektů určených v souladu s objektivními kritérii a za již stanovených podmínek, nebo zadáním zvláštní veřejné zakázky na příslušné stavební práce, dodávky nebo služby na základě dílčího výběrového řízení mezi hospodářskými subjekty, které jsou stranami rámcové dohody. Za účelem zajištění transparentnosti a rovného zacházení by veřejní zadavatelé měli v zadávací dokumentaci rámcové dohody uvést objektivní kritéria, jimiž se bude řídit výběr jedné z těchto dvou metod provádění rámcové dohody. Tato kritéria by se mohla týkat například množství, hodnoty nebo vlastností příslušných stavebních prací, dodávek nebo služeb, včetně potřeby vyššího stupně služby nebo zvýšené bezpečnostní úrovně, nebo vývoje cenových úrovní v porovnání s předem stanoveným cenovým indexem. Rámcové dohody by neměly být zneužívány nebo používány způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval. Veřejní zadavatelé nemají podle této směrnice povinnost zadat veřejné zakázky na stavební práce, dodávky nebo služby, na které se vztahuje určitá rámcová dohoda, na základě této rámcové dohody.

               (62)

               Rovněž by mělo být vyjasněno, že zatímco veřejné zakázky založené na rámcové dohodě mají být zadány před uplynutím platnosti rámcové dohody samotné, délka trvání jednotlivých veřejných zakázek založených na rámcové dohodě nemusí být shodná s dobou platnosti uvedené rámcové dohody, ale může být podle potřeby kratší nebo delší. Zejména by mělo být dovoleno délku trvání jednotlivých veřejných zakázek založených na rámcové dohodě stanovit s ohledem na faktory, jako je čas potřebný k jejich plnění, skutečnost, je-li součástí údržba zařízení s předpokládanou životností delší než čtyři roky nebo je-li zapotřebí rozsáhlé školení zaměstnanců, kteří mají veřejnou zakázku plnit.
               Rovněž by mělo být upřesněno, že mohou výjimečně nastat případy, kdy by mělo být dovoleno, aby i doba platnosti rámcových dohod byla delší než čtyři roky. Tyto případy, které by měly být řádně odůvodněny, a to zejména předmětem rámcové dohody, mohou nastat například tehdy, pokud hospodářské subjekty potřebují zařízení, jehož doba odepisování je delší než čtyři roky a jež musí být k dispozici kdykoli po celou dobu platnosti rámcové dohody.

               (63)

               S ohledem na získané zkušenosti je rovněž třeba přizpůsobit pravidla, kterými se řídí dynamické nákupní systémy, aby umožnila veřejným zadavatelům plně využívat výhod, jež tyto systémy nabízí. Tyto systémy je třeba zjednodušit, zejména by měly být provozovány v rámci užšího řízení, čímž se odstraní potřeba předběžných nabídek, které byly označeny za jednu z hlavních překážek spojených s dynamickými nákupními systémy. Proto by mělo být každému hospodářskému subjektu, který podá žádost o účast a splní kritéria pro výběr, umožněno, aby se zúčastnil zadávacích řízení prostřednictvím dynamického nákupního systému po dobu jeho použitelnosti. Tato technika nákupu dává veřejným zadavatelům k dispozici širokou škálu nabídek, což zajistí optimální využití veřejných finančních prostředků díky rozsáhlé hospodářské soutěži v souvislosti s běžně užívanými již hotovými výrobky, stavbami nebo službami, jež jsou na trhu běžně k dispozici.

               (64)

               K posouzení těchto žádostí o účast by obvykle mělo dojít do 10 pracovních dnů, neboť hodnocení kritérií pro výběr proběhne na základě zjednodušených požadavků na dokumentaci, jež jsou v této směrnici stanoveny. V momentě, kdy je však dynamický nákupní systém zaveden, by nicméně veřejní zadavatelé v návaznosti na první uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzvy k potvrzení zájmu mohli čelit vysokému počtu žádostí o účast, jenž by mohl způsobit, že budou k posouzení žádostí potřebovat více času. To by mělo být přípustné za předpokladu, že žádná jednotlivá veřejná zakázka nebude zahájena, dokud nebudou posouzeny všechny žádosti. Veřejní zadavatelé by měli mít možnost zvolit si způsob, jakým budou žádosti o účast posuzovat, například rozhodnout o jejich posuzování pouze jednou týdně, budou-li dodrženy lhůty pro posouzení každé žádosti o přijetí.

               (65)

               Veřejní zadavatelé by kdykoli během doby použitelnosti dynamického nákupního systému měli mít možnost požadovat, aby hospodářské subjekty v přiměřené lhůtě předložily obnovené a aktualizované vlastní prohlášení o splnění kvalifikační kritérií pro výběr. Mělo by být připomenuto, že možnost uvedená v obecných ustanoveních této směrnice o dokladech, totiž požadovat od hospodářských subjektů předložení dalších podkladů a povinnost tak učinit v případě uchazeče, jemuž se veřejný zadavatel rozhodl veřejnou zakázku zadat, se použije i v této konkrétní souvislosti s dynamickými nákupními systémy.

               (66)

               Za účelem zlepšení možností malých a středních podniků účastnit se rozsáhlých dynamických nákupních systémů, například takových, jež provozuje centrální zadavatel, by měl dotčený veřejný zadavatel mít možnost rozdělit systém na objektivně vymezené kategorie výrobků, stavebních prací nebo služeb. Tyto kategorie by měly být vymezeny na základě objektivních faktorů, k nimž může patřit například maximální přípustný rozsah jednotlivých veřejných zakázek, jež mají být v dané kategorii zadány, nebo konkrétní zeměpisná oblast, v níž se jednotlivé veřejné zakázky budou následně provádět. Je-li dynamický nákupní systém rozdělen do kategorií, měl by veřejný zadavatel uplatňovat kritéria pro výběr přiměřená vlastnostem příslušné kategorie.

               (67)

               Mělo by být vyjasněno, že elektronické aukce nejsou typicky vhodné pro některé veřejné zakázky na stavební práce a některé veřejné zakázky na služby, jejichž předmětem je intelektuální plnění, jako například návrh stavebních prací, neboť předmětem elektronických aukcí mohou být pouze prvky vhodné pro automatizované hodnocení elektronickými prostředky bez zásahu nebo vyhodnocování ze strany veřejného zadavatele, konkrétně pak prvky vyčíslitelné, tak, aby mohly být vyjádřeny v číslech nebo procentních podílech.
               Mělo by však být rovněž vyjasněno, že v zadávacím řízení na nákup určitého práva k duševnímu vlastnictví elektronickou aukci využít lze. Zároveň je vhodné připomenout, že veřejní zadavatelé sice nadále mají možnost snížit počet zájemců nebo uchazečů, dokud aukce nezačala, avšak po začátku aukce by další snížení počtu uchazečů účastnících se elektronické aukce dovoleno být nemělo.

               (68)

               Nové techniky elektronického nákupu se neustále rozvíjejí, jako například elektronické katalogy. Elektronické katalogy představují formát pro prezentaci a organizaci informací způsobem, který je společný pro všechny zúčastněné zájemce a který je vhodný pro elektronické zpracování. Jako příklad by mohlo posloužit předkládání nabídek v podobě tabulek. Veřejným zadavatelům by mělo být umožněno, aby vyžadovali elektronické katalogy ve všech dostupných řízeních, kde je vyžadováno využití elektronických prostředků komunikace. Elektronické katalogy pomáhají zvyšovat hospodářskou soutěž a efektivitu veřejných nákupů, zejména tím, že šetří čas a finanční prostředky. Avšak měla by být stanovena určitá pravidla k zajištění toho, aby využití těchto nových technik bylo v souladu s touto směrnicí a zásadami rovného zacházení, nediskriminace a transparentnosti. Používání elektronických katalogů pro předkládání nabídek by proto nemělo mít za následek možnost, že se hospodářské subjekty omezí na předložení svého obecného katalogu. Hospodářské subjekty by nadále měly mít povinnost přizpůsobit své obecné katalogy v závislosti na konkrétním zadávacím řízení. Přizpůsobení zajistí, že katalog předkládaný v reakci na konkrétní zadávací řízení obsahuje pouze výrobky, stavební práce nebo služby, které hospodářský subjekt po aktivním posouzení vyhodnotil jako odpovídající z hlediska požadavků veřejného zadavatele. Přitom by mělo být hospodářským subjektům umožněno kopírovat informace obsažené v jejich obecném katalogu, neměly by však mít možnost předkládat obecné katalogy jako takové.
               Dále by v případech, kdy existuje dostatečná záruka z hlediska zajištění zpětné dohledatelnosti, rovného zacházení a předvídatelnosti, měli mít veřejní zadavatelé možnost generovat nabídky v souvislosti s konkrétními nákupy na základě dříve předložených elektronických katalogů, a to zejména tehdy, byla-li v režimu rámcové dohody opětovně otevřena soutěž nebo používá-li se dynamický nákupní systém.
               Pokud nabídky vygeneroval veřejný zadavatel, měl by mít dotčený hospodářský subjekt možnost ověřit, že nabídka takto vytvořená veřejným zadavatelem neobsahuje věcné chyby. V případě věcné chyby by hospodářský subjekt neměl být vázán nabídkou vygenerovanou veřejným zadavatelem, ledaže byla chyba opravena.
               V souladu s požadavky pravidel pro elektronické komunikační prostředky by se veřejní zadavatelé měli vyvarovat neodůvodněných překážek pro přístup hospodářských subjektů k zadávacím řízením, v nichž mají být nabídky předkládány ve formě elektronických katalogů a jež zajišťují shodu s obecnými zásadami nediskriminace a rovného zacházení.

               (69)

               Centralizované techniky nákupu jsou stále více využívány ve většině členských států. Společní zadavatelé jsou pověřeni prováděním nákupů, řízením dynamických nákupních systémů nebo zadáváním veřejných zakázek nebo uzavíráním rámcových dohod pro jiné veřejné zadavatele, a to za úplatu nebo bezplatně. Veřejní zadavatelé, jejichž jménem byla rámcová dohoda uzavřena, by měli mít možnost tuto rámcovou dohodu využívat pro jednotlivé nebo opakované nákupy. S ohledem na velké objemy nákupů by tyto techniky mohly napomoci zvýšení hospodářské soutěže a měly by pomáhat profesionalizovat veřejné nákupy. Proto by měla být zavedena unijní definice centrálních zadavatelů nakupujících pro veřejné zadavatele a mělo by být upřesněno, že centrální zadavatelé fungují dvěma různými způsoby.
               Zaprvé by prostřednictvím nákupu, skladování nebo prodeje měli mít možnost vystupovat jakožto velkoobchodníci, nebo zadruhé by měli mít možnost vystupovat jako zprostředkovatelé, a to prostřednictvím zadávání veřejných zakázek, provozování dynamických nákupních systémů nebo uzavírání rámcových dohod, které budou využívat veřejní zadavatelé. Tuto zprostředkovatelskou úlohu by v některých případech bylo možno plnit samostatným vedením zadávacích řízení bez podrobných pokynů ze strany dotčených veřejných zadavatelů; v jiných případech pak vedením příslušných zadávacích řízení podle pokynů dotčených veřejných zadavatelů, jejich jménem a na jejich účet.
               Dále by měla být stanovena pravidla pro rozdělení odpovědnosti za dodržování povinností podle této směrnice mezi centrálního zadavatele a veřejné zadavatele nakupující od centrálního zadavatele či jeho prostřednictvím. Bude-li mít veřejný zadavatel výlučnou odpovědnost za vedení zadávacích řízení, měl by rovněž nést výlučnou a přímou odpovědnost za soulad těchto řízení s právními předpisy. Bude-li veřejný zadavatel provádět část tohoto řízení, například nové otevření soutěže podle rámcové dohody nebo zadání jednotlivých veřejných zakázek na základě dynamického nákupního systému, měl by i nadále nést odpovědnost za fáze, které realizuje.

               (70)

               Veřejní zadavatelé by měli mít možnost zadat veřejnou zakázku na služby spočívající v poskytování centralizovaných nákupních činností centrálnímu zadavateli, a to bez ohledu na postupy stanovené v této směrnici. Zároveň by mělo být dovoleno, aby tyto veřejné zakázky na služby zahrnovaly poskytování pomocných nákupních činností. Veřejné zakázky na služby spočívající v poskytování pomocných nákupních činností by měly být zadávány v souladu s touto směrnicí, pokud by je neprováděl centrální zadavatel ve spojení s poskytováním centralizovaných nákupních činností příslušnému veřejnému zadavateli. Zároveň by mělo být připomenuto, že by se tato směrnice neměla použít v případech, kdy jsou centralizované nebo pomocné nákupní činnosti prováděny jinak než na základě úplatné smlouvy, která je veřejnou zakázkou ve smyslu této směrnice.

               (71)

               Zpřísnění ustanovení týkajících se centrálních zadavatelů by v žádném případě nemělo bránit stávající praxi příležitostného společného zadávání veřejných zakázek, tedy méně institucionalizovanému a systematickému společnému nákupu, popřípadě zavedené praxi využívání poskytovatelů služeb, kteří připravují a vedou zadávací řízení jménem veřejného zadavatele, na jeho účet a na základě jeho pokynů. Naopak některé rysy společného zadávání veřejných zakázek by měly být upřesněny vzhledem k významné roli, kterou by společné zadávání veřejných zakázek mohlo hrát přinejmenším v souvislosti s inovativními projekty.
               Společné zadávání veřejných zakázek může mít různou podobu, počínaje koordinovaným zadáváním veřejných zakázek prostřednictvím přípravy společných technických specifikací pro stavební práce, dodávky nebo služby, jež budou zadány několika veřejnými zadavateli, z nichž každý povede samostatné zadávací řízení, až po případy, kdy dotčení veřejní zadavatelé společně povedou jediné zadávací řízení, a to buď na základě společného jednání, nebo pověřením jednoho veřejného zadavatele, aby zadávací řízení vedl jménem všech veřejných zadavatelů.
               Vedou-li různí veřejní zadavatelé společně jediné zadávací řízení, měli by nést společnou odpovědnost za plnění svých povinností podle této směrnice. Pokud však veřejní zadavatelé společně vedou pouze části zadávacího řízení, měla by se společná odpovědnost vztahovat pouze na ty části řízení, jež byly vedeny společně. Každý veřejný zadavatel by měl nést výlučnou odpovědnost ve vztahu k řízením nebo jejich částem, jež sám vede, jako je například zadání veřejné zakázky, uzavření rámcové dohody, provozování dynamického nákupního systému, opětovné otevření soutěže podle rámcové dohody nebo určení, který z hospodářských subjektů, jež jsou stranami rámcové dohody, by měl splnit určitý úkol.

               (72)

               Elektronické komunikační prostředky jsou obzvláště vhodné pro podporu centralizovaných nákupních postupů a nástrojů, protože umožňují opětovné využití a automatické zpracování údajů a minimalizaci nákladů na informace a transakce. Použití těchto elektronických komunikačních prostředků by tedy v prvním roce mělo být stanoveno pro centrální zadavatele jako povinné, protože rovněž usnadňuje sbližování postupů v celé Unii. Poté by měla následovat všeobecná povinnost používat elektronické komunikační prostředky ve všech zadávacích řízeních po uplynutí přechodného období v délce 30 měsíců.

               (73)

               Společné zadávání veřejných zakázek veřejnými zadavateli z různých členských států v současné době naráží na konkrétní právní problémy z hlediska konfliktů vnitrostátních právních předpisů. Nehledě na skutečnost, že směrnice 2004/18/ES implicitně umožňovala přeshraniční společné zadávání veřejných zakázek, čelí veřejní zadavatelé nadále značným právním a praktickým obtížím při nákupech od centrálních zadavatelů v jiných členských státech nebo při společném zadávání veřejných zakázek. Tyto obtíže by měly být odstraněny, aby veřejní zadavatelé měli možnost těžit maximum z potenciálu vnitřního trhu, pokud jde o úspory z rozsahu a sdílení rizik a přínosů, zejména pro inovativní projekty s velkou mírou rizika, kterou z racionálního hlediska nemůže nést jediný veřejný zadavatel. Proto by měla být zavedena nová pravidla o přeshraničním společném zadávání veřejných zakázek, a to za účelem usnadnění spolupráce mezi veřejnými zadavateli a pro zvýraznění prospěchu vnitřního trhu vytvořením přeshraničních podnikatelských příležitostí pro dodavatele a poskytovatele služeb. Tato pravidla by měla stanovit podmínky pro přeshraniční využívání centrálních zadavatelů a určit použitelné právní předpisy pro zadávání veřejných zakázek, včetně použitelných právních předpisů pro opravné prostředky, v případě přeshraničních spojených řízení, doplňující kolizní pravidla nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 (13). Veřejní zadavatelé z různých členských států mohou navíc zakládat společné subjekty vytvořené podle vnitrostátního práva nebo práva Unie. Pro takovou formu společného zadávání veřejných zakázek by měla být stanovena zvláštní pravidla.
               Nicméně veřejní zadavatelé by neměli využívat možnosti pro přeshraniční společné zadávání za účelem obcházení imperativních norem veřejného práva, v souladu s právem Unie, jež se na ně vztahují v členském státě, kde se nacházejí. Takové normy by mohly zahrnovat například ustanovení o transparentnosti a přístupu k dokumentům nebo specifické požadavky pro zpětnou dohledatelnost citlivých dodávek.

               (74)

               Technické specifikace vypracované veřejnými kupujícími musí umožňovat, aby byly veřejné zakázky otevřeny hospodářské soutěži a aby bylo dosaženo cílů udržitelnosti. Za tímto účelem by mělo být možné podávat nabídky, které budou odrážet rozmanitost technických řešení, norem a technických specifikací na trhu, včetně těch, které byly vypracovány na základě kritérií výkonnosti týkajících se životního cyklu a udržitelnosti produkčního procesu, pokud jde o stavební práce, dodávky a služby.
               V důsledku toho by měly být technické specifikace vypracovány tak, aby se zabránilo umělému omezování hospodářské soutěže prostřednictvím požadavků, které upřednostňují konkrétní hospodářský subjekt kopírováním klíčových vlastností dodávek, služeb nebo stavebních prací, které tento hospodářský subjekt obvykle nabízí. Vypracování technických specifikací tak, aby stanovovaly požadavky na výkon a funkci, obecně umožňuje, aby bylo tohoto cíle dosaženo co nejlépe. Provozní a výkonnostní požadavky jsou rovněž vhodným prostředkem podpory inovací v oblasti zadávání veřejných zakázek a měly by být využívány v nejširší možné míře. Odkazuje-li se na evropskou normu nebo na vnitrostátní normu, neexistuje-li norma evropská, měli by veřejní zadavatelé posoudit i nabídky založené na rovnocenných ujednáních. Prokázání rovnocennosti požadovaným štítkem by mělo být povinností hospodářského subjektu.
               Za účelem prokázání rovnocennosti by mělo být možné od uchazeče požadovat, aby poskytl doklad potvrzený třetí stranou. V případech, kdy nebude mít dotčený hospodářský subjekt přístup k těmto osvědčením či zkušebním protokolům, nebo pokud nebude možné, aby je získal včas, by však mělo být možné povolit jiné vhodné doklady, například technickou dokumentaci výrobce, jestliže tím dotčený hospodářský subjekt prokáže, že stavební práce, dodávky nebo služby splňují požadavky nebo kritéria stanovená v technických specifikacích, kritéria pro zadání nebo podmínky plnění veřejné zakázky.

               (75)

               Veřejní zadavatelé, kteří chtějí nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby s konkrétními environmentálními, sociálními nebo jinými vlastnostmi, by měli mít možnost odkázat na konkrétní označení štítky, jako je evropská ekoznačka, mezinárodní nebo vnitrostátní ekoznačky a jiné štítky za předpokladu, že se požadavky na označování štítky budou týkat předmětu veřejné zakázky, například popisu výrobku a jeho prezentace, včetně požadavků na obaly. Kromě toho je nezbytné, aby byly tyto požadavky navrženy a přijaty na základě objektivně ověřitelných kritérií a za použití postupů, na nichž se budou moci podílet zúčastněné strany, například orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a environmentální organizace, a aby dané označení bylo přístupné a dostupné všem subjektům, které o to mají zájem. Mělo by být upřesněno, že zúčastněnými stranami mohou být veřejné či soukromé subjekty, podniky či nevládní organizace jakéhokoli druhu (organizace, které nejsou součástí státní správy, ale nejsou ani podniky v tradičním slova smyslu).
               Rovněž je třeba vyjasnit, že se konkrétní státní či vládní subjekty nebo organizace mohou podílet na stanovování požadavků na štítky, které lze použít v souvislosti s veřejnou zakázkou veřejného zadavatele, aniž tím ztratí status třetí strany.
               Odkazy na štítcích by neměly vést k omezování inovací.

               (76)

               Pro všechny veřejné zakázky určené pro využívání osobami, ať již širokou veřejností nebo zaměstnanci veřejného zadavatele, je nezbytné, aby zadavatelé stanovili technické specifikace tak, aby byla s výjimkou řádně odůvodněných případů zohledněna kritéria přístupnosti pro osoby s postižením nebo řešení pro všechny uživatele.

               (77)

               Při vypracovávání technických specifikací by veřejní zadavatelé měli zohlednit požadavky vyplývající z práva Unie v oblasti ochrany údajů, zejména ve vztahu ke koncepci zpracovávání osobních údajů (ochrana údajů již od návrhu).

               (78)

               Zadávání veřejných zakázek by mělo být uzpůsobeno potřebám malých a středních podniků. Zadavatelé by měli být vybízeni k tomu, aby využívali kodex osvědčených postupů stanovený v pracovním dokumentu útvarů Komise ze dne 25. června 2008 nazvaném „Evropský kodex osvědčených postupů umožňujících přístup malým a středním podnikům k veřejným zakázkám“, který obsahuje pokyny, jakým způsobem mohou rámec pro veřejné zakázky uplatňovat, aby účast malých a středních podniků usnadnili. Za tímto účelem a v zájmu posílení hospodářské soutěže by měli být veřejní zadavatelé vybízeni zejména k tomu, aby rozsáhlé veřejné zakázky rozdělovali na části. Toto dělení by mohlo probíhat na množstevním základě, díky čemuž by rozsah jednotlivých veřejných zakázek lépe odpovídal kapacitě malých a středních podniků, nebo na základě kvalitativním a v návaznosti na jednotlivá dotčená odvětví a specializace, aby mohl být obsah jednotlivých veřejných zakázek lépe uzpůsoben specializovaným oborům malých a středních podniků, nebo v návaznosti na různé následné fáze projektů.
               Rozsah a předmět daných částí by měl bez omezení stanovit veřejný zadavatel, jenž by měl v souladu s příslušnými pravidly pro výpočet odhadované hodnoty veřejné zakázky rovněž mít možnost zadat některé části, aniž by se použila pravidla stanovená touto směrnicí. Veřejný zadavatel by měl mít povinnost posoudit vhodnost rozdělení veřejných zakázek na části a zároveň mít i nadále možnost samostatně rozhodovat na základě jakýchkoli důvodů, jež považuje za relevantní, aniž by podléhal správnímu nebo soudnímu dohledu. Rozhodne-li veřejný zadavatel, že by rozdělení veřejné zakázky na části nebylo vhodné, měly by samostatná zpráva či zadávací dokumentace obsahovat nástin hlavních důvodů rozhodnutí veřejného zadavatele. K těmto důvodům může například patřit to, že veřejný zadavatel v takovém rozdělení spatřuje riziko možného omezení hospodářské soutěže, popřípadě riziko, že se plnění veřejné zakázky příliš prodraží nebo bude příliš technicky náročné, nebo že by potřeba koordinovat jednotlivé zhotovitele daných částí mohla vážně ohrožovat řádné plnění veřejné zakázky.
               Členské státy by měly mít i nadále možnost jít v úsilí o usnadnění účasti malých a středních podniků na trhu veřejných zakázek ještě dále, a to rozšířením oblasti působnosti pro povinnost zvážit vhodnost rozdělení veřejných zakázek na části i pro menší veřejné zakázky, požadavkem, aby veřejní zadavatelé odůvodňovali rozhodnutí o nerozdělení veřejných zakázek na části, nebo stanovením povinnosti za určitých podmínek veřejnou zakázku na části rozdělit. Za stejným účelem by členské státy rovněž měly mít možnost stanovit mechanismy pro přímé platby subdodavatelům.

               (79)

               Budou-li veřejné zakázky rozděleny na části, veřejní zadavatelé by například kvůli tomu, aby zachovali hospodářskou soutěž nebo aby zajistili spolehlivost dodávek, měli mít možnost omezit počet částí, pro něž může hospodářský subjekt podat nabídku; zároveň by měli mít možnost omezit počet částí, jež mohou být zadány kterémukoliv jednotlivému uchazeči.
               Cíl spočívající v usnadnění většího přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám by však mohl být ohrožen, pokud by veřejní zadavatelé museli zadávat veřejnou zakázku po částech i v případech, kdy by to znamenalo nutnost přijmout podstatně méně výhodná řešení ve srovnání se zadáním souboru několika nebo všech částí. Byla-li možnost použít tuto metodu jasně uvedena předem, měli by mít veřejní zadavatelé možnost provést srovnávací posouzení nabídek s cílem stanovit, zda nabídky podané určitým uchazečem pro konkrétní kombinaci částí by jako celek ve vztahu k těmto částem splňovaly kritéria pro zadání veřejné zakázky podle této směrnice lépe než příslušné jednotlivé části posuzované odděleně. Pokud tomu tak je, veřejný zadavatel by měl mít možnost zadat veřejnou zakázku kombinující dané části příslušnému uchazeči. Mělo by být upřesněno, že veřejní zadavatelé by měli provést toto srovnávací posouzení tak, že nejprve pro každou jednotlivou část určí, které nabídky nejlépe splňují kritéria pro zadání veřejné zakázky na každou jednotlivou část, a poté je porovnají s nabídkami podanými určitým uchazečem pro konkrétní kombinaci částí jako celkem.

               (80)

               Za účelem zrychlení a zefektivnění řízení by měly být lhůty pro účast v zadávacích řízeních co nejkratší, aniž by vytvářely neodůvodněné překážky pro přístup hospodářských subjektů z celého vnitřního trhu, zejména pak malých a středních podniků. Mělo by se však pamatovat na to, že by veřejní zadavatelé při stanovování lhůt pro podání nabídek a žádostí o účast měli zohledňovat zejména složitost veřejné zakázky a dobu potřebnou k vypracování nabídek, i když by to znamenalo stanovení lhůt delších, než je minimum uvedené v této směrnici. Na druhou stranu používání elektronických informačních a komunikačních prostředků, zejména pak plná elektronická dostupnost zadávací dokumentace hospodářským subjektům, uchazečům a zájemcům, a elektronický přenos sdělení vedou k větší transparentnosti a časovým úsporám. Proto by mělo být stanoveno zkrácení minimálních lhůt, a to v souladu s pravidly stanovenými v dohodě o vládních zakázkách a pod podmínkou, že budou v souladu s konkrétním způsobem přenosu plánovaným na úrovni Unie. Navíc by veřejní zadavatelé měli mít možnost dále zkrátit lhůty pro podávání žádostí o účast a nabídek v případech, kdy s ohledem na naléhavost situace nejsou obvyklé lhůty uplatnitelné, avšak řádné řízení s uveřejněním je stále možné. Pouze v mimořádných situacích, kdy mimořádná naléhavost způsobená událostmi, které veřejný zadavatel nemohl předvídat a které mu nelze přičítat, znemožňuje vedení řádného řízení, a to ani se zkrácenými lhůtami, by měli mít veřejní zadavatelé v nezbytně nutném rozsahu možnost zadávat veřejné zakázky v jednacím řízení bez uveřejnění. To by mohlo nastat například v případech, kdy přírodní pohromy vyžadují okamžitá opatření.

               (81)

               Mělo by být vyjasněno, že nutnost zajistit, aby hospodářské subjekty měly dostatek času na vypracování odpovídajících nabídek, může mít za následek, že může být nutné prodloužit původně stanovené lhůty. Jednalo by se zejména o případ, kdy dojde k významným změnám v zadávací dokumentaci. Rovněž by mělo být upřesněno, že významné změny je v této souvislosti třeba chápat jako změny, zejména u technických specifikací, u nichž by hospodářské subjekty potřebovaly další čas, aby je pochopily a náležitě na ně reagovaly. Mělo by se však upřesnit, že tyto změny by neměly být tak podstatné, aby umožnily přijetí jiných zájemců než těch, kteří byli původně vybráni, nebo aby k účasti na zadávacím řízení podnítily další účastníky. To by mohl být zejména případ, kdy změny činí veřejnou zakázku nebo rámcovou dohodu věcně odlišnou od veřejné zakázky původně stanovené v zadávací dokumentaci.

               (82)

               Mělo by být vyjasněno, že informace ohledně některých rozhodnutí přijatých v průběhu zadávacího řízení, včetně rozhodnutí o nezadání veřejné zakázky nebo neuzavření rámcové dohody, by měli veřejní zadavatelé zasílat, aniž by o ně zájemci nebo uchazeči museli žádat. Zároveň je třeba připomenout, že směrnice Rady 89/665/EHS (14) stanoví pro veřejné zadavatele povinnost poskytnout dotčeným zájemcům a uchazečům shrnutí příslušných důvodů některých zásadních rozhodnutí přijímaných v průběhu zadávacího řízení, opět aniž by o ně zájemci a uchazeči museli žádat. Dále je třeba vyjasnit, že zájemci a uchazeči by měli mít možnost požádat o podrobnější informace ohledně uvedených důvodů, přičemž veřejní zadavatelé by měli mít povinnost je poskytnout, s výjimkou případů, kdy by existovaly závažné důvody tak neučinit. Tyto důvody by měly být stanoveny v této směrnici. Za účelem zajištění nezbytné transparentnosti v souvislosti se zadávacími řízeními, jejichž součástí je jednání a dialog s uchazeči, by uchazeči, kteří podali přijatelnou nabídku, měli rovněž mít možnost požádat o informace o vedení a průběhu řízení, pokud tomu nebrání jiné závažné důvody.

               (83)

               Příliš náročné požadavky týkající se hospodářské a finanční kapacity často představují neoprávněnou překážku pro účast malých a středních podniků v zadávacích řízeních. Všechny takové požadavky by měly souviset s předmětem veřejné zakázky a být ve vztahu k němu přiměřené. Veřejným zadavatelům by zejména nemělo být povoleno požadovat od hospodářských subjektů minimální obrat, který by nebyl přiměřený ve vztahu k předmětu veřejné zakázky; tento požadavek by běžně neměl přesáhnout dvojnásobek odhadované hodnoty veřejné zakázky. V řádně odůvodněných případech by však mělo být možné uplatňovat i vyšší požadavky. Takové případy mohou nastat, existují-li vysoká rizika spojená s plněním veřejné zakázky nebo je-li její včasné a řádné plnění zcela nezbytné například proto, že představuje nezbytný předpoklad pro plnění jiných veřejných zakázek.
               V těchto řádně odůvodněných případech by měli mít veřejní zadavatelé i nadále možnost samostatně rozhodnout, zda by požadavky na vyšší minimální obrat byly vhodné a relevantní, aniž by podléhali správnímu nebo soudnímu dohledu. Pokud mají být požadavky na vyšší minimální obrat uplatněny, veřejní zadavatelé by měli mít i nadále možnost stanovit příslušnou úroveň, pokud souvisí s předmětem veřejné zakázky a je ve vztahu k němu přiměřená. Pokud veřejný zadavatel rozhodne, že požadavek na minimální obrat by měl být stanoven na úrovni vyšší než dvojnásobek odhadované hodnoty veřejné zakázky, měla by samostatná zpráva či zadávací dokumentace uvádět hlavní důvody rozhodnutí veřejného zadavatele.
               Veřejní zadavatelé by měli mít rovněž možnost požadovat informace o poměru například mezi aktivy a pasivy v ročních účetních závěrkách. Kladný poměr vykazující vyšší hodnoty aktiv než pasiv by mohl být dodatečným dokladem o dostatečné finanční způsobilosti hospodářských subjektů.

               (84)

               Mnohé hospodářské subjekty, a zejména malé a střední podniky, spatřují vážnou překážku své účasti v zadávacích řízeních v administrativní zátěži vyplývající z toho, že musí předkládat značný počet osvědčení nebo jiných dokumentů, jež souvisejí s kritérii pro vyloučení a výběr. Omezení takových požadavků, například na základě využití jednotného evropského osvědčení pro veřejné zakázky sestávajícího z aktualizovaného vlastního prohlášení, by mohlo vést k významnému zjednodušení výhodnému jak pro veřejné zadavatele, tak pro hospodářské subjekty.
               Od uchazečů, u nichž bylo rozhodnuto, že jim bude zadána veřejná zakázka, by však poskytnutí příslušných dokladů vyžadováno být mělo a veřejní zadavatelé by neměli uzavírat smlouvy s uchazeči, kteří nejsou schopni tak učinit. Veřejní zadavatelé by rovněž měli mít právo kdykoli požádat o všechny další podklady nebo jejich část, považují-li to za nezbytné s ohledem na řádné vedení řízení. K tomu může dojít zejména u dvoufázových řízení, jako jsou užší řízení, jednací řízení, soutěžní dialogy a inovační partnerství, u nichž veřejní zadavatelé využívají možnosti omezit počet zájemců vyzvaných k podání nabídky. Požadavek na předložení dalších podkladů v okamžiku výběru zájemců, kteří mají být vyzváni, by mohl být odůvodněný v zájmu zamezení situaci, kdy veřejní zadavatelé vyzvou zájemce, kteří nakonec nebudou s to předložit další podklady ve fázi zadání, čímž znemožní účast jinak způsobilým zájemcům.
               Je třeba výslovně stanovit, že jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky by mělo rovněž poskytovat příslušné informace o subjektech, jejichž kapacity hospodářský subjekt využívá, aby bylo možné ověřit informace týkající se těchto subjektů společně s ověřením hlavního hospodářského subjektu a za stejných podmínek.

               (85)

               Je důležité, aby rozhodnutí veřejných zadavatelů vycházela z aktuálních informací, zejména pokud jde o důvody pro vyloučení, vzhledem k tomu, že poměrně rychle může dojít k významným změnám, například k finančním problémům, v jejichž důsledku by hospodářský subjekt přestal být způsobilým, nebo naopak k tomu, že byl v mezičase splacen nevyrovnaný dluh, pokud jde o příspěvky na sociální zabezpečení. Je proto vhodné, aby veřejní zadavatelé, kdykoli to bude možné, ověřovali dané informace prostřednictvím příslušných databází, které by měly být státní v tom smyslu, že jsou spravovány veřejnými orgány. V současné fázi vývoje mohou stále existovat případy, kdy toto ještě není možné z technických důvodů. Komise by proto měla stanovit podpůrná opatření, která by mohla napomoci snadnému přístupu k aktuálním informacím elektronickou cestou, například posílení nástrojů umožňujících přístup k virtuálním spisům obchodních společností, nebo prostředky usnadňující interoperabilitu mezi databázemi nebo jiná podobná doprovodná opatření.
               Je třeba rovněž stanovit, že veřejní zadavatelé by neměli požadovat neustále aktualizované dokumenty, které již obdrželi v rámci dřívějších zadávacích řízení. Je však také třeba zajistit, aby veřejní zadavatelé nebyli v této souvislosti vystaveni nepřiměřené zátěži týkající se archivování a vedení záznamů. Plnění této povinnosti by se proto mělo vyžadovat teprve poté, co bude povinné používání elektronických komunikačních prostředků, protože elektronická správa dokumentů daný úkol veřejným zadavatelům velmi usnadní.

               (86)

               Dalšího zjednodušení jak pro hospodářské subjekty, tak pro veřejné zadavatele by bylo možné dosáhnout prostřednictvím standardního formuláře pro vlastní prohlášení, který by omezil problémy spojené s přesnou formulací formálních prohlášení a prohlášení o souhlasu, jakož i jazykové problémy.

               (87)

               Komise zajišťuje a spravuje elektronický systém e-Certis, který je v současné době na dobrovolném základě aktualizován a ověřován vnitrostátními orgány. Cílem systému e-Certis je usnadnit výměnu osvědčení a jiných dokladů často vyžadovaných veřejnými zadavateli. Dosavadní zkušenosti ukazují, že dobrovolná aktualizace a ověřování nejsou dostatečné k tomu, aby se zajistilo využití všech možností, jež může e-Certis poskytnout z hlediska zjednodušení a usnadnění výměny dokumentů, zejména ve prospěch malých a středních podniků. Jako první krok by proto měla být stanovena povinná aktualizace systému e-Certis. Jeho povinné využívání bude zavedeno později.

               (88)

               Veřejní zadavatelé by měli mít možnost požadovat, aby byla během realizace veřejné zakázky uplatňována opatření nebo systémy environmentálního řízení. Systémy environmentálního řízení, bez ohledu na to, zda jsou registrovány podle nástrojů Unie, například podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (15), mohou prokázat, že hospodářský subjekt je technicky způsobilý k plnění veřejné zakázky. Patří mezi ně osvědčení ekoznačky zahrnující kritéria environmentálního řízení. Pokud hospodářský subjekt nemá přístup k těmto registrovaným systémům environmentálního řízení nebo nemá možnost je získat v příslušných lhůtách, měl by mít možnost předložit popis uplatňovaných opatření environmentálního řízení, pokud prokáže, že tato opatření zajišťují stejnou úroveň ochrany životního prostředí jako opatření vyžadovaná v rámci environmentálního řízení.

               (89)

               Kritéria pro zadání veřejné zakázky jsou zásadním pojmem této směrnice. Je proto důležité, aby příslušná ustanovení byla stručná a srozumitelná. Toho lze docílit použitím pojmu „ekonomicky nejvýhodnější nabídka“ jako základního pojmu, jelikož všechny vítězné nabídky by měly být s konečnou platností vybrány podle toho, co jednotlivý veřejný zadavatel považuje za ekonomicky nejlepší z nabízených řešení. Aby se zabránilo záměně s kritériem pro zadání veřejné zakázky, které je již uváděno jako „hospodářsky nejvýhodnější nabídka“ ve směrnicích 2004/17/ES a 2004/18/ES, měl by se pro tento pojem použít odlišný termín, a to „nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou“. V důsledku toho by měly být dané pojmy vykládány v souladu s judikaturou k uvedeným směrnicím, kromě případů, kdy tato směrnice obsahuje zjevně věcně odlišné řešení.

               (90)

               Veřejné zakázky by měly být zadávány na základě objektivních kritérií, která zajistí dodržení zásad transparentnosti, nediskriminace a rovného zacházení, a to s ohledem na zajištění objektivního srovnání relativní hodnoty nabídek s cílem určit v podmínkách skutečné hospodářské soutěže, která nabídka je ekonomicky nejvýhodnější. Je třeba výslovně stanovit, že ekonomicky nejvýhodnější nabídka by měla být posuzována na základě nejlepšího poměru mezi cenou a kvalitou, což by mělo vždy zahrnovat prvek související s cenou nebo náklady. Rovněž by mělo být upřesněno, že toto posouzení ekonomicky nejvýhodnější nabídky by bylo rovněž možné provést pouze na základě ceny či nákladové efektivnosti. Dále je vhodné připomenout, že veřejní zadavatelé mají možnost stanovit přiměřené kvalitativní standardy pomocí technických specifikací nebo podmínek plnění veřejné zakázky.
               Za účelem podpory větší orientace na kvalitu v oblasti veřejných zakázek by členské státy měly mít možnost zakázat nebo omezit použití pouze cenového či pouze nákladového kritéria pro posouzení ekonomicky nejvýhodnější nabídky, považují-li to za vhodné.
               Za účelem zajištění dodržování zásady rovného zacházení při zadávání veřejných zakázek by veřejní zadavatelé měli mít povinnost dosáhnout nezbytné transparentnosti, jež umožní všem uchazečům získat přiměřené informace o kritériích a podmínkách, jež se použijí při rozhodování o zadání veřejné zakázky. Veřejní zadavatelé by proto měli mít povinnost uvést kritéria pro zadání veřejné zakázky a relativní váhu každého z těchto kritérií. Veřejní zadavatelé by nicméně v řádně odůvodněných případech, kdy jsou s to příslušné důvody uvést, měli být oprávněni odchýlit se od této povinnosti uvést váhu kritérií, nelze-li váhu dopředu stanovit zejména s ohledem na složitost veřejné zakázky. V takových případech by měli uvést kritéria v sestupném pořadí podle důležitosti.

               (91)

               Podle článku 11 Smlouvy o fungování EU musí být do vymezení a provádění politik a činností Unie zahrnuty požadavky na ochranu životního prostředí, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. Tato směrnice vyjasňuje, jak mohou veřejní zadavatelé přispět k ochraně životního prostředí a podpoře udržitelného rozvoje, aniž by přišli o možnost získat pro své veřejné zakázky nejlepší poměr kvality a ceny.

               (92)

               Veřejní zadavatelé by měli při posuzování nejlepšího poměru mezi cenou a kvalitou vymezit ekonomická a kvalitativní kritéria spojená s předmětem veřejné zakázky, která za tímto účelem použijí. Tato kritéria by tudíž měla umožňovat srovnávací posouzení úrovně plnění, kterou jednotlivé nabídky nabízejí, s ohledem na předmět veřejné zakázky, jak je vymezen v technických specifikacích. V souvislosti s nejlepším poměrem mezi cenou a kvalitou tato směrnice stanoví demonstrativní výčet možných kritérií pro zadání, která zahrnují environmentální a sociální aspekty. Veřejní zadavatelé by měli být podněcováni k volbě kritérií, jež jim umožní pořídit stavební práce, dodávky a služby vysoké kvality, které dokonale vyhovují jejich potřebám.
               Volbou kritérií pro zadání veřejné zakázky by zadavatel neměl získat neomezenou volnost a tato kritéria by měla zajišťovat možnost účinné a spravedlivé hospodářské soutěže a být doprovázena podmínkami, jež umožňují účinně ověřit informace, které uchazeči předložili.
               Pro určení ekonomicky nejvýhodnější nabídky by rozhodnutí o zadání veřejné zakázky nemělo být založeno výhradně na jiných než nákladových kritériích. Kvalitativní kritéria by proto měla být doplněna o kritérium založené na nákladech, jímž by mohla být v závislosti na volbě veřejného zadavatele buď cena, nebo přístup vycházející z nákladové efektivnosti, jako například náklady životního cyklu. Kritéria pro zadání by nicméně neměla mít vliv na uplatňování vnitrostátních pravidel upravujících odměňování za určité služby nebo stanovujících pevné ceny za určité dodávky.

               (93)

               Pokud vnitrostátní předpisy stanoví odměnu za určité služby či pevné ceny za určité dodávky, je třeba upřesnit, že je i nadále možné posuzovat poměr ceny a kvality na základě jiných faktorů, než je pouze cena nebo odměna. V závislosti na příslušné službě či produktu by tyto faktory mohly zahrnovat například podmínky dodání a platby, aspekty poprodejního servisu (například rozsah poradních služeb či služeb poskytování náhradních služeb či produktů) nebo environmentální či sociální aspekty (například, zda knihy byly vytištěny na recyklovaném papíře nebo papíře z udržitelně získaného dřeva, náklady plynoucí z environmentálních externalit, či zda je podporováno sociální začlenění znevýhodněných osob nebo příslušníků ohrožených skupin mezi osoby pověřené realizací veřejné zakázky). Vzhledem k četným možnostem hodnocení poměru ceny a kvality na základě věcných kritérií je třeba zabránit možnosti losování jakožto jedinému způsobu zadání veřejné zakázky.

               (94)

               Je-li pro úroveň plnění veřejné zakázky významná kvalita zapojených pracovníků, měli by veřejní zadavatelé mít také možnost užít jako kritérium organizaci, kvalifikaci a zkušenosti pracovníků přidělených k plnění dotčené veřejné zakázky, neboť to může mít dopad na kvalitu plnění veřejné zakázky a v důsledku též na ekonomickou hodnotu nabídky. K tomu může dojít například u veřejných zakázek na takzvané intelektuální služby, jako jsou služby konzultační nebo architektonické. Veřejní zadavatelé využívající této možnosti by měli vhodnými smluvními prostředky práva zajistit, aby pracovníci přidělení k plnění veřejné zakázky skutečně splňovali stanovené normy kvality a aby mohli být nahrazeni pouze se souhlasem veřejného zadavatele, který ověří, že náhradní pracovníci dosahují rovnocenné úrovně kvality.

               (95)

               Aby bylo dosaženo cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění pro udržitelný růst, je nanejvýš důležité plně využívat potenciál veřejných zakázek. V této souvislosti je třeba připomenout, že zadávání veřejných zakázek je klíčové pro podporu inovací, které mají velký význam pro budoucí růst v Evropě. Vzhledem k výrazným rozdílům mezi jednotlivými odvětvími a trhy by však nebylo vhodné stanovit obecně platné povinné požadavky na environmentální, sociální a inovativní zadávání veřejných zakázek.
               Právní předpisy Unie již stanovily povinné požadavky v oblasti veřejných zakázek pro splnění určitých cílů v odvětví silničních dopravních vozidel (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES (16)) a kancelářského vybavení (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 (17)). Navíc definice společných metodik pro náklady životního cyklu již významně pokročily.
               Zdá se proto vhodné pokračovat tímto směrem a ponechat stanovení povinných cílů na právních předpisech pro jednotlivá odvětví s ohledem na konkrétní politiky a podmínky, kterými se příslušné odvětví řídí, a propagovat rozvoj a používání evropských přístupů k nákladům životního cyklu, aby se dále posílilo používání veřejných zakázek na podporu udržitelného růstu.

               (96)

               Tato opatření specifická pro konkrétní odvětví by měla být doplněna úpravou směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES, která oprávní veřejné zadavatele k tomu, aby ve svých nákupních strategiích sledovali cíle strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Proto je třeba vyjasnit, že kromě případů, kdy posouzení probíhá pouze na základě ceny, veřejní zadavatelé mohou určit ekonomicky nejvýhodnější nabídku a nejnižší cenu pomocí přístupu nákladů životního cyklu. Pojem nákladů životního cyklu zahrnuje všechny náklady během životního cyklu stavebních prací, dodávek či služeb.
               To znamená interní náklady, jako například náklady na výzkum, jenž má být proveden, na vývoj, výrobu, přepravu, použití, údržbu a likvidaci na konci doby životnosti, ale může to zahrnovat i náklady plynoucí z environmentálních externalit, jako je znečištění způsobené těžbou surovin použitých v daném výrobku nebo výrobkem samotným nebo jeho výrobou, mohou-li být vyjádřeny v penězích a monitorovány. Metody využívané veřejnými zadavateli pro posouzení nákladů plynoucích z environmentálních externalit by měly být předem stanoveny objektivním a nediskriminačním způsobem a být přístupné všem zúčastněným stranám. Tyto metody mohou být stanoveny na celostátní, regionální nebo místní úrovni, avšak v zájmu zamezení narušení hospodářské soutěže prostřednictvím metodiky uzpůsobené konkrétnímu subjektu by měly zůstat obecné v tom smyslu, že by neměly být zvlášť stanovovány pro konkrétní zadávací řízení.
               Na úrovni Unie je třeba vypracovat společné metody výpočtu nákladů životního cyklu u konkrétních kategorií dodávek nebo služeb. Jsou-li tyto společné metody vypracovány, mělo by být jejich použití povinné
               Dále by měla být posouzena proveditelnost stanovení společných metod pro náklady v souvislosti se sociálními dopady životního cyklu, a to při zohlednění stávajících metodik, jako jsou pokyny pro posuzování sociálních dopadů životního cyklu výrobků přijaté v rámci Programu OSN pro životní prostředí.

               (97)

               Dále by s ohledem na lepší začlenění sociálních a environmentálních aspektů při zadávání veřejných zakázek měli mít veřejní zadavatelé možnost využívat kritéria pro zadání nebo podmínky plnění veřejných zakázek v souvislosti se stavebními pracemi, dodávkami nebo službami, které mají být poskytnuty v rámci veřejné zakázky, ve všech ohledech a v kterékoli fázi jejich životního cyklu, od těžby surovin použitých v daném výrobku po fázi likvidace výrobku, včetně faktorů, které jsou spojeny s konkrétním výrobním procesem, poskytováním nebo obchodem a jeho podmínkami v případě těchto stavebních prací, dodávek nebo služeb nebo s konkrétním procesem v pozdější fázi jejich životního cyklu, a to i pokud tyto faktory nejsou součástí jejich věcné podstaty. Kritéria a podmínky odkazující na takovýto proces výroby či poskytování mohou například stanovit, že při výrobě nakupovaných výrobků nejsou používány toxické chemické látky nebo že nakupované služby jsou poskytovány za použití energeticky účinných strojů. V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie to zahrnuje rovněž kritéria pro zadání nebo podmínky plnění veřejné zakázky související s dodávkami nebo používáním výrobků spravedlivého obchodu (fair trade) v průběhu plnění veřejné zakázky, jež má být zadána. Kritéria a podmínky související s obchodem a jeho podmínkami mohou například odkazovat na skutečnost, že dotčený výrobek pochází ze spravedlivého obchodu, včetně povinnosti platit výrobcům určitou minimální cenu a cenovou přirážku. Podmínky plnění veřejné zakázky týkající se otázek životního prostředí mohou zahrnovat například dodání, balení a likvidaci výrobků a v souvislosti s veřejnými zakázkami na stavební práce a na služby minimalizaci odpadu nebo účinné využívání zdrojů.
               Podmínka spojení s předmětem veřejné zakázky nicméně vylučuje kritéria a podmínky týkající se obecné obchodní politiky společnosti, jež nelze považovat za faktor, který je příznačný pro daný proces výroby nebo poskytování nakupovaných stavebních prací, dodávek nebo služeb. Veřejní zadavatelé by proto neměli mít možnost požadovat od uchazečů existenci určité politiky sociální nebo environmentální odpovědnosti společnosti.

               (98)

               Je zásadní, aby se kritéria pro zadání nebo podmínky plnění veřejné zakázky v oblasti sociálních aspektů výrobního procesu týkala stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být v rámci veřejné zakázky poskytnuty. Dále by se měla tato kritéria uplatnit v souladu se směrnicí 96/71/ES, a to ve smyslu výkladu Soudního dvora Evropské unie, a neměla by být vybírána a uplatňována způsobem, který přímo či nepřímo diskriminuje hospodářské subjekty z jiných členských států nebo třetích zemí, jež jsou stranami dohody o vládních zakázkách nebo dohod o volném obchodu, jejichž stranou je Unie. Proto by požadavky související se základními pracovními podmínkami upravenými ve směrnici 96/71/ES, jako je minimální mzda, měly zůstat na úrovni stanovené vnitrostátními právními předpisy nebo kolektivními smlouvami uplatňovanými v souladu s právem Unie v souvislosti s uvedenou směrnicí.
               Cílem podmínek plnění veřejné zakázky může být také podpora provádění opatření v zájmu prosazování rovnosti žen a mužů při práci, posílení účasti žen na trhu práce a sladění pracovního a soukromého života, ochrany životního prostředí nebo dobrých životních podmínek zvířat, ale také dodržení zásad základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) či nábor více znevýhodněných osob, než vyžadují vnitrostátní právní předpisy.

               (99)

               Opatření zaměřená na ochranu zdraví zaměstnanců zapojených do výrobního procesu, podporu sociálního začlenění znevýhodněných osob nebo členů ohrožených skupin z řad osob, jimž bylo provádění této veřejné zakázky přiděleno, nebo odbornou přípravu v oblasti dovedností potřebných pro danou veřejnou zakázku mohou rovněž být předmětem kritérií pro zadání nebo podmínek plnění veřejné zakázky, pokud se týkají stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být v rámci veřejné zakázky poskytnuty. Tato kritéria nebo podmínky se mohou mimo jiné týkat například zaměstnávání dlouhodobých uchazečů o zaměstnání nebo uplatnění opatření v oblasti odborné přípravy pro nezaměstnané nebo mladé osoby v průběhu plnění veřejné zakázky, jež má být zadána. V technických specifikacích mohou veřejní zadavatelé stanovit sociální požadavky, které přímo souvisejí s vlastnostmi daného výrobku nebo služby, jako je přístup pro osoby se zdravotním postižením nebo řešení pro všechny uživatele.

               (100)

               Veřejné zakázky by neměly být zadávány hospodářským subjektům, které se účastnily zločinného spolčení nebo byly shledány vinnými z korupce, podvodu na úkor finančních zájmů Unie, teroristických trestných činů, praní peněz nebo financování terorismu. Neplacení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení by mělo vést k povinnému vyloučení na úrovni Unie. Členské státy by však měly mít možnost stanovit odchylku od těchto povinných vyloučení ve výjimečných situacích, kdy je z naléhavých důvodů obecného zájmu zadání veřejné zakázky nezbytné. To může nastat například tehdy, kdy lze naléhavě potřebné očkovací látky nebo nouzové vybavení nakoupit pouze u hospodářského subjektu, na který se jinak vztahuje jeden z povinných důvodů pro vyloučení.

               (101)

               Veřejní zadavatelé by dále měli mít možnost vyloučit hospodářské subjekty, které se ukázaly jako nespolehlivé, a to například z důvodu porušení environmentálních nebo sociálních povinností, včetně pravidel pro přístupnost osobám se zdravotním postižením nebo jiných druhů vážného profesního pochybení, jako je porušení pravidel hospodářské soutěže nebo práv duševního vlastnictví. Je třeba upřesnit, že vážné profesní pochybení může zpochybnit důvěryhodnost hospodářského subjektu a učinit jej nezpůsobilým pro zadání veřejné zakázky bez ohledu na to, zda by daný hospodářský subjekt byl jinak technicky a ekonomicky způsobilý k plnění zakázky.
               Vzhledem k tomu, že veřejný zadavatel ponese odpovědnost za důsledky svého případného chybného rozhodnutí, by veřejní zadavatelé měli i nadále mít možnost se domnívat, že došlo k vážnému profesnímu pochybení, mohou-li před vydáním konečného a závazného rozhodnutí o existenci důvodů pro povinné vyloučení jakýmkoli vhodným způsobem prokázat, že daný hospodářský subjekt porušil své povinnosti, včetně povinností spojených s platbou daní nebo příspěvků sociálního zabezpečení, nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy jinak. Zároveň by měli mít možnost vyloučit zájemce nebo uchazeče, jejichž plnění u dřívějších veřejných zakázek vykazovalo závažné nedostatky s ohledem na základní požadavky, například absenci dodávky nebo výkonu, významné nedostatky dodaného výrobku nebo služby, které výrobek nebo službu činí neupotřebitelným pro zamýšlený účel, nebo pochybení, jež vyvolává vážné pochybnosti ohledně spolehlivosti daného hospodářského subjektu. Vnitrostátní právo by mělo stanovit maximální dobu takových vyloučení.
               Při použití fakultativních důvodů pro vyloučení by veřejní zadavatelé měli věnovat zvláštní pozornost zásadě proporcionality. Drobné nesrovnalosti by měly vést k vyloučení hospodářského subjektu pouze ve výjimečných případech. Nicméně opakované případy drobných nesrovnalostí mohou vést k pochybnostem o spolehlivosti hospodářského subjektu, což by mohlo odůvodnit vyloučení.

               (102)

               Měla by se však zohlednit možnost, že hospodářské subjekty přijmou opatření k zajištění souladu s předpisy zaměřená na odstranění důsledků všech trestných činů nebo pochybení a na účinnou prevenci dalšího výskytu nezákonného jednání. Tato opatření mohou spočívat zejména v personálních nebo organizačních opatřeních, jako je přerušení všech kontaktů s osobami nebo organizacemi zapojenými do nezákonného jednání, příslušná reorganizace zaměstnanecké struktury, zavedení systémů hlášení a kontrol, vytvoření mechanismu vnitřních auditů za účelem sledování dodržování předpisů a přijetí pravidel týkajících se vnitřní odpovědnosti a odpovědnosti za škodu. Pokud taková opatření poskytují dostatečné záruky, dotčené hospodářské subjekty by pouze z těchto důvodů již neměly být vylučovány. Hospodářské subjekty by měly mít možnost požádat, aby opatření přijatá k zajištění souladu s předpisy za účelem případného přijetí do zadávacího řízení byla posouzena. Mělo by však být ponecháno na členských státech, aby stanovily přesné procesní a věcné podmínky pro uplatnění této možnosti. Měly by mít zejména možnost svobodně rozhodnout, zda ponechají provedení příslušného posouzení na jednotlivých veřejných zadavatelích, nebo svěří tento úkol jiným orgánům na ústřední či neústřední úrovni.

               (103)

               Nabídky na stavební práce, dodávky nebo služby, které se jeví mimořádně nízké, mohou být založeny na technicky, hospodářsky nebo právně nevhodných předpokladech či postupech. Nebude-li uchazeč schopen poskytnout dostatečné vysvětlení, veřejný zadavatel by měl být oprávněn tuto nabídku odmítnout. Odmítnutí by mělo být povinné v případech, kdy veřejný zadavatel zjistí, že mimořádně nízká cena nebo navrhované náklady jsou důsledkem nedodržení imperativních norem práva Unie nebo z nich vyplývajících vnitrostátních právních předpisů v oblastech sociálního nebo pracovního práva nebo práva životního prostředí nebo ustanovení mezinárodního pracovního práva.

               (104)

               Podmínky plnění veřejné zakázky stanovují konkrétní požadavky v souvislosti s plněním veřejné zakázky. Na rozdíl od kritérií pro zadání veřejné zakázky, která jsou základem pro srovnávací posouzení kvality nabídek, podmínky plnění veřejné zakázky stanovují neměnné objektivní požadavky, jež nemají dopad na posuzování nabídek. Podmínky plnění veřejné zakázky jsou slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační a pokud souvisí s předmětem veřejné zakázky, který zahrnuje všechny faktory zapojené do konkrétního výrobního procesu, poskytování nebo uvádění na trh. To zahrnuje podmínky týkající se procesu plnění veřejné zakázky, avšak vylučuje to požadavky odkazující na obecnou obchodní politiku dané společnosti.
               Podmínky plnění veřejné zakázky by měly být uvedeny v oznámení o zahájení zadávacího řízení, v předběžném oznámení coby prostředku k vyhlášení soutěže nebo v zadávací dokumentaci.

               (105)

               Je důležité zajistit, aby subdodavatelé plnili příslušné povinnosti v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva stanovené právními předpisy Unie, vnitrostátními právními předpisy, kolektivními smlouvami nebo prostřednictvím ustanovení mezinárodního environmentálního, sociálního a pracovního práva uvedených v této směrnici, pokud jsou tato pravidla a jejich uplatňování v souladu s právem Unie, a to prostřednictvím vhodných opatření příslušných vnitrostátních orgánů v rámci jejich povinností a pravomocí, jako jsou například pracovněprávní inspekce nebo agentury pro ochranu životního prostředí.
               Je rovněž nezbytné zajistit v subdodavatelském řetězci určitou transparentnost, jelikož tak budou veřejným zadavatelům poskytnuty informace o osobách přítomných na staveništích, kde pro ně probíhají stavební práce, nebo o tom, které podniky poskytují služby v souvislosti s budovami, infrastrukturami či prostorami, jako jsou radnice, obecní školy, sportovní zařízení, přístavy nebo dálnice, za něž jsou veřejní zadavatelé odpovědní nebo nad nimiž vykonávají přímý dohled. Je třeba upřesnit, že povinnost poskytovat požadované informace bude v každém případě uložena hlavnímu dodavateli, buď na základě zvláštních smluvních ustanovení, která by každý veřejný zadavatel musel zahrnout do všech zadávacích řízení, nebo na základě povinností, které by členské státy uložily hlavním dodavatelům prostřednictvím všeobecně platných ustanovení.
               Je rovněž třeba vyjasnit, že podmínky související s vymáháním plnění příslušných povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva stanovených právními předpisy Unie, vnitrostátními právními předpisy, kolektivními dohodami nebo prostřednictvím ustanovení mezinárodního environmentálního, sociálního a pracovního práva uvedených v této směrnici, pokud jsou tato pravidla a jejich uplatňování v souladu s právem Unie, by se měly použít ve všech případech, kdy vnitrostátní právní předpisy členského státu stanoví mechanismus společné odpovědnosti mezi subdodavateli a hlavním dodavatelem. Dále je třeba výslovně uvést, že členské státy by měly mít možnost přijmout další opatření, například rozšířit povinnosti týkající se transparentnosti, umožnit přímé platby subdodavatelům nebo umožnit či nařídit veřejným zadavatelům, aby ověřili, že subdodavatelé nejsou v některé ze situací, jež vyžadují vyloučení hospodářských subjektů. Pokud se na subdodavatele použijí tato opatření, měla by být zajištěna konzistentnost s ustanoveními, která se vztahují na hlavní dodavatele, aby v případě, že se vyskytnou důvody pro povinné vyloučení, následoval požadavek, aby hlavní dodavatel dotčeného subdodavatele nahradil. Pokud dané ověření prokáže výskyt nepovinných důvodů pro vyloučení, mělo by být vyjasněno, že veřejní zadavatelé mohou nahrazení vyžadovat. Mělo by však být rovněž výslovně stanoveno, že veřejní zadavatelé mohou být nuceni vyžadovat nahrazení dotčeného subdodavatele, pokud se v těchto případech ukázalo jako nutné vyloučit hlavní dodavatele.
               Rovněž by mělo být výslovně stanoveno, že členské státy mají i nadále možnost stanovit v rámci vnitrostátních právních předpisů přísnější pravidla odpovědnosti nebo přijmout podle vnitrostátních právních předpisů další opatření týkající se přímých plateb subdodavatelům.

               (106)

               Mělo by být připomenuto, že pro výpočet lhůt obsažených v této směrnici se použije nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (18).

               (107)

               Je nezbytné vyjasnit podmínky, za nichž změny smluv na veřejné zakázky během jejího plnění vyžadují nové zadávací řízení, přičemž je třeba zohlednit příslušnou judikaturu Soudního dvora Evropské unie. Nové zadávací řízení je vyžadováno v případě podstatných změn původní veřejné zakázky, zejména budou-li se týkat rozsahu a obsahu vzájemných práv a povinností smluvních stran, včetně rozdělení práv duševního vlastnictví. Tyto změny ukazují na záměr smluvních stran znovu jednat o zásadních podmínkách veřejné zakázky. To se týká zejména případu, kdy by změněné podmínky mohly mít dopad na výsledek řízení, pokud by byly součástí původního řízení.
               Změny smlouvy na veřejnou zakázku vedoucí k méně významné změně hodnoty veřejné zakázky až do určité výše by měly být vždy možné, aniž by bylo třeba zahájit nové zadávací řízení. Za tímto účelem a pro zajištění právní jistoty by tato směrnice měla stanovit finanční limity de minimis, pod jejichž úrovní není nutné zahajovat nové zadávací řízení. Změny smlouvy na veřejnou zakázku překračující tyto finanční limity by měly být možné, aniž by bylo třeba provést nové zadávací řízení, pokud splňují příslušné podmínky stanovené v této směrnici.

               (108)

               Veřejní zadavatelé se mohou ocitnout v situacích, kdy jsou zapotřebí dodatečné stavební práce, dodávky nebo služby; v těchto případech lze odůvodnit změnu původní smlouvy na veřejnou zakázku bez zahájení nového zadávacího řízení, zejména pokud jsou dodatečné dodávky určeny buď k částečnému nahrazení nebo k rozšíření stávajících služeb, dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila veřejného zadavatele k pořízení materiálu, stavebních prací či služeb, které mají odlišné technické vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě.

               (109)

               Veřejní zadavatelé mohou čelit vnějším okolnostem, které nemohou předvídat při zadávání veřejné zakázky, zejména pokud plnění veřejné zakázky pokrývá delší časový úsek. V takovém případě je nezbytná určitá míra flexibility pro přizpůsobení veřejné zakázky těmto okolnostem, aniž by muselo být zahájeno nové zadávací řízení. Pojem nepředvídatelné okolnosti se týká okolností, jež nemohl veřejný zadavatel předpokládat ani přes přiměřeně pečlivou přípravu zadávacího řízení na původní veřejnou zakázku při zohlednění jemu dostupných prostředků, povahy a vlastností konkrétního projektu, osvědčených postupů v dotčené oblasti a potřeby zajistit vhodný poměr mezi zdroji vynakládanými na přípravu zadání veřejné zakázky a její odhadovanou hodnotou. Neplatí to však v případech, kdy je výsledkem úprav změna povahy veřejné zakázky, například kvůli nahrazení stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být poskytnuty, jiným plněním, nebo kvůli zásadní změně typu veřejné zakázky, protože v takové situaci lze předpokládat hypotetický dopad na výsledek zadávacího řízení.

               (110)

               V souladu se zásadami rovného zacházení a transparentnosti by neměl být úspěšný uchazeč nahrazen, například pokud je veřejná zakázka ukončena z důvodů nedostatků v plnění, jiným hospodářským subjektem, aniž by byla veřejná zakázka znovu otevřena hospodářské soutěži. Avšak úspěšný uchazeč plnící veřejnou zakázku by měl mít možnost, zejména pokud byla veřejná zakázka zadána více než jednomu podniku, během jejího plnění projít určitými strukturálními změnami, například čistě interní reorganizací, převzetím, fúzí a akvizicí nebo insolvencí. Tyto strukturální změny by neměly automaticky vyžadovat nové zadávací řízení na všechny veřejné zakázky plněné tímto uchazečem.

               (111)

               Veřejní zadavatelé by měli mít možnost provést změny ve smlouvách na veřejnou zakázku na základě ustanovení o změnách nebo opčních právech, nicméně tato ustanovení by jim neměla poskytovat neomezenou volnost. Tato směrnice by proto měla stanovit, v jakém rozsahu bude možné provádět změny původní smlouvy na veřejnou zakázku. Mělo by se upřesnit, že dostatečně přesně formulovaná ustanovení o změnách či opčních právech mohou například stanovit indexaci cen nebo zajistit, aby například telekomunikační zařízení, které má být dodáno v průběhu určitého období, bylo nadále vyhovující, a to i v případě změny komunikačních protokolů nebo jiných technologických změn. V rámci těchto dostatečně přesně formulovaných ustanovení by mělo být také možné stanovit takové úpravy smlouvy na veřejnou zakázku, které jsou nutné z důvodu technických obtíží, jež se vyskytly při provozu či údržbě. Mělo by se rovněž připomenout, že ve smlouvě na veřejnou zakázku by například mohla být zahrnuta běžná údržba a rovněž mimořádné údržbářské zásahy, které by mohly být nutné za účelem zajištění nepřetržitosti veřejné služby.

               (112)

               Veřejní zadavatelé někdy čelí okolnostem, které vyžadují okamžité ukončení smluv na veřejné zakázky za účelem splnění povinností podle práva Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek. Členské státy by proto měly zajistit, aby veřejní zadavatelé měli možnost, za podmínek stanovených příslušnými vnitrostátními právními předpisy, ukončit smlouvu na veřejnou zakázku během doby její platnosti, vyžaduje-li to právo Unie.

               (113)

               Výsledky pracovního dokumentu Komise ze dne 27. června 2011 nazvaného „Zpráva o hodnocení dopadů a účinnosti právních předpisů Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek“ ukázaly, že by mělo být přezkoumáno vyjmutí některých služeb z oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES. V důsledku toho by měla být oblast působnosti této směrnice rozšířena na řadu služeb.

               (114)

               Některé kategorie služeb mají i nadále ze své podstaty omezený přeshraniční rozměr, zejména služby známé pod označením osobní služby, jako jsou některé sociální, zdravotní a vzdělávací služby. Tyto služby jsou poskytovány v rámci určitého kontextu, který se v jednotlivých členských státech kvůli různým kulturním tradicím zásadním způsobem liší. Proto by měl být vytvořen zvláštní režim pro veřejné zakázky v této oblasti služeb s vyšším finančním limitem, než je finanční limit pro jiné služby.
               Osobní služby v hodnotě nižší, než je tento finanční limit, obvykle pro poskytovatele z jiných členských států nebudou zajímavé, pokud neexistují konkrétní informace o opaku, například financování přeshraničních projektů z prostředků Unie.
               Veřejné zakázky na osobní služby převyšující tento finanční limit by měly podléhat transparentnosti v rámci celé Unie. S ohledem na význam kulturního kontextu a citlivost těchto služeb by členské státy měly mít možnost organizovat výběr poskytovatelů služeb způsobem, který považují za nejvhodnější. Pravidla této směrnice tuto zásadu respektují tím, že u těchto služeb vyžadují pouze dodržování základních zásad transparentnosti a rovného zacházení a zajišťují, aby veřejní zadavatelé mohli používat specifická kritéria kvality pro výběr poskytovatelů služeb, jako jsou kritéria stanovená dobrovolným evropským rámcem pro zajišťování kvality v sociálních službách Výboru pro sociální ochranu. Při určování postupů, které se mají při zadávání veřejných zakázek na osobní služby použít, by členské státy měly mít na zřeteli článek 14 Smlouvy o fungování EU a Protokol č. 26. Přitom by měly rovněž dbát na cíle týkající se zjednodušování a snižování administrativní zátěže pro veřejné zadavatele i hospodářské subjekty; je třeba vyjasnit, že takovýto přístup by mohl spočívat i ve využívání pravidel pro veřejné zakázky na služby i u veřejných zakázek, na něž se zvláštní režim nevztahuje.
               Členské státy nebo orgány veřejné správy mají i nadále možnost poskytovat tyto služby samy nebo uspořádat sociální služby způsobem, který nezahrnuje zadávání veřejných zakázek, například prostřednictvím financování těchto služeb nebo udělováním licencí či povolení všem hospodářským subjektům, které splňují podmínky předem stanovené veřejným zadavatelem, bez jakýchkoliv omezení či kvót za předpokladu, že takový systém zajistí dostatečnou publicitu a že je v souladu se zásadami transparentnosti a nediskriminace.

               (115)

               Obdobně hotelové a restaurační služby jsou obvykle nabízeny pouze subjekty, které se nacházejí na konkrétním místě poskytování těchto služeb, a proto rovněž mají omezený přeshraniční rozměr. Proto by se na ně měl vztahovat pouze zvláštní režim, jenž se použije od finančního limitu 750 000 EUR. Rozsáhlé veřejné zakázky na hotelové a restaurační služby překračující tento finanční limit mohou být zajímavé pro různé hospodářské subjekty, jako jsou cestovní kanceláře a agentury a jiní zprostředkovatelé, a to i na přeshraničním základě.

               (116)

               Podobně se některé právní služby týkají výlučně otázek čistě vnitrostátního práva a jsou tedy typicky nabízeny subjekty umístěnými v dotčeném členském státě a mají tedy rovněž jen omezený přeshraniční rozměr. Měl by se na ně tudíž vztahovat pouze zvláštní režim, a to od finančního limitu 750 000 EUR. Veřejné zakázky na rozsáhlé právní služby překračující tento finanční limit mohou být zajímavé pro různé hospodářské subjekty, jako jsou mezinárodní právnické firmy, a to i na přeshraničním základě, zejména pokud zahrnují právní otázky vyplývající z práva Unie či mezinárodního práva nebo řešené na jeho pozadí, nebo pokud se týkají více zemí.

               (117)

               Ze zkušeností vyplývá, že u řady jiných služeb, jako jsou záchranné služby, hasičské služby a vězeňské služby, je určitý přeshraniční zájem přítomen obvykle pouze od chvíle, kdy dosáhnou dostatečného kritického množství z důvodu jejich poměrně vysoké ceny. V rozsahu, v jakém nejsou z působnosti této směrnice vyjmuty, by uvedené služby měly být zahrnuty do zjednodušeného režimu. Jestliže je jejich poskytování skutečně založeno na veřejných zakázkách, jiné kategorie služeb, jako jsou vládní služby nebo poskytování služeb společnosti, by v obvyklých podmínkách pravděpodobně představovaly přeshraniční zájem až od finančního limitu 750 000 EUR, a měly by tedy podléhat pouze zjednodušenému režimu.

               (118)

               Za účelem zajištění nepřetržitosti veřejných služeb by tato směrnice měla umožnit, aby mohla být účast v zadávacích řízeních na některé služby v oblasti zdravotní péče, sociální péče a kultury vyhrazena určitým organizacím, u nichž zaměstnanci mají podíl na vlastnictví či aktivně se účastní jejího vedení, a stávajícím organizacím, jako jsou družstva, aby se podílely na poskytování těchto služeb koncovým uživatelům. Toto ustanovení je svým rozsahem omezeno výlučně na některé služby zdravotní péče, sociální péče a související služby, některé vzdělávací služby, knihovnické, archivářské, muzejní a jiné kulturní služby, sportovní služby a služby pro soukromé domácnosti a nemá za cíl zahrnout kteroukoli z výjimek stanovených jinde v této směrnici. Na tyto služby by se měl vztahovat pouze zjednodušený režim).

               (119)

               Je vhodné označit tyto služby odkazem na konkrétní položky společného slovníku pro veřejné zakázky (dále jen „CPV“) přijatým nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (19), který je hierarchicky strukturovanou nomenklaturou rozdělenou do oddílů, skupin, tříd, kategorií a podkategorií. Aby se vyloučila právní nejistota, mělo by být vyjasněno, že odkaz na oddíl neznamená automaticky odkaz na podřazené pododdíly. Takové komplexní pokrytí by místo toho mělo být výslovně stanoveno uvedením všech příslušných položek, případně uvedením příslušných kódů.

               (120)

               Soutěže o návrh byly tradičně většinou používány v oblastech územního plánování, architektury a inženýrství nebo zpracování dat. Mělo by však být připomenuto, že tyto flexibilní nástroje by mohly být využity rovněž pro jiné účely, jako například pro získání plánů na finanční inženýrství, jež by optimalizovaly podporu malých a středních podniků v rámci společných evropských zdrojů pro nejmenší až střední podniky (iniciativa JEREMIE) nebo programů Unie na podporu malých a středních podniků v daném členském státě. Soutěže o návrh využívané pro získávání plánů na toto finanční inženýrství by mohly rovněž uvádět, že následné veřejné zakázky na služby na realizaci tohoto finančního inženýrství by byly zadány vítězi nebo jednomu z vítězů soutěže o návrh prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění.

               (121)

               Z hodnocení vyplývá, že v uplatňování pravidel Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek lze ještě dosáhnout značného zlepšení. Za účelem účinnějšího a důslednějšího uplatňování těchto pravidel je nezbytné získat dobrý přehled o případných systémových problémech a obecné praxi vnitrostátních politik v oblasti veřejných zakázek, aby řešení možných problémů mohlo probíhat cíleněji. Tento přehled je třeba získat náležitým sledováním, jehož výsledky by měly být pravidelně uveřejňovány, aby umožňovaly informovanou diskusi o možném vylepšení pravidel pro zadávání veřejných zakázek a praxe. Získání tohoto dobrého přehledu by mohlo rovněž poskytnout informace o uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek v souvislosti s prováděním projektů spolufinancovaných Unií. Členské státy by měly i nadále mít možnost rozhodnout, kdo a jak by toto sledování měl provádět v praxi; přitom by jim měla zůstat také možnost rozhodnout, zda by monitorování mělo být založeno na namátkové kontrole ex-post, nebo na systematické kontrole ex-ante zadávacích řízení, na něž se vztahuje tato směrnice. Měla by existovat možnost upozornit na případné problémy příslušné orgány; nemělo by přitom být nutné, aby subjekty provádějící sledování měly způsobilost být účastníkem soudního řízení.
               Lepší pokyny, informace a podpora pro veřejné zadavatele a hospodářské subjekty by rovněž mohly výrazně přispět ke zvýšení efektivity zadávání veřejných zakázek, a to prostřednictvím zlepšení znalostí, větší právní jistoty a profesionalizace postupů zadávání veřejných zakázek. Tyto pokyny by veřejným zadavatelům a hospodářským subjektům měly být zpřístupněny, kdykoli se ukáže, že je nezbytné zlepšit řádné uplatňování pravidel. Poskytované pokyny by měly pokrývat všechny otázky spojené se zadáváním veřejných zakázek, jako je plánování nákupů, řízení, volba postupů a nástrojů a osvědčené postupy při vedení řízení. Co se týče právních otázek, neměly by pokyny nezbytně představovat úplnou právní analýzu příslušných otázek; mohly by se omezit na obecný přehled prvků, jež je třeba zohlednit při následné podrobné analýze příslušných otázek, například upozornit na judikaturu, jež může být relevantní, nebo na poznámky k pokynům či jiné zdroje, které se danou konkrétní otázkou zabývaly.

               (122)

               Směrnice 89/665/EHS stanoví, že alespoň každé osobě, která má nebo měla zájem na získání určité veřejné zakázky a které v důsledku domnělého porušení práva Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek nebo vnitrostátních pravidel, která toto právo provádějí, vznikla nebo hrozí újma, mají být dostupná určitá přezkumná řízení. Tato směrnice by na uvedená přezkumná řízení neměla mít dopad. Občané, zúčastněné strany – ať již sdružené v organizacích či nikoli – a další osoby nebo subjekty, jež nemají přístup k přezkumným řízením podle směrnice 89/665/EHS, nicméně coby daňoví poplatníci mají legitimní zájem na řádném zadávání veřejných zakázek. Proto by měli mít možnost upozornit na případná porušení této směrnice příslušné orgány nebo organizace, a to jinak než prostřednictvím přezkumných řízení podle směrnice 89/665/EHS a aniž by museli mít způsobilost být účastníkem soudního řízení. Aby nedošlo k duplicitě stávajících orgánů či organizací, měly by mít členské státy možnost upravit přístup k obecným orgánům či organizacím dohledu, odvětvovým subjektům dozoru, obecním orgánům dozoru, orgánům ochrany hospodářské soutěže, veřejnému ochránci práv nebo vnitrostátním kontrolním úřadům.

               (123)

               Za účelem plného využití potenciálu veřejných zakázek k dosažení cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění bude svou úlohu muset sehrát také strategické zadávání veřejných zakázek s environmentálním, sociálním a inovačním rozměrem. Je proto důležité získat celkový přehled o vývoji v oblasti strategického zadávání veřejných zakázek, a vytvořit si tak informovaný názor na obecné trendy na souhrnné (makro) úrovni v této oblasti. V této souvislosti je samozřejmě možno použít veškeré již připravené relevantní zprávy.

               (124)

               Vzhledem k potenciálu malých a středních podniků pro vytváření pracovních míst, růst a inovace je důležité podporovat jejich účast na veřejných zakázkách, a to jak prostřednictvím vhodných ustanovení této směrnice, tak prostřednictvím iniciativ na vnitrostátní úrovni. Nová ustanovení této směrnice by měla přispět ke zvýšení úspěšnosti, čímž se rozumí podíl malých a středních podniků na celkové hodnotě zadaných veřejných zakázek. Není vhodné stanovit povinné podíly úspěšnosti, nicméně vnitrostátní iniciativy na podporu účasti malých a středních podniků by měly být vzhledem k jejich významu důkladně sledovány.

               (125)

               Řada postupů a pracovních metod již byla zavedena v souvislosti se sděleními Komise a jejími kontakty s členskými státy, jako jsou sdělení a kontakty týkající se postupů stanovených podle článků 258 a 260 Smlouvy o fungování EU, v rámci Systému pro řešení sporů na vnitřním trhu (síť SOLVIT) a projektu EU Pilot, jež se touto směrnicí samozřejmě nemění. Měly by však být doplněny o určení jediného kontaktního místa pro spolupráci s Komisí v každém členském státě, jež by působilo jako jediné centrum pro otázky související se zadáváním veřejných zakázek v daném členském státě. Tuto úlohu by mohly plnit osoby nebo organizace, které jsou již pravidelně v kontaktu s Komisí ohledně otázek spojených se zadáváním veřejných zakázek, jako například vnitrostátní kontaktní místa, členové Poradního výboru pro veřejné zakázky, členové sítě pro veřejné zakázky nebo vnitrostátní koordinátoři.

               (126)

               Pro zajištění řádných řízení včetně účinného boje proti korupci a podvodům má zásadní význam zpětná dohledatelnost a transparentnost rozhodování v rámci zadávacích řízení. Veřejní zadavatelé by proto měli uchovávat kopie uzavřených veřejných zakázek vysoké hodnoty, aby byli schopni poskytnout přístup k těmto dokumentům zúčastněným stranám v souladu s příslušnými předpisy o přístupu k dokumentům. Zásadní prvky a rozhodnutí u jednotlivých zadávacích řízení by navíc měly být zdokumentovány ve zprávě o veřejné zakázce. Za účelem co možná největšího omezení administrativní zátěže by mělo být dovoleno, aby zpráva o veřejné zakázce odkazovala na informace již obsažené v příslušném oznámení o výsledku zadávacího řízení. Zlepšit je třeba také elektronické systémy pro uveřejňování těchto oznámení spravované Komisí, a to s cílem usnadnit zadávání údajů na jedné straně a zároveň získávání souhrnných zpráv a výměnu údajů mezi systémy na straně druhé.

               (127)

               V zájmu zjednodušení administrativy a za účelem snížení zátěže členských států by Komise měla pravidelně zkoumat, zda kvalita a úplnost informací obsažených v oznámeních, která jsou uveřejňována v souvislosti se zadávacími řízeními, Komisi postačují ke shromáždění statistických informací, jež by jinak musely členské státy poskytovat.

               (128)

               Pro výměnu informací, které je zapotřebí při provádění zadávacích řízení v přeshraničních situacích, je nezbytná účinná správní spolupráce, a to zejména v souvislosti s ověřováním důvodů pro výjimky a kritérií pro výběr a uplatňováním kvalitativních a environmentálních norem a seznamů schválených hospodářských subjektů. Výměna informací podléhá vnitrostátním právním předpisům o důvěrnosti. Z této směrnice proto pro členské státy nevyplývá povinnost provádět výměnu informací nad rámec informací, k nimž mají přístup vnitrostátní veřejní zadavatelé. Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1024/2012 (20) by mohl být užitečným elektronickým prostředkem pro usnadnění a posílení správní spolupráce, s jehož pomocí by byla řízena výměna informací na základě jednoduchých a jednotných postupů překonávajících jazykové překážky. Za účelem testu udržitelnosti rozšíření systém IMI tak, aby pokrýval výměnu informací podle této směrnice, by proto měl být co nejdříve zahájen pilotní projekt.

               (129)

               Za účelem zohlednění rychlého technického, hospodářského a regulačního vývoje by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o méně podstatné části této směrnice. Komise by měla být vzhledem k potřebě dodržování mezinárodních dohod oprávněna ke změně technických postupů pro metody výpočtů finančních limitů, jakož i k pravidelnému přezkumu samotných finančních limitů a přizpůsobování přílohy X; seznamy ústředních orgánů státní správy podléhají změnám v důsledku správních změn na vnitrostátní úrovni. Tyto změny jsou oznamovány Komisi, která by měla být oprávněna k přizpůsobování přílohy I; odkazy na nomenklaturu CPV mohou procházet regulatorními změnami na úrovni EU a je nezbytné, aby se uvedené změny promítly do textu této směrnice; technické údaje a charakteristiky zařízení pro elektronický příjem by měly být aktualizovány s ohledem na technologický pokrok; rovněž je nezbytné, aby byla Komise zmocněna k tomu, aby za účelem zajištění interoperability technických formátů, procesů a předávání zpráv v zadávacích řízeních, která probíhají pomocí prostředků elektronické komunikace, a současného zohlednění technického pokroku učinila z některých norem pro elektronickou komunikaci normy povinné; seznam legislativních aktů Unie, kterými se zavádějí společné metody výpočtu nákladů životního cyklu, je třeba rychle upravovat tak, aby zahrnoval odvětvová opatření. Aby byly tyto potřeby naplněny, měla by být Komise oprávněna k aktualizaci seznamu legislativních aktů včetně metod výpočtu nákladů životního cyklu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

               (130)

               Při uplatňování této směrnice by měla Komise konzultovat příslušné skupiny odborníků v oblasti elektronického zadávání veřejných zakázek, přičemž je třeba zajistit vyvážené složení skupin hlavních zúčastněných stran.

               (131)

               Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení této směrnice, pokud jde o vypracování standardních formulářů pro uveřejňování oznámení a standardních formulářů pro vlastní prohlášení, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (21).

               (132)

               Při přijímání prováděcích aktů týkajících se standardních formulářů pro uveřejňování oznámení, které nebudou mít dopad ani z finančního hlediska, ani ohledně povahy a rozsahu povinností vyplývajících z této směrnice, by se měl použít poradní postup. Tyto akty jsou naopak charakterizovány pouze administrativním účelem a slouží k usnadnění používání pravidel stanovených v této směrnici.

               (133)

               Při přijímání prováděcích aktů týkajících se standardních formulářů pro vlastní prohlášení by se měl použít přezkumný postup s ohledem na to, jaký mají tato vlastní prohlášení dopad na zadávání veřejných zakázek, a že hrají ústřední roli při zjednodušování požadavků týkajících se dokumentace v rámci zadávacích řízení.

               (134)

               Komise by měla přezkoumat dopady na vnitřní trh vyplývající z uplatnění finančních limitů a předložit o nich zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Přitom by měla zohlednit faktory, jako je míra přeshraničního zadávání veřejných zakázek, účast malých a středních podniků, transakční náklady a poměr mezi náklady a přínosy.
               Podle čl. XXII odst. 7 dohody o vládních zakázkách musí být dohoda o vládních zakázkách tři roky po svém vstupu v platnost a následně v pravidelných intervalech předmětem dalšího jednání. V této souvislosti by s ohledem na dopady inflace vzhledem k dlouhému období beze změn finančních limitů v dohodě o vládních zakázkách měla být přezkoumána přiměřenost úrovně finančních limitů; pokud by se v důsledku toho měly úrovně finančních limitů změnit, měla by Komise případně přijmout návrh právního aktu na změnu finančních limitů uvedených v této směrnici.

               (135)

               S ohledem na aktuální jednání o horizontálních ustanoveních upravujících vztahy se třetími zeměmi v souvislosti s veřejnými zakázkami by Komise měla pečlivě sledovat globální obchodní situaci a posoudit postavení Unie z hlediska konkurenceschopnosti.

               (136)

               Jelikož cíle této směrnice, totiž koordinace právních a správních předpisů členských států upravujících určité postupy zadávání veřejných zakázek, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

               (137)

               Směrnice 2004/18/ES by měla být zrušena.

               (138)

               Členské státy se v souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje legislativní orgán předložení těchto dokumentů za odůvodněné,

         PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

               HLAVA I:

            OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY

               KAPITOLA I:

            Oblast působnosti a definice

               ODDÍL 1:

            PŘEDMĚT A DEFINICE

               Článek 1:

            Předmět a oblast působnosti

               Článek 2:

            Definice

               Článek 3:

            Smíšené zakázky

               ODDÍL 2:

            FINANČNÍ LIMITY

               Článek 4:

            Finanční limity

               Článek 5:

            Metody výpočtu odhadované hodnoty veřejných zakázek

               Článek 6:

            Úprava finančních limitů a seznamu ústředních orgánů státní správy

               ODDÍL 3:

            VÝJIMKY

               Článek 7:

            Veřejné zakázky v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb

               Článek 8:

            Zvláštní výjimky v oblasti elektronických komunikací

               Článek 9:

            Veřejné zakázky zadávané a soutěže o návrh zadávané organizované podle mezinárodních pravidel

               Článek 10:

            Zvláštní výjimky pro veřejné zakázky na služby

               Článek 11:

            Veřejné zakázky na služby zadávané na základě výhradního práva

               Článek 12:

            Veřejné zakázky mezi subjekty ve veřejném sektoru

               ODDÍL 4:

            ZVLÁŠTNÍ SITUACE

               Pododdíl 1:

            Dotované veřejné zakázky a služby v oblasti výzkumu a vývoje

               Článek 13:

            Veřejné zakázky dotované veřejnými zadavateli

               Článek 14:

            Služby v oblasti výzkumu a vývoje

               Pododdíl 2:

            Zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti

               Článek 15:

            Obrana a bezpečnost

               Článek 16:

            Smíšené zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti

               Článek 17:

            Veřejné zakázky a soutěže o návrh v oblasti obrany a bezpečnosti, které jsou zadávány nebo organizovány podle mezinárodních pravidel

               KAPITOLA II:

            Obecná pravidla

               Článek 18:

            Zásady zadávání veřejných zakázek

               Článek 19:

            Hospodářské subjekty

               Článek 20:

            Vyhrazené veřejné zakázky

               Článek 21:

            Ochrana důvěrných informací

               Článek 22:

            Pravidla pro komunikaci

               Článek 23:

            Nomenklatura

               Článek 24:

            Střet zájmů

               HLAVA II:

            PRAVIDLA PRO ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

               KAPITOLA I:

            Zadávací řízení

               Článek 25:

            Podmínky vztahující se k dohodě o vládních zakázkách a dalším mezinárodním dohodám

               Článek 26:

            Výběr druhu zadávacího řízení

               Článek 27:

            Otevřené řízení

               Článek 28:

            Užší řízení

               Článek 29:

            Jednací řízení s uveřejněním

               Článek 30:

            Soutěžní dialog

               Článek 31:

            Inovační partnerství

               Článek 32:

            Použití jednacího řízení bez předchozího zveřejnění

               KAPITOLA II:

            Techniky a nástroje pro elektronické a souhrnné zadávání veřejných zakázek

               Článek 33:

            Rámcové dohody

               Článek 34:

            Dynamické nákupní systémy

               Článek 35:

            Elektronické aukce

               Článek 36:

            Elektronické katalogy

               Článek 37:

            Centralizované nákupní činnosti a centrální zadavatelé

               Článek 38:

            Příležitostné společné zadávání veřejných zakázek

               Článek 39:

            Zadávání veřejných zakázek za účasti veřejných zadavatelů z různých členských států

               KAPITOLA III:

            Průběh řízení

               ODDÍL 1:

            PŘÍPRAVA

               Článek 40:

            Předběžné tržní konzultace

               Článek 41:

            Předchozí účast zájemců nebo uchazečů

               Článek 42:

            Technické specifikace

               Článek 43:

            Štítky

               Článek 44:

            Zkušební protokoly, osvědčení a další doklady

               Článek 45:

            Varianty

               Článek 46:

            Rozdělení veřejných zakázek na části

               Článek 47:

            Stanovení lhůt

               ODDÍL 2:

            UVEŘEJŇOVÁNÍ A TRANSPARENTNOST

               Článek 48:

            Předběžná oznámení

               Článek 49:

            Oznámení o zahájení zadávacího řízení

               Článek 50:

            Oznámení o výsledku zadávacího řízení

               Článek 51:

            Forma a způsob uveřejňování oznámení

               Článek 52:

            Uveřejnění na vnitrostátní úrovni

               Článek 53:

            Dostupnost zadávací dokumentace v elektronické podobě

               Článek 54:

            Výzvy určené zájemcům

               Článek 55:

            Informování zájemců a uchazečů

               ODDÍL 3.:

            VÝBĚR ÚČASTNÍKŮ A ZADÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

               Článek 56:

            Obecné zásady

               Pododdíl 1:

            Kritéria pro výběr na základě kvalifikace

               Článek 57:

            Důvody pro vyloučení

               Článek 58:

            Kvalifikační kritéria pro výběr

               Článek 59:

            Jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky

               Článek 60:

            Doklady

               Článek 61:

            Online databáze dokladů (e-Certis)

               Článek 62:

            Normy zajišťování jakosti a normy environmentálního řízení

               Článek 63:

            Využití kapacity jiných subjektů

               Článek 64:

            Úřední seznamy schválených hospodářských subjektů a osvědčení od subjektů veřejného nebo soukromého práva

               Pododdíl 2:

            Snížení počtu zájemců, nabídek a řešení

               Článek 65:

            Snížení počtu jinak kvalifikovaných zájemců, kteří mají být vyzváni k účasti

               Článek 66:

            Snížení počtu nabídek a řešení

               Pododdíl 3:

            Zadání veřejné zakázky

               Článek 67:

            Kritéria pro zadání veřejné zakázky

               Článek 68:

            Náklady životního cyklu

               Článek 69:

            Mimořádně nízké nabídky

               KAPITOLA IV:

            Plnění veřejné zakázky

               Článek 70:

            Podmínky plnění veřejné zakázky

               Článek 71:

            Využití subdodavatele

               Článek 72:

            Změny smluv na veřejné zakázky v době jejich trvání

               Článek 73:

            Ukončení smluv na veřejné zakázky

               HLAVA III:

            ZVLÁŠTNÍ REŽIMY ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

               KAPITOLA I:

            Sociální a další zvláštní služby

               Článek 74:

            Zadávání veřejných zakázek na sociální a jiné zvláštní služby

               Článek 75:

            Uveřejňování oznámení

               Článek 76:

            Zásady zadávání veřejných zakázek

               Článek 77:

            Vyhrazené veřejné zakázky na některé služby

               KAPITOLA II:

            Pravidla pro soutěže o návrh

               Článek 78:

            Oblast působnosti

               Článek 79:

            Oznámení

               Článek 80:

            Pravidla týkající se organizování veřejných soutěží o návrh a výběr účastníků

               Článek 81:

            Složení poroty

               Článek 82:

            Rozhodnutí poroty

               HLAVA IV:

            SPRÁVA

               Článek 83:

            Vymáhání

               Článek 84:

            Jednotlivé zprávy o zadávacích řízeních

               Článek 85:

            Podávání zpráv členskými státy a statistické informace

               Článek 86:

            Správní spolupráce

               HLAVA V:

            PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               Článek 87:

            Výkon přenesené pravomoci

               Článek 88:

            Postup pro naléhavé případy

               Článek 89:

            Postup projednávání ve výboru

               Článek 90:

            Provedení a přechodná ustanovení

               Článek 91:

            Zrušení

               Článek 92:

            Přezkum

               Článek 93:

            Vstup v platnost

               Článek 94:

            Určení

         PŘÍLOHY:

               PŘÍLOHA I:

            ÚSTŘEDNÍ ORGÁNY STÁTNÍ SPRÁVY

               PŘÍLOHA II:

            SEZNAM ČINNOSTÍ PODLE ČL. 2 ODST.1 BODU 6 PÍSM. a)

               PŘÍLOHA III:

            SEZNAM VÝROBKŮ PODLE ČL. 4 ODST. b) PRO VEŘEJNÉ ZAKÁZKY ZADÁVANÉ VEŘEJNÝMI ZADAVATELI V OBLASTI OBRANY

               PŘÍLOHA IV:

            POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE NÁSTROJŮ A ZAŘÍZENÍ PRO ELEKTRONICKÝ PŘÍJEM NABÍDEK, ŽÁDOSTÍ O ÚČAST, JAKOŽ I PLÁNŮ A PROJEKTŮ V SOUTĚŽÍCH O NÁVRH

               PŘÍLOHA V:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍCH

               Část A:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍCH O UVEŘEJNĚNÍ PŘEDBĚŽNÉHO OZNÁMENÍ NA PROFILU KUPUJÍCÍHO

               Část B:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V PŘEDBĚŽNÝCH OZNÁMENÍCH (jak uvedeno v článku 48)

               Část C:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍCH O ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ (jak uvedeno v článku 49)

               Část D:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O VÝSLEDKU ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ (jak uvedeno je v článku 50)

               Část E:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O SOUTĚŽI O NÁVRH (jak uvedeno je v čl. 79 odst. 1)

               Část F:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O VÝSLEDCÍCH SOUTĚŽE (podle čl. 79 odst. 2)

               Část G:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍCH O ZMĚNÁCH VEŘEJNÉ ZAKÁZKY V PRŮBĚHU JEJÍHO TRVÁNÍ (jak uvedeno je v čl. 72 odst. 1)

               Část H:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍCH O ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍCH ŘÍZENÍ NA SOCIÁLNÍ A JINÉ ZVLÁŠTNÍ SLUŽBY (jak uvedeno v čl. 75 odst. 1)

               Část I:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V PŘEDBĚŽNÝCH OZNÁMENÍCH O VEŘEJNÝCH ZAKÁZKÁCH NA SOCIÁLNÍ A JINÉ ZVLÁŠTNÍ SLUŽBY (jak uvedeno v čl. 75 odst. 1)

               Část J:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍCH O VÝSLEDKU ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ NA SOCIÁLNÍ A JINÉ ZVLÁŠTNÍ SLUŽBY (jak uvedeno v čl. 75 odst. 2)

               PŘÍLOHA VI:

            INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V ZADÁVACÍ DOKUMENTACI ELEKTRONICKÝCH AUKCÍ (čl. 35 odst. 4)

               PŘÍLOHA VII:

            DEFINICE NĚKTERÝCH TECHNICKÝCH SPECIFIKACÍ

               PŘÍLOHA VIII:

            HLAVNÍ POŽADAVKY NA UVEŘEJŇOVÁNÍ

               PŘÍLOHA IX:

            OBSAH VÝZEV K PODÁNÍ NABÍDEK, K ÚČASTI V DIALOGU NEBO K POTVRZENÍ ZÁJMU PODLE ČLÁNKU 54

               PŘÍLOHA X:

            SEZNAM MEZINÁRODNÍCH SOCIÁLNÍCH ÚMLUV A ÚMLUV O ŽIVOTNÍM PROSTŘEDÍ UVEDENÝ V ČL. 18 ODST. 2

               PŘÍLOHA XI:

            REJSTŘÍKY

               PŘÍLOHA XII:

            ZPŮSOBY PROKÁZÁNÍ SPLNĚNÍ KRITÉRIÍ PRO VÝBĚR

               PŘÍLOHA XIII:

            SEZNAM PRÁVNÍCH AKTŮ UNIE PODLE ČL. 68 ODST. 3

               PŘÍLOHA XIV:

            SLUŽBY PODLE ČLÁNKU 74

               PŘÍLOHA XV:

            SROVNÁVACÍ TABULKA

         HLAVA I

      OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY

      KAPITOLA I

         Oblast působnosti a definice

      Oddíl 1

         Předmět a definice

   Článek 1
   Předmět a oblast působnosti
   1.   Tato směrnice stanoví pravidla pro zadávání veřejných zakázek a organizování soutěží o návrh veřejnými zadavateli, jejichž odhadovaná hodnota dosahuje alespoň finančních limitů stanovených v článku 4.
   2.   Zadáváním veřejných zakázek ve smyslu této směrnice je pořízení prostřednictvím veřejné zakázky stavebních prací, dodávek nebo služeb jedním či více veřejnými zadavateli od hospodářských subjektů vybraných těmito veřejnými zadavateli bez ohledu na to, zda tyto stavební práce, dodávky nebo služby mají sloužit veřejnému účelu, či nikoli.
   3.   Na tuto směrnici se vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU.
   4.   Touto směrnicí není dotčena možnost členských států stanovit v souladu s právem Unie, co považují za služby obecného hospodářského zájmu, jakým způsobem by tyto služby měly být organizovány a financovány, v souladu s pravidly pro státní podpory, a jakým zvláštním povinnostem by měly podléhat. Touto směrnicí rovněž není dotčeno rozhodnutí veřejných orgánů, zda, jak a do jaké míry chtějí samy vykonávat veřejné funkce podle článku 14 Smlouvy o fungování EU a Protokolu č. 26.
   5.   Touto směrnicí není dotčen způsob, jakým členské státy organizují své systémy sociálního zabezpečení.
   6.   Dohody, rozhodnutí či jiné právní nástroje, které upravují rozdělení pravomocí a odpovědnosti za výkon veřejných úkolů mezi veřejnými zadavateli nebo skupinami veřejných zadavatelů a které nestanoví odměnu za smluvní plnění, se považují za věc vnitřní organizace dotčeného členského státu, a tudíž nejsou touto směrnicí žádným způsobem dotčeny.
   Článek 2
   Definice
   1.   Pro účely této směrnice se použijí následující definice:

               1)

               „veřejnými zadavateli“ se rozumí stát, regionální nebo místní orgány, veřejnoprávní subjekty, sdružení tvořená jedním nebo více takovými orgány či jedním nebo více veřejnoprávními subjekty;

               2)

               „ústředními orgány státní správy“ se rozumějí veřejní zadavatelé uvedení na seznamu v příloze I, a pokud dojde k úpravám nebo změnám na vnitrostátní úrovni, též jejich nástupnické subjekty;

               3)

               „veřejnými zadavateli na nižší úrovni“ se rozumějí všichni veřejní zadavatelé, kteří nejsou ústředními orgány státní správy;

               4)

               „veřejnoprávními subjekty“ se rozumějí subjekty se všemi těmito vlastnostmi:

                           a)

                           jsou založeny za zvláštním účelem spočívajícím v uspokojování potřeb obecného zájmu, které nemají průmyslovou nebo obchodní povahu;

                           b)

                           mají právní subjektivitu a

                           c)

                           jsou financovány převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo podléhají řídicímu dohledu těchto orgánů nebo subjektů; nebo je v jejich správním, řídícím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty;

               5)

               „veřejnými zakázkami“ nebo „smlouvami na veřejné zakázky“ se rozumějí úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli, jejichž předmětem je provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb;

               6)

               „veřejnými zakázkami na stavební práce“ se rozumějí veřejné zakázky, jejichž předmětem je jedno z následujících plnění:

                           a)

                           provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k některé z činností uvedených v příloze II;

                           b)

                           zhotovení, nebo projekt i zhotovení stavby;

                           c)

                           realizace stavby jakýmkoli způsobem, který odpovídá požadavkům stanoveným veřejným zadavatelem, jenž má rozhodující vliv na druh nebo projekt stavby;

               7)

               „stavbou“ se rozumí výsledek souboru pozemních nebo inženýrských stavebních prací, který je sám o sobě dostatečný k plnění hospodářské nebo technické funkce;

               8)

               „veřejnými zakázkami na dodávky“ se rozumějí veřejné zakázky, jejichž předmětem je koupě výrobků, leasing výrobků nebo jejich nájem, s možností následné koupě nebo bez ní. Veřejná zakázka na dodávky může jako vedlejší předmět zahrnovat umístění stavby a instalační práce;

               9)

               „veřejnými zakázkami na služby“ se rozumějí veřejné zakázky, jejichž předmětem je poskytování jiných služeb než služeb uvedených v bodě 6;

               10)

               „hospodářským subjektem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo skupina těchto osob nebo subjektů, včetně dočasných sdružení podniků, které na trhu nabízejí provedení stavebních prací nebo stavby, dodání výrobků nebo poskytování služeb;

               11)

               „uchazečem“ se rozumí hospodářský subjekt, který podal nabídku;

               12)

               „zájemcem“ se rozumí hospodářský subjekt, který se uchází o výzvu nebo byl vyzván k účasti v užším řízení, jednacím řízení, jednacím řízení bez uveřejnění, v soutěžním dialogu nebo v inovačním partnerství;

               13)

               „zadávací dokumentací“ se rozumějí všechny dokumenty vypracované veřejným zadavatelem nebo na něž veřejný zadavatel odkazuje, aby popsal či určil prvky veřejné zakázky nebo řízení, mezi něž patří oznámení o zahájení zadávacího řízení, předběžné oznámení, pokud je použito jako výzva k účasti v soutěži, technické specifikace, popisná dokumentace, navrhované smluvní podmínky, formát dokumentů předkládaných zájemci a uchazeči, informace o obecných povinnostech a jakékoli další dokumenty;

               14)

               „centralizovanými nákupními činnostmi“ se rozumějí činnosti realizované pravidelně v jedné z následujících forem:

                           a)

                           pořizování dodávek nebo služeb určených pro veřejné zadavatele;

                           b)

                           zadávání veřejných zakázek nebo uzavírání rámcových dohod na stavební práce, dodávky nebo služby určené pro veřejné zadavatele;

               15)

               „pomocnými nákupními činnostmi“ se rozumějí činnosti sestávající z poskytování podpory nákupním činnostem, zejména v těchto podobách:

                           a)

                           technická infrastruktura, která umožní veřejným zadavatelům zadávat veřejné zakázky nebo uzavírat rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby;

                           b)

                           poradenství při realizaci nebo přípravě zadávacích řízení;

                           c)

                           příprava a vedení zadávacích řízení jménem a na účet příslušného veřejného zadavatele;

               16)

               „centrálním zadavatelem“ se rozumí veřejný zadavatel, který provádí centralizované nákupní činnosti a případně i pomocné nákupní činnosti;

               17)

               „poskytovatelem služeb v oblasti zadávání zakázek“ se rozumí veřejný nebo soukromý subjekt, který na trhu nabízí pomocné nákupní činnosti;

               18)

               výrazem „písemný“ nebo „písemně“ se rozumí jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován, včetně informací, které jsou přenášeny a ukládány elektronickými prostředky;

               19)

               „elektronickým prostředkem“ se rozumí elektronické zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, přenesených a přijatých telefonicky nebo telegraficky, rádiově, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky;

               20)

               „životním cyklem“ se rozumějí všechny po sobě jdoucí nebo provázané fáze, zahrnující výzkum a vývoj, pokud mají být provedeny, výrobu, obchod a jeho podmínky, přepravu, užívání a údržbu, po celou dobu existence výrobku nebo stavby nebo poskytování služby, od získání surovin nebo vytvoření zdrojů po odstranění, likvidaci a ukončení služby nebo používání;

               21)

               „soutěží o návrh“ se rozumí řízení, které veřejnému zadavateli umožňuje pořídit plán nebo projekt vybraný porotou v soutěži s udílením cen nebo bez něj, zvláště v oblasti územního plánování, architektury, stavebního inženýrství či zpracování dat;

               22)

               „inovacemi“ se rozumí uplatňování nových nebo výrazně zdokonalených výrobků, služeb nebo postupů, včetně výrobních, stavebních či konstrukčních postupů, nového způsobu uvádění na trh nebo nové organizační metody obchodních postupů, organizace pracovního prostředí nebo vnějších vztahů mimo jiné s cílem přispět k nalezení odpovědí na společenské výzvy nebo podpořit strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění;

               23)

               „štítkem“ se rozumí jakýkoli dokument, osvědčení nebo potvrzení dokládající, že dané stavební práce, výrobky, služba, proces či postup splňují určité požadavky;

               24)

               „požadavky na označení štítkem“ se rozumí požadavky, které musí splňovat dané stavební práce, výrobky, služba, proces či postup, aby získaly příslušný štítek.

         2.   Pro účely tohoto článku se regionálními orgány rozumí orgány, jejichž demonstrativní výčet je uveden v rámci úrovně NUTS 1 a 2 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (22), zatímco „místní orgány“ zahrnují všechny orgány správních jednotek úrovně NUTS 3 a menších správních jednotek podle nařízení (ES) č. 1059/2003.
   Článek 3
   Smíšené zakázky
   1.   Odstavec 2 se použije na smíšené zakázky, které z hlediska svého předmětu v sobě zahrnují různé druhy veřejných zakázek, přičemž na všechny se vztahuje tato směrnice.
   Odstavce 3 až 5 se použijí na smíšené zakázky, které z hlediska svého předmětu v sobě zahrnují veřejnou zakázku, na niž se vztahuje tato směrnice, a zakázku, na níž se vztahuje jiný právní režim.
   2.   Veřejné zakázky, které z hlediska svého předmětu v sobě zahrnují dva nebo více druhů veřejných zakázek (na stavební práce, služby nebo dodávky), se zadávají v souladu s ustanoveními platnými pro ten druh veřejné zakázky, který charakterizuje hlavní předmět dotčené veřejné zakázky.
   V případě smíšených zakázek obsahujících zčásti služby ve smyslu hlavy III kapitoly I a zčásti další služby nebo v případě smíšených zakázek obsahujících zčásti služby a zčásti dodávky se hlavní předmět určí podle toho, která z příslušných služeb nebo dodávek má nejvyšší odhadovanou hodnotu.
   3.   Pokud jsou jednotlivé části určité zakázky objektivně oddělitelné, použije se odstavec 4. Pokud jsou různé části určité zakázky objektivně neoddělitelné, použije se odstavec 6.
   Pokud se na část určité zakázky vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU nebo směrnice 2009/81/ES, použije se článek 16 této směrnice.
   4.   V případě smíšených zakázek, které z hlediska svého předmětu v sobě zahrnují veřejnou zakázku, na niž se vztahuje tato směrnice, i zakázku, na niž se tato směrnice nevztahuje, mohou veřejní zadavatelé zvolit zadání samostatných smíšených zakázek na oddělené části nebo zadání jediné veřejné zakázky. Pokud veřejní zadavatelé zvolí zadání samostatných smíšených zakázek na oddělené části, rozhodnutí o tom, který právní režim se použije na danou jednotlivou samostatnou zakázku, se přijímají na základě vlastností dotčené oddělené části.
   Pokud veřejní zadavatelé zvolí zadání jediné zakázky, použije se tato směrnice na vzniklou smíšenou zakázku bez ohledu na hodnotu částí, které by jinak podléhaly odlišnému právnímu režimu a bez ohledu na to, kterému právnímu režimu by tyto části jinak podléhaly, ledaže je v článku 16 stanoveno jinak.
   V případě smíšených zakázek, které obsahují prvky zakázek na dodávky, stavební práce a služby a koncesních smluv, musí být smíšená zakázka zadána v souladu s touto směrnicí, pokud se odhadovaná hodnota části zakázky, která je veřejnou zakázkou, na niž se vztahuje tato směrnice, vypočtená v souladu s článkem 5, rovná příslušnému finančnímu limitu stanovenému v článku 4 nebo jej převyšuje.
   5.   V případě zakázek, které z hlediska svého předmětu v sobě zahrnují jak veřejnou zakázku, na niž se vztahuje tato směrnice, tak i zakázku na výkon činnosti, na niž se vztahuje směrnice 2014/25/EU, se příslušná pravidla určí bez ohledu na odstavec 4 tohoto článku podle článků 5 a 6 směrnice 2014/25/EU.
   6.   Pokud jsou jednotlivé části určité zakázky objektivně neoddělitelné, rozhodne se o příslušném právním režimu na základě hlavního předmětu dané zakázky.

      Oddíl 2

         Finanční limity

   Článek 4
   Finanční limity
   Tato směrnice se vztahuje na veřejné zakázky, jejichž odhadovaná hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) se rovná těmto finančním limitům nebo je vyšší:

               a)

               5 186 000 EUR u veřejných zakázek na stavební práce;

               b)

               134 000 EUR u veřejných zakázek na dodávky a služby zadávaných ústředními orgány státní správy a u soutěží o návrh pořádaných takovými orgány; pokud jsou veřejné zakázky na dodávky zadávány veřejnými zadavateli, kteří působí v oblasti obrany, platí tento finanční limit pouze pro veřejné zakázky týkající se výrobků uvedených v příloze III;

               c)

               207 000 EUR u veřejných zakázek na dodávky a služby zadávaných veřejnými zadavateli na nižší úrovni a u soutěží o návrh pořádaných takovými zadavateli; tento finanční limit se vztahuje i na veřejné zakázky na dodávky zadávané ústředními orgány státní správy, které působí v oblasti obrany, pokud tyto veřejné zakázky zahrnují výrobky neuvedené v příloze III;

               d)

               750 000 EUR u veřejných zakázek na sociální a jiné zvláštní služby uvedené v příloze XIV.

         Článek 5
   Metody výpočtu odhadované hodnoty veřejných zakázek
   1.   Výpočet odhadované hodnoty veřejné zakázky je založen na celkové splatné částce bez DPH, odhadnuté veřejným zadavatelem, která zahrnuje případná jakoukoliv formu případných opcí a případná prodloužení smluv na veřejné zakázky výslovně uvedená v zadávací dokumentaci.
   Pokud veřejný zadavatel poskytuje zájemcům či uchazečům ceny nebo platby, zahrne je do výpočtu odhadované hodnoty veřejné zakázky.
   2.   Jestliže je veřejný zadavatel rozčleněn do několika samostatných provozních jednotek, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota za všechny jednotlivé provozní jednotky.
   Bez ohledu na první pododstavec, pokud samostatná provozní jednotka samostatně odpovídá za své vlastní veřejné zakázky nebo určité jejich kategorie, lze odhadované hodnoty stanovovat na úrovni dotčené jednotky.
   3.   Výběr metody použité pro výpočet odhadované hodnoty veřejné zakázky nesmí být proveden s úmyslem vyloučit ji z oblasti působnosti této směrnice. Veřejná zakázka nesmí být rozdělena tak, aby to vedlo k jejímu vyloučení z oblasti působnosti této směrnice, pokud to není odůvodněno objektivními důvody.
   4.   Tento odhad hodnoty veřejné zakázky se musí vztahovat k okamžiku, kdy je odesílána výzva k účasti v soutěži, nebo v případech, kdy se taková výzva nepoužije, v okamžiku, kdy veřejný zadavatel zahájí zadávací řízení, a to například kontaktováním hospodářských subjektů ve věci zadání veřejné zakázky.
   5.   U rámcových dohod a dynamických nákupních systémů se v úvahu vezme nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH všech veřejných zakázek zamýšlených pro celou dobu platnosti rámcové dohody nebo použitelnosti dynamického nákupního systému.
   6.   V případě inovačních partnerství se v úvahu vezme nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH výzkumných a vývojových činností, které proběhnou ve všech fázích zamýšleného partnerství, jakož i dodávek, služeb či stavebních prací, které mají být vyvinuty a pořízeny v rámci zamýšleného partnerství.
   7.   U veřejných zakázek na stavební práce se pro výpočet odhadované hodnoty vezme v úvahu hodnota stavebních prací, jakož i celková odhadovaná hodnota dodávek a služeb, které veřejný zadavatel dává zhotoviteli k dispozici, za předpokladu, že jsou nezbytné pro výkon stavebních prací.
   8.   Může-li zamýšlená stavba nebo zamýšlené poskytnutí služeb vést k zadání veřejných zakázek na jejich jednotlivé části, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí.
   Je-li souhrnná hodnota částí rovná finančnímu limitu stanovenému v článku 4 nebo je vyšší, použije se tato směrnice na zadání veřejné zakázky na každou z těchto částí.
   9.   Může-li záměr na pořízení podobných dodávek vést k zadání veřejných zakázek na jednotlivé části, vezme se pro účely čl. 4 písm. b) a c) v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí.
   Je-li souhrnná hodnota částí rovná finančnímu limitu stanovenému v článku 4 nebo je vyšší, použije se tato směrnice na zadání veřejné zakázky na každou z těchto částí.
   10.   Bez ohledu na odstavce 8 a 9 mohou veřejní zadavatelé zadat veřejné zakázky na jednotlivé části bez ohledu na postupy stanovené v této směrnici, je-li odhadovaná hodnota dotčené části bez DPH nižší než 80 000 EUR v případě dodávek či služeb nebo než 1 milion EUR v případě stavebních prací. Souhrnná hodnota částí zadaných bez ohledu na tuto směrnici však nesmí překročit 20 % souhrnné hodnoty všech částí, do nichž byly zamýšlené stavební práce, zamýšlené pořízení podobných dodávek nebo zamýšlené poskytnutí služeb rozděleny.
   11.   V případě veřejných zakázek na dodávky nebo služby, které jsou pravidelné povahy nebo které mají být obnovovány během daného období, se odhadovaná hodnota veřejné zakázky vypočte na základě:

               a)

               buď celkové skutečné hodnoty po sobě jdoucích veřejných zakázek stejného druhu zadaných během předchozích dvanácti měsíců nebo předchozího rozpočtového období, pokud možno upravené o předpokládané změny v množství nebo hodnotě během dvanácti měsíců následujících po první veřejné zakázce;

               b)

               nebo celkové odhadované hodnoty po sobě jdoucích veřejných zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po první dodávce nebo během rozpočtového období, je-li delší než dvanáct měsíců.

         12.   Pro veřejné zakázky na dodávky, jejichž předmětem je leasing, nájem, pronájem nebo koupě výrobků na splátky, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty veřejné zakázky vezme tato hodnota:

               a)

               v případě veřejných zakázek na dobu určitou, je-li tato doba rovna dvanácti měsícům nebo kratší, celková odhadovaná hodnota za dobu trvání veřejné zakázky, nebo je-li doba trvání veřejné zakázky delší než dvanáct měsíců, celková hodnota včetně odhadované zůstatkové hodnoty;

               b)

               v případě veřejných zakázek na dobu neurčitou nebo v případě, že doba jejich trvání nemůže být definována, měsíční hodnota vynásobená 48.

         13.   Pro veřejné zakázky na služby se za základ pro výpočet odhadované hodnoty veřejné zakázky vezme, je-li to vhodné, tato hodnota:

               a)

               u pojišťovacích služeb: splatné pojistné a jiné odměny;

               b)

               u bankovních služeb a jiných finančních služeb: poplatky, splatné provize, úroky a jiné odměny;

               c)

               u veřejných zakázek zahrnujících projekt: honoráře, splatné provize a jiné odměny.

         14.   Pro veřejné zakázky na služby, které neuvádějí celkovou cenu, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty veřejné zakázky jiné tato hodnota:

               a)

               v případě veřejných zakázek na dobu určitou, je-li doba trvání rovna 48 měsícům nebo kratší: celková hodnota za celou dobu jejich trvání;

               b)

               v případě veřejných zakázek na dobu neurčitou nebo s dobou trvání delší než 48 měsíců: měsíční hodnota vynásobená 48.

         Článek 6
   Úprava finančních limitů a seznamu ústředních orgánů státní správy
   1.   Každé dva roky počínaje 30. červnem 2013 Komise ověří, zda finanční limity stanovené v čl. 4 písm. a), b) a c) odpovídají finančním limitům stanoveným v Dohodě Světové obchodní organizace o vládních zakázkách (dále jen „dohoda o vládních zakázkách“), a v případě nutnosti je upraví v souladu s tímto článkem.
   V souladu s metodou výpočtu stanovenou v dohodě o vládních zakázkách vypočítá Komise hodnotu těchto finančních limitů na základě průměrné denní hodnoty eura vyjádřené ve zvláštních právech čerpání (dále jen „ZPČ“) za období 24 měsíců končící 31. srpna, který předchází úpravě účinné od 1. ledna. Hodnota takto upravených finančních limitů se v případě potřeby zaokrouhlí dolů na tisíce eur, aby bylo zajištěno, že platné finanční limity stanovené dohodou o vládních zakázkách, vyjádřené v ZPČ, budou dodrženy.
   2.   Při úpravě podle odstavce 1 tohoto článku Komise dále ověří:

               a)

               finanční limit stanovený v čl. 13 prvním pododstavci písm. a) a sjednotí jej s upraveným finančním limitem pro veřejné zakázky na stavební práce;

               b)

               finanční limit stanovený v čl. 13 prvním pododstavci písm. b) a sjednotí jej s upraveným finančním limitem pro veřejné zakázky na služby zadávané veřejnými zadavateli na nižší úrovni.

         3.   Každé dva roky počínaje 1. lednem 2014 určí Komise hodnoty finančních limitů uvedených v čl. 4 písm. a), b) a c) a upravených podle odstavce 1 tohoto článku v národních měnách členských států, jejichž měnou není euro.
   Komise zároveň určí v národních měnách členských států, jejichž měnou není euro, hodnotu finančního limitu uvedeného v čl. 4 písm. d).
   V souladu s metodou výpočtu stanovenou v dohodě o vládních zakázkách se určení těchto hodnot zakládá na průměrných denních hodnotách těchto měn odpovídajících příslušnému finančnímu limitu vyjádřenému v eurech za období 24 měsíců končící posledním dnem měsíce srpna, který předchází úpravě účinné od 1. ledna.
   4.   Komise zveřejní upravené finanční limity uvedené v odstavci 1, jejich odpovídající hodnoty v národních měnách podle odst. 3 prvního pododstavce a hodnotu stanovenou v souladu s odst. 3 druhým pododstavcem v Úředním věstníku Evropské unie na začátku měsíce listopadu, který následuje po jejich úpravě.
   5.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 87 za účelem přizpůsobení metody výpočtu stanovené v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku případné změně metody stanovené dohodou o vládních zakázkách pro úpravu finančních limitů uvedených v čl. 4 písm. a), b) a c) a pro určení finančních limitů v národních měnách členských států, jejichž měnou není euro, jak je stanoveno v odstavci 3 tohoto článku.
   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 87 za účelem úpravy finančních limitů stanovených v čl. 4 písm. a), b) a c) podle odstavce 1 tohoto článku a za účelem úpravy finančních limitů stanovených v čl. 13 prvním pododstavci písm. a) a b) podle odstavce 2 tohoto článku.
   6.   Pokud je nezbytné upravit finanční limity stanovené v čl. 4 písm. a), b) a c) a finanční limity stanovené v čl. 13 prvním pododstavci písm. a) a b) a časová omezení zabraňují použití postupu stanoveného v článku 87 a vyžadují si to závažné naléhavé důvody, použije se na akty v přenesené pravomoci přijímané podle odst. 5 druhého pododstavce tohoto článku postup stanovený v článku 88.
   7.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 87 za účelem změny přílohy I, pokud jde o aktualizaci seznamu veřejných zadavatelů na základě oznámení členských států, pokud se takové změny ukážou nezbytné pro správnou identifikaci veřejných zadavatelů.

      Oddíl 3

         Výjimky

   Článek 7
   Veřejné zakázky v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
   Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky a soutěže o návrh, jež jsou podle směrnice 2014/25/EU zadávány nebo organizovány veřejnými zadavateli, kteří vykonávají jednu nebo více činností uvedených v článcích 8 až 14 uvedené směrnice, a jež jsou zadávány za účelem výkonu těchto činností, ani na veřejné zakázky vyloučené z oblasti působnosti uvedené směrnice podle jejích článků 18, 23 a 34, nebo, jsou-li zadávány veřejným zadavatelem, který poskytuje poštovní služby ve smyslu čl. 13 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice, na veřejné zakázky zadané na výkon těchto činností:

               a)

               služby s přidanou hodnotou spojené s elektronickou poštou a uskutečňované výhradně elektronickou cestou (včetně zabezpečeného přenosu zakódovaných dokumentů elektronickou cestou, služby správy adres a přenosu doporučené elektronické pošty);

               b)

               finanční služby kódů CPV66100000-1 až 66720000-3 a v čl. 21 písm. d) směrnice 2014/25/EU a zahrnující zejména poštovní převody peněz a převody z běžných poštovních účtů;

               c)

               filatelistické služby nebo

               d)

               logistické služby (služby spojující fyzické doručení nebo uskladnění s jinými nepoštovními funkcemi).

         Článek 8
   Zvláštní výjimky v oblasti elektronických komunikací
   Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky a soutěže o návrh, jejichž hlavním účelem je umožnit veřejným zadavatelům poskytovat nebo užívat veřejné komunikační sítě nebo poskytovat veřejnosti jednu či více služeb elektronických komunikací.
   Pro účely tohoto článku se „veřejnou komunikační sítí“ a „službami elektronických komunikací“ rozumějí veřejná komunikační síť a služby elektronických komunikací ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES (23).
   Článek 9
   Veřejné zakázky zadávané a soutěže o návrh zadávané organizované podle mezinárodních pravidel
   1.   Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky a soutěže o návrh, jež je veřejný zadavatel povinen zadat nebo organizovat v souladu se zadávacími řízeními odlišnými od řízení stanovených touto směrnicí a stanovenými:

               a)

               právním nástrojem, z něhož vyplývají mezinárodněprávní závazky, jako je mezinárodní dohoda uzavřená v souladu se Smlouvami mezi členským státem a jednou nebo více třetími zeměmi nebo jejich částmi, která se týká stavebních prací, dodávek nebo služeb za účelem společné realizace nebo využívání projektu jejími signatáři;

               b)

               mezinárodní organizací.

         Členské státy oznámí všechny právní nástroje uvedené v prvním pododstavci písm. a) tohoto odstavce Komisi, která může konzultovat Poradní výbor pro veřejné zakázky uvedený v článku 89.
   2.   Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky a soutěže o návrh, které veřejný zadavatel zadává nebo organizuje v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek stanovenými mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí, jsou-li příslušné veřejné zakázky a soutěže o návrh v plné výši financovány touto organizací nebo institucí; v případě veřejných zakázek a soutěží o návrh spolufinancovaných z převážné části mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí se strany dohodnou na platných postupech zadávání veřejných zakázek.
   3.   Na veřejné zakázky a soutěže o návrh v oblasti obrany a bezpečnosti, které jsou zadávány nebo organizovány podle mezinárodních pravidel, se použije článek 17. Odstavce 1 a 2 tohoto článku se na tyto veřejné zakázky a soutěže o návrh nepoužijí.
   Článek 10
   Zvláštní výjimky pro veřejné zakázky na služby
   Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky na služby, které se týkají:

               a)

               nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv s nimi spojených bez ohledu na způsoby jejich financování;

               b)

               pořízení, tvorby, produkce nebo koprodukce programového materiálu určeného pro audiovizuální mediální služby nebo rozhlasové mediální služby, které jsou zadávány poskytovateli audiovizuálních nebo rozhlasových mediálních služeb, nebo veřejných zakázek na vysílací čas nebo dodání programů, které jsou zadávány poskytovatelům audiovizuálních nebo rozhlasových mediálních služeb. Pro účely tohoto písmene se „audiovizuálními mediálními službami“ a „poskytovateli mediálních služeb“ rozumí audiovizuální mediální služby ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (24) a poskytovatelé mediálních služeb ve smyslu v čl. 1 odst. 1 písm. d) uvedené směrnice. Pojmem „pořad“ se rozumí pořad ve smyslu v čl. 1 odst. 1 písm. b) směrnice 2010/13/EU, avšak zahrnuje také rozhlasové pořady a rozhlasový programový materiál. Dále má pro účely tohoto ustanovení pojem programový materiál stejný význam jako pořad;

               c)

               rozhodčích a smírčích služeb;

               d)

               kterékoli z těchto právních služeb:

                           i)

                           právní zastupování klienta advokátem ve smyslu článku 1 směrnice Rady 77/249/EHS (25):

                                       —

                                       v rozhodčím či smírčím řízení konaném v členském státě, třetí zemi nebo u mezinárodního arbitrážního či smírčího orgánu nebo

                                       —

                                       v soudních řízeních u soudů nebo veřejných orgánů členského státu nebo třetí země nebo u mezinárodních soudů, nebo orgánů,

                           ii)

                           právní poradenství poskytované při přípravě na řízení uvedená v bodě i) tohoto písmene, nebo pokud okolnosti nasvědčují tomu, že dotčená věc se s vysokou pravděpodobností stane předmětem takového řízení, za podmínky, že toto poradenství je poskytováno advokátem ve smyslu článku 1 směrnice 77/249/EHS,

                           iii)

                           služby osvědčování a ověřování listin, jež musí být poskytovány notáři,

                           iv)

                           právní služby poskytované správci nebo ustanovenými opatrovníky nebo jiné právní služby, jejichž poskytovatelé jsou v daném členském státě určováni soudem nebo jsou ze zákona pověřeni určitými úkony pod dohledem těchto soudů,

                           v)

                           jiné právní služby, které jsou v daném členském státě spojeny, byť i příležitostně, s výkonem úřední moci;

               e)

               finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (26), služeb centrálních bank a operací prováděných pomocí Evropského nástroje finanční stability a Evropské stabilizačního mechanismu;

               f)

               úvěrů, ať již v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem či převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů či nikoli;

               g)

               pracovních smluv;

               h)

               služeb civilní obrany, civilní ochrany a prevence nebezpečí poskytovaných neziskovými organizacemi nebo sdruženími těchto kódů CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 a 85143000-3 s výjimkou služeb sanitní přepravy pacientů;

               i)

               veřejných služeb v přepravě cestujících po železnici nebo metrem;

               j)

               služeb v rámci politické kampaně kódů CPV 79341400-0, 92111230-3 a 92111240-6, jsou-li zadávány politickou stranou v rámci volební kampaně.

         Článek 11
   Veřejné zakázky na služby zadávané na základě výhradního práva
   Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky na služby zadávané veřejným zadavatelem jinému veřejnému zadavateli nebo sdružení veřejných zadavatelů na základě výhradního práva, které jim náleží podle právních a zveřejněných správních předpisů, jež jsou slučitelné se Smlouvou o fungování EU.
   Článek 12
   Veřejné zakázky mezi subjekty ve veřejném sektoru
   1.   Veřejná zakázka zadaná veřejným zadavatelem soukromoprávní či veřejnoprávní právnické osobě spadá mimo oblast působnosti této směrnice, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

               a)

               veřejný zadavatel ovládá dotčenou právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky;

               b)

               více než 80 % činností ovládané právnické osoby je prováděno při plnění úkolů, jež jí byly svěřeny ovládajícím veřejným zadavatelem nebo jinými právnickými osobami, jež uvedený veřejný zadavatel ovládá, a

               c)

               žádný soukromý subjekt nemá v ovládané právnické osobě přímou kapitálovou účast s výjimkou kapitálové účasti, s níž není spojeno ovládání ani možnost blokovat a již v souladu se Smlouvami vyžadují vnitrostátní právní předpisy, přičemž taková účast nezakládá rozhodující vliv na ovládanou právnickou osobu.

         Má se za to, že veřejný zadavatel ovládá právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky ve smyslu prvního pododstavce písm. a), pokud má rozhodující vliv na strategické cíle i významná rozhodnutí ovládané právnické osoby. K takovému ovládání může docházet i ze strany jiné právnické osoby, která je sama stejným způsobem ovládána veřejným zadavatelem.
   2.   Odstavec 1 se rovněž použije v případě, že ovládaná právnická osoba, která je veřejným zadavatelem, zadá veřejnou zakázku veřejnému zadavateli, který ji ovládá, nebo jiné právnické osobě ovládané týmž veřejným zadavatelem, pokud v právnické osobě, jíž je veřejná zakázka zadána, nemá přímou kapitálovou účast žádný soukromý subjekt, s výjimkou kapitálové účasti, s níž není spojeno ovládání ani možnost blokovat a již v souladu se Smlouvami vyžadují vnitrostátní právní předpisy, přičemž taková účast nezakládá rozhodující vliv na ovládanou právnickou osobu.
   3.   Veřejný zadavatel, který neovládá soukromoprávní či veřejnoprávní právnickou osobu ve smyslu odstavce 1, může nicméně uvedené právnické osobě zadat veřejnou zakázku bez ohledu na tuto směrnici, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

               a)

               veřejný zadavatel ovládá společně s jinými veřejnými zadavateli tuto právnickou osobu obdobně, jako ovládají vlastní organizační složky;

               b)

               více než 80 % činností uvedené právnické osoby je prováděno při plnění úkolů, jež jí byly svěřeny ovládajícími veřejnými zadavateli nebo jinými právnickými osobami, jež uvedení veřejní zadavatelé ovládají, a

               c)

               žádný soukromý subjekt nemá v ovládané právnické osobě přímou kapitálovou účast s výjimkou kapitálové účasti, s níž není spojeno ovládání ani možnost blokovat a již v souladu se Smlouvami vyžadují vnitrostátní právní předpisy, přičemž taková účast nezakládá rozhodující vliv na ovládanou právnickou osobu.

         Pro účely prvního pododstavce písm. a) veřejní zadavatelé společně ovládají právnickou osobu, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

               i)

               orgány s rozhodovacím oprávněním ovládané právnické osoby jsou složeny ze zástupců všech zúčastněných veřejných zadavatelů; jednotliví zástupci mohou zastupovat některé nebo všechny zúčastněné veřejné zadavatele,

               ii)

               tito veřejní zadavatelé jsou s to společně vyvíjet rozhodující vliv na strategické cíle a významná rozhodnutí ovládané právnické osoby a

               iii)

               ovládaná právnická osoba nesleduje žádné zájmy, které jsou v rozporu se zájmy ovládajících veřejných zadavatelů.

         4.   Smlouva uzavřená výlučně mezi dvěma nebo více veřejnými zadavateli nespadá do působnosti této směrnice, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

               a)

               daná smlouva zakládá nebo provádí spolupráci mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli s cílem zajistit, aby veřejné služby, které mají poskytovat, byly poskytovány za účelem dosahování jejich společných cílů;

               b)

               uskutečnění uvedené spolupráce se řídí pouze ohledy souvisejícími s veřejným zájmem a

               c)

               zúčastnění veřejní zadavatelé vykonávají na otevřeném trhu méně než 20 % činností, kterých se spolupráce týká.

         5.   Pro určení procentního podílu činností uvedeného v odst. 1 prvním pododstavci písm. b), prvním pododstavci odst. 3 písm. b) a odst. 4 písm. c) se vezme v úvahu průměrný celkový obrat nebo jiný vhodný ukazatel založený na činnosti, jako například náklady vzniklé příslušné právnické osobě nebo veřejnému zadavateli v souvislosti se službami, dodávkami a stavebními pracemi za tři roky předcházející zadání veřejné zakázky.
   Pokud kvůli datu, ke kterému byly příslušná právnická osoba nebo veřejný zadavatel založeny nebo zahájily činnost, nebo z důvodu reorganizace jejich činností není obrat nebo jiný ukazatel založený na činnosti, jako například náklady za předchozí tři roky, buď dostupný, nebo přestal být relevantní, postačí prokázat, zejména prostřednictvím plánů činnosti, že hodnocení činnosti je věrohodné.

      Oddíl 4

         Zvláštní situace

      Pododdíl 1

         Dotované veřejné zakázky a služby v oblasti výzkumu a vývoje

   Článek 13
   Veřejné zakázky dotované veřejnými zadavateli
   Tato směrnice se vztahuje na zadávání následujících veřejných zakázek:

               a)

               veřejných zakázek na stavební práce dotovaných z více než 50 % přímo veřejnými zadavateli, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH činí 5 186 000 EUR nebo je vyšší, jestliže se tyto veřejné zakázky týkají jedné z následujících činností:

                           i)

                           stavebně-inženýrských činností uvedených v příloze II,

                           ii)

                           stavebních prací pro nemocnice, zařízení určená pro sport, rekreaci a volný čas, školní a univerzitní budovy a budovy využívané pro správní účely;

               b)

               veřejných zakázek na služby dotovaných z více než 50 % přímo veřejnými zadavateli, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH činí 207 000 EUR nebo je vyšší a jež jsou spojeny s veřejnou zakázkou na stavební práce uvedenou v písmeni a).

         Veřejní zadavatelé, kteří poskytují dotace uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b), zajistí dodržování této směrnice v případech, kdy nezadávají tyto dotované veřejné zakázky sami nebo kdy zadávají takové veřejné zakázky jménem a na účet jiných subjektů.
   Článek 14
   Služby v oblasti výzkumu a vývoje
   Tato směrnice se vztahuje na veřejné zakázky na služby v oblasti výzkumu a vývoje pouze u služeb kódů CPV 73000000-2 až 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 a 73430000-5, jsou-li splněny obě tyto podmínky:

               a)

               prospěch připadá výhradně veřejnému zadavateli k využití při jeho vlastní činnosti;

               b)

               poskytovaná služba je zcela hrazena veřejným zadavatelem.

      Pododdíl 2

         Zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti

   Článek 15
   Obrana a bezpečnost
   1.   Tato směrnice se použije na zadávání veřejných zakázek a na soutěže o návrh organizované v oblasti obrany a bezpečnosti s výjimkou těchto veřejných zakázek:

               a)

               veřejné zakázky, na které se vztahuje směrnice 2009/81/ES;

               b)

               veřejné zakázky, na které se směrnice 2009/81/ES nevztahuje podle článků 8, 12 a 13 uvedené směrnice.

         2.   Tato směrnice se nepoužije na veřejné zakázky a soutěže o návrh jinak nevyloučené podle odstavce 1, pokud ochrana základních bezpečnostních zájmů členského státu nemůže být zaručena pomocí méně omezujících opatření, jako například stanovením požadavků zaměřených na ochranu důvěrné povahy informací, které veřejní zadavatelé v průběhu zadávacího řízení zpřístupňují při zadávacím řízení podle této směrnice.
   Dále a v souladu s čl. 346 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU se tato směrnice nepoužije na veřejné zakázky a soutěže o návrh jinak nevyloučené podle odstavce 1 tohoto článku, pokud by její použití ukládalo členskému státu povinnost poskytnout údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.
   3.   Pokud je zadávání a plnění veřejné zakázky nebo organizování a plnění soutěže o návrh prohlášeno za utajené nebo musí být doprovázeno zvláštními bezpečnostními opatřeními v souladu s příslušnými právními a správními předpisy členského státu, nepoužije se tato směrnice, pokud členský stát stanovil, že dotčené podstatné zájmy nelze zajistit méně omezujícími opatřeními, například opatřeními uvedenými v odst. 2 prvním pododstavci.
   Článek 16
   Smíšené zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti
   1.   Tento článek se použije na smíšené zakázky, které z hlediska svého předmětu v sobě zahrnují veřejné zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, článku 346 Smlouvy o fungování EU nebo směrnice 2009/81/ES.
   2.   Pokud jsou jednotlivé části určité veřejné zakázky objektivně oddělitelné, mohou veřejní zadavatelé zvolit zadání samostatných veřejných zakázek na oddělené části nebo zadat jedinou veřejnou zakázku.
   Pokud veřejní zadavatelé zvolí zadání samostatných veřejných zakázek na oddělené části, rozhodnutí o tom, který právní režim se použije na danou jednotlivou samostatnou veřejnou zakázku, se přijímají na základě vlastností dotčené oddělené části.
   Rozhodne-li veřejný zadavatel o zadání jediné veřejné zakázky, použijí se k určení příslušného právního režimu tato kritéria:

               a)

               vztahuje-li se na část určité veřejné zakázky článek 346 Smlouvy o fungování EU, lze veřejnou zakázku zadat bez ohledu na tuto směrnici, pokud je zadání jediné veřejné zakázky opodstatněno objektivními důvody;

               b)

               vztahuje-li se na část určité veřejné zakázky směrnice 2009/81/ES, lze veřejnou zakázku zadat podle směrnice 2009/81/ES, pokud je zadání jediné veřejné zakázky opodstatněno objektivními důvody. Tímto písmenem nejsou dotčeny finanční limity a vyloučení z oblasti působnosti stanovené směrnicí 2009/81/ES.

         Rozhodnutí zadat jedinou veřejnou zakázku však nesmí být učiněno za účelem vyloučení veřejných zakázek z oblasti působnosti této směrnice nebo směrnice 2009/81/ES.
   3.   Ustanovení odst. 2 třetího pododstavce písm. a) se použije na smíšené zakázky, na něž by se jinak mohla použít ustanovení písmene a) i b) uvedeného pododstavce.
   4.   Pokud jsou jednotlivé části určité veřejné zakázky objektivně neoddělitelné, může být veřejná zakázka zadána bez ohledu na tuto směrnici, pokud je tvořena prvky, na něž se vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU; jinak může být veřejná zakázka zadána podle směrnice 2009/81/ES.
   Článek 17
   Veřejné zakázky a soutěže o návrh v oblasti obrany a bezpečnosti, které jsou zadávány nebo organizovány podle mezinárodních pravidel
   1.   Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky a soutěže o návrh v oblasti obrany a bezpečnosti, jež je veřejný zadavatel povinen zadat nebo organizovat v souladu s pravidly odlišnými od pravidel stanovených touto směrnicí a stanovenými:

               a)

               mezinárodní dohodou nebo ujednáním uzavřenými v souladu se Smlouvami mezi členským státem a jednou nebo více třetími zeměmi nebo jejich částmi, které se týkají stavebních prací, dodávek nebo služeb za účelem společné realizace nebo využívání projektu jejich signatáři;

               b)

               mezinárodní dohodou nebo ujednáním týkajícími se rozmístění vojsk a vztahujícími se na podniky členského státu nebo třetí země;

               c)

               mezinárodní organizací.

         Všechny dohody nebo ujednání uvedené v prvním pododstavci písm. a) tohoto odstavce se oznamují Komisi, která může konzultovat Poradní výbor pro veřejné zakázky uvedený v článku 89.
   2.   Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky a soutěže o návrh v oblasti obrany a bezpečnosti, které veřejný zadavatel zadává nebo organizuje v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek stanovenými mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí, jsou-li příslušné veřejné zakázky a soutěže o návrh v plné výši financovány touto organizací nebo institucí. V případě veřejných zakázek a soutěží o návrh spolufinancovaných z převážné části mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí se strany dohodnou na příslušných pravidlech pro zadávání veřejných zakázek.

      KAPITOLA II

         Obecná pravidla

   Článek 18
   Zásady zadávání veřejných zakázek
   1.   Veřejní zadavatelé jednají s hospodářskými subjekty na základě zásady rovného zacházení a nediskriminace a postupují transparentním a přiměřeným způsobem.
   Zadávací řízení na veřejné zakázky nelze koncipovat se záměrem vyloučit je z oblasti působnosti této směrnice nebo uměle zúžit hospodářskou soutěž. Hospodářská soutěž se považuje za uměle zúženou, pokud je zadávací řízení na veřejnou zakázku koncipováno se záměrem bezdůvodně zvýhodňovat nebo znevýhodňovat určité hospodářské subjekty.
   2.   Členské státy přijmou vhodná opatření k zajištění toho, aby hospodářské subjekty při plnění veřejných zakázek dodržovaly příslušné povinnosti v oblasti práva životního prostředí a sociálního a pracovního práva, jež vyplývají z práva Unie, vnitrostátních právních předpisů, kolektivních smluv nebo z ustanovení mezinárodního sociálního a pracovního práva a práva v oblasti životního prostředí uvedených v příloze X.
   Článek 19
   Hospodářské subjekty
   1.   Hospodářské subjekty, které jsou podle právních předpisů členského státu, ve kterém jsou usazeny, oprávněny poskytovat danou službu, nesmějí být odmítnuty pouze na základě skutečnosti, že právní předpisy členského státu, ve kterém je veřejná zakázka zadávána, vyžadují, aby byly buď fyzickou, nebo právnickou osobou.
   V případě veřejných zakázek na služby a stavební práce a rovněž veřejných zakázek na dodávky, které zahrnují navíc služby nebo umístění stavby a instalační práce, však může být po právnických osobách požadováno, aby v nabídce nebo v žádosti o účast uvedly jména a příslušnou odbornou kvalifikaci pracovníků, kteří budou zodpovídat za plnění příslušné veřejné zakázky.
   2.   Skupiny hospodářských subjektů včetně dočasných sdružení se mohou účastnit zadávacích řízení. Veřejní zadavatelé od nich nemohou vyžadovat určitou právní formu k tomu, aby mohly podat nabídku nebo žádost o účast.
   V nezbytných případech mohou veřejní zadavatelé v zadávací dokumentaci upřesnit, jaké požadavky mají skupiny hospodářských subjektů splňovat, pokud jde o ekonomickou a finanční způsobilost nebo technickou a odbornou způsobilost uvedené v článku 58, je-li to opodstatněno objektivními důvody a je to přiměřené. Členské státy mohou stanovit všeobecné podmínky pro požadavky, které mají skupiny hospodářských subjektů splňovat.
   Podmínky plnění veřejných zakázek těmito skupinami hospodářských subjektů, jež se liší od podmínek pro jednotlivé účastníky, musí být také opodstatněny objektivními důvody a být přiměřené.
   3.   Bez ohledu na odstavec 2 mohou veřejní zadavatelé od skupin hospodářských subjektů požadovat, aby po získání veřejné zakázky přijaly určitou právní formu, pokud je taková změna nezbytná pro řádné plnění veřejné zakázky.
   Článek 20
   Vyhrazené veřejné zakázky
   1.   Členské státy mohou vyhradit právo na účast v zadávacím řízení chráněným dílnám a hospodářským subjektům, jejichž hlavním cílem je sociální a profesní začlenění osob s postižením nebo osob znevýhodněných, nebo mohou vyhradit plnění veřejných zakázek v rámci programů chráněného zaměstnání, pokud alespoň 30 % zaměstnanců těchto dílen, hospodářských subjektů nebo programů jsou osoby s postižením nebo osoby znevýhodněné.
   2.   Výzva k účasti v soutěži musí odkazovat na tento článek.
   Článek 21
   Ochrana důvěrných informací
   1.   Pokud není v této směrnici nebo ve vnitrostátním právu, jež se vztahuje na veřejného zadavatele, a zejména pak v předpisech o přístupu k informacím stanoveno jinak a aniž by byly dotčeny povinnosti v souvislosti s uveřejňováním výsledku zadávacího řízení a informováním zájemců a uchazečů uvedené v článcích 50 a 55, neuveřejňuje veřejný zadavatel informace, jež mu byly sděleny hospodářskými subjekty a jimi označeny za důvěrné, zahrnující mimo jiné technická nebo obchodní tajemství a důvěrné aspekty nabídek.
   2.   Veřejní zadavatelé mohou hospodářským subjektům uložit povinnosti, jejichž cílem je ochrana důvěrné povahy informací, které veřejní zadavatelé zpřístupňují během celého zadávacího řízení.
   Článek 22
   Pravidla pro komunikaci
   1.   Členské státy zajistí, aby veškerá komunikace a výměna informací podle této směrnice, zejména pak elektronické podávání nabídek, probíhaly prostřednictvím elektronických komunikačních prostředků v souladu s požadavky tohoto článku. Nástroje a zařízení, které se použijí pro komunikaci elektronickou cestou, stejně jako jejich technické parametry, vylučují jakoukoli diskriminaci, jsou obecně dostupné a interoperabilní s produkty informačních a komunikačních technologií, které se běžně používají, a neomezují hospodářské subjekty v přístupu k zadávacímu řízení.
   Bez ohledu na první pododstavec nejsou veřejní zadavatelé povinni vyžadovat elektronické komunikační prostředky v procesu podávání nabídek v těchto případech:

               a)

               použití elektronických komunikačních prostředků by s ohledem na zvláštní povahu veřejné zakázky vyžadovalo zvláštní nástroje, zařízení nebo formáty souborů, jež nejsou obecně dostupné nebo podporované běžně dostupnými aplikacemi;

               b)

               aplikace podporující formáty souborů, jež jsou vhodné k popisu nabídek, používají formáty souborů, které nelze zpracovat pomocí žádné jiné aplikace s otevřeným zdrojovým kódem nebo obecně dostupné aplikace, nebo se na ně vztahují komerčně poskytované licence a veřejný zadavatel je nemůže zpřístupnit pro stažení nebo používání na dálku;

               c)

               použití elektronických komunikačních prostředků by vyžadovalo zvláštní kancelářské vybavení, které veřejní zadavatelé nemají běžně k dispozici;

               d)

               zadávací dokumentace vyžaduje předložení fyzických nebo zmenšených modelů, které nemohou být předloženy za použití elektronických prostředků.

         Pro komunikaci, při níž se elektronické komunikační prostředky nepoužívají podle druhého pododstavce, se použijí poštovní služby nebo jiné vhodné doručovací služby či kombinace poštovních služeb nebo jiných vhodných doručovacích služeb a elektronických prostředků.
   Bez ohledu na první pododstavec tohoto odstavce nejsou veřejní zadavatelé povinni vyžadovat elektronické komunikační prostředky v procesu podávání nabídek, pokud je použití jiných než elektronických komunikačních prostředků nezbytné buď z důvodu narušení zabezpečení těchto komunikačních prostředků, nebo z důvodu ochrany zvláště citlivé povahy informací, jež vyžadují tak vysokou úroveň ochrany, že ji nelze řádně zajistit za použití elektronických nástrojů a zařízení, jež jsou hospodářským subjektům běžně dostupné nebo jim je lze zpřístupnit pomocí alternativních přístupových prostředků ve smyslu odstavce 5.
   Veřejný zadavatel, který podle druhého pododstavce tohoto odstavce v rámci procesu podávání nabídek vyžaduje jiné než elektronické komunikační prostředky, je povinen uvést v jednotlivé zprávě podle článku 84 důvody pro tento požadavek. Je-li to možné, uvedou veřejní zadavatelé v jednotlivé zprávě důvody, proč považovali použití jiných než elektronických komunikačních prostředků za nezbytné při uplatňování čtvrtého pododstavce tohoto odstavce.
   2.   Bez ohledu na odstavec 1 lze u jiných sdělení, jež se netýkají zásadních prvků zadávacího řízení, použít i ústní komunikaci, je-li její obsah v dostatečné míře zdokumentován. Mezi tyto zásadní prvky patří zadávací dokumentace, žádosti o účast, potvrzení zájmu a nabídky. Zejména ústní komunikace s uchazeči, jež by mohla mít podstatný dopad na obsah a posouzení nabídek, musí být dostatečně zdokumentována vhodnými prostředky, jako například zápisy, zvukovými nahrávkami nebo souhrny hlavních prvků komunikace.
   3.   Při každém sdělení, výměně a uchovávání informací veřejní zadavatelé zajistí zachování celistvosti údajů a ochranu důvěrných informací poskytnutých v nabídkách a žádostech o účast. Obsah nabídek a žádostí o účast mohou zkoumat až po uplynutí lhůty pro jejich podávání.
   4.   V případě veřejných zakázek na stavební práce a soutěží o návrh mohou členské státy vyžadovat použití zvláštních elektronických nástrojů, jako jsou elektronické grafické programy pro stavební informace a obdobné nástroje. V takovém případě poskytnou veřejní zadavatelé do doby, kdy se tyto nástroje stanou běžně dostupnými ve smyslu odst. 1 prvního pododstavce druhé věty, alternativní přístupové prostředky podle odstavce 5.
   5.   Veřejní zadavatelé mohou v případě potřeby požadovat použití nástrojů a zařízení, které nejsou obecně dostupné, za předpokladu, že nabídnou alternativní přístupové prostředky.
   Požadavek, aby veřejní zadavatelé nabídli vhodné alternativní přístupové prostředky, se považuje za splněný, jestliže veřejní zadavatelé:

               a)

               nabízí k těmto nástrojům a zařízením bezplatný, neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky od data uveřejnění oznámení podle přílohy VIII nebo od data, ke kterému byla odeslána výzva k potvrzení zájmu; v oznámení nebo výzvě k potvrzení zájmu je uvedena internetová adresa, na které jsou tyto nástroje a zařízení dostupné;

               b)

               zajistí uchazečům, kteří k daným nástrojům a zařízením nemají přístup nebo nemají možnost tento přístup v příslušných lhůtách získat, nelze-li absenci přístupu přičítat dotčenému uchazeči, možnost přístupu k zadávacímu řízení pomocí dočasných prostředků (tokenů) bezplatně zpřístupněných on-line nebo

               c)

               podporují alternativní cestu elektronického předložení nabídek.

         6.   Nad rámec požadavků stanovených v příloze IV se pro nástroje a zařízení pro elektronický přenos a příjem nabídek a pro zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast použijí tato pravidla:

               a)

               subjektům, které mají zájem, musí být k dispozici informace, které se týkají specifikací nezbytných pro podávání nabídek a žádostí o účast elektronickou cestou, včetně kódování a datování;

               b)

               členské státy nebo veřejní zadavatelé jednající v rámci celkového rámce vytvořeného dotčeným členským státem stanoví požadovanou úroveň zabezpečení elektronických komunikačních prostředků, které se použijí v různých fázích konkrétního zadávacího řízení; úroveň musí být přiměřená souvisejícím rizikům;

               c)

               dojdou-li členské státy nebo veřejní zadavatelé jednající v rámci celkového rámce vytvořeného dotčeným členským státem k závěru, že s ohledem na míru rizika posouzenou v souladu s písmenem b) tohoto odstavce jsou požadovány zaručené elektronické podpisy vymezené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES (27), akceptují veřejní zadavatelé zaručené elektronické podpisy založené na kvalifikovaném osvědčení, při zohlednění skutečnosti, zda se jedná o osvědčení vydané osvědčovatelem z důvěryhodných seznamů stanovených v rozhodnutí Komise 2009/767/ES (28), vytvořené s použitím prostředků pro bezpečné vytváření podpisu nebo bez nich, pokud jsou splněny tyto podmínky:

                           i)

                           veřejní zadavatelé musí určit požadovaný formát zaručeného elektronického podpisu na základě formátů stanovených v rozhodnutí Komise 2011/130/EU (29) a zavést nezbytná opatření, aby byli schopni tyto formáty technicky zpracovat; v případě užití jiného formátu elektronického podpisu musí elektronický podpis nebo nosič elektronického dokumentu obsahovat informace o existujících možnostech ověření, za něž zodpovídá příslušný členský stát. Možnosti ověření musí veřejnému zadavateli umožňovat ověřit obdržený elektronický podpis jako zaručený elektronický podpis založený na kvalifikovaném osvědčení, a to online, bezplatně a způsobem, který je srozumitelný osobám, které nejsou rodilými mluvčími.
                           Členské státy oznámí informace o poskytovateli služeb ověřování Komisi, jež informace získané od členských států zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách,

                           ii)

                           pokud je nabídka podepsána s použitím kvalifikovaného osvědčení, které je uvedeno na důvěryhodném seznamu, nesmí veřejní zadavatelé uplatnit dodatečné požadavky, jež mohou bránit uchazečům tyto podpisy používat.

         Ohledně dokumentů používaných v rámci zadávacího řízení, které podepisuje příslušný orgán určitého členského státu nebo jiný vydávající subjekt, může příslušný vydávající orgán nebo subjekt určit požadovaný formát zaručeného elektronického podpisu v souladu s požadavky stanovenými v čl. 1 odst. 2 rozhodnutí Komise 2011/130/EU. Příslušný vydávající orgán nebo subjekt zavede nezbytná opatření, aby byl schopen technicky tyto formáty zpracovat zahrnutím informací vyžadovaných pro účely zpracování podpisu v dotčeném dokumentu. Tyto dokumenty musí v elektronickém podpisu nebo v nosiči elektronického podpisu obsahovat informace o existujících možnostech ověření, jež umožňují ověřit obdržený elektronický podpis online, bezplatně a způsobem, který je srozumitelný pro nerodilé mluvčí.
   7.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 87 za účelem změny technických údajů a parametrů uvedených v příloze IV s ohledem na technologický rozvoj.
   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 87 akty v přenesené pravomoci za účelem změny seznamu uvedeného v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) až d) tohoto článku, pokud se další uplatňování výjimek z používání elektronických komunikačních prostředků stane s ohledem na technologický rozvoj nevhodné nebo výjimečně, pokud bude s ohledem na technologický rozvoj třeba stanovit nové výjimky.
   K zajištění interoperability technických formátů, postupů a standardů předávání zpráv, zejména při přeshraniční komunikaci, je Komise zmocněna přijímat v souladu s článkem 87 akty v přenesené pravomoci s cílem stanovit povinné používání těchto konkrétních technických standardů, a to zejména pro používání elektronického podávání nabídek, elektronických katalogů a prostředků k elektronickému ověřování, pouze tehdy, byly-li technické standardy důkladně testovány a jejich užitečnost byla prověřena v praxi. Před zavedením povinnosti užívat určitou technickou normu Komise rovněž pečlivě zváží náklady, jež s tím mohou být spojeny, a to zejména z hlediska úprav stávajících řešení pro elektronické zadávání veřejných zakázek včetně infrastruktury, procesů a programového vybavení.
   Článek 23
   Nomenklatura
   1.   Veškeré odkazy na nomenklaturu v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek vychází ze společného slovníku pro veřejné zakázky (CPV) tak, jak byl přijat nařízením (ES) č. 2195/2002.
   2.   Pokud je třeba v této směrnici zohlednit změny v nomenklatuře CPV, které nevedou ke změně oblasti působnosti této směrnice, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 87, kterými se upraví kódy CPV uvedené v této směrnici
   Článek 24
   Střet zájmů
   Členské státy zajistí, aby veřejní zadavatelé přijali vhodná opatření k účinné prevenci, odhalování a nápravě střetu zájmů, ke kterému dochází v průběhu zadávacího řízení, a zamezili tak narušení hospodářské soutěže a zajistili rovné zacházení se všemi hospodářskými subjekty.
   Pojem střetu zájmů se vztahuje přinejmenším na situace, kdy pracovníci veřejného zadavatele nebo poskytovatele služeb v oblasti zadávání veřejných zakázek vystupujícího jménem veřejného zadavatele, kteří se podílejí na vedení zadávacího řízení nebo by mohli ovlivnit jeho výsledek, přímo či nepřímo vykazují finanční, hospodářský nebo jiný osobní zájem, který by bylo možno považovat za zájem ohrožující jejich nestrannost a nezávislost v souvislosti s daným zadávacím řízením.
   HLAVA II

      PRAVIDLA PRO ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

      KAPITOLA I

         Zadávací řízení

   Článek 25
   Podmínky vztahující se k dohodě o vládních zakázkách a dalším mezinárodním dohodám
   V případech, na něž se vztahují přílohy 1, 2, 4 a 5 a všeobecné poznámky týkající se Evropské unie k dodatku I k dohodě o vládních zakázkách a další mezinárodní dohody, jimiž je Unie vázána, uplatňují veřejní zadavatelé na stavební práce, dodávky, služby a na hospodářské subjekty signatářů těchto dohod podmínky, které nejsou méně příznivé, než podmínky uplatňované na stavební práce, dodávky, služby a hospodářské subjekty Unie.
   Článek 26
   Výběr druhu zadávacího řízení
   1.   Při zadávání veřejné zakázky musí veřejní zadavatelé uplatňovat vnitrostátní postupy upravené tak, aby byly v souladu s touto směrnicí, za předpokladu, že výzva k účasti v soutěži byla uveřejněna v souladu s touto směrnicí, aniž je dotčen článek 32.
   2.   Členské státy stanoví, že veřejní zadavatelé mohou použít otevřené nebo užší řízení, jak je upraveno v této směrnici.
   3.   Členské státy stanoví, že veřejní zadavatelé mohou zavést inovační partnerství, jak je upraveno v této směrnici.
   4.   Členské státy stanoví, že veřejní zadavatelé mohou použít jednací řízení nebo soutěžní dialog v následujících situacích:

               a)

               jde-li o stavební práce, dodávky nebo služby splňující jedno nebo více z těchto kritérií:

                           i)

                           potřeby veřejného zadavatele nelze uspokojit bez úpravy již dostupných řešení,

                           ii)

                           jejich součástí je návrh nebo inovativní řešení,

                           iii)

                           veřejná zakázka nemůže být zadána bez předchozího jednání z důvodu zvláštních okolností plynoucích z povahy, složitosti nebo právních a finančních podmínek nebo rizik s nimi spojených,

                           iv)

                           veřejný zadavatel nemůže technické specifikace s dostatečnou přesností stanovit odkazem na normu, evropské technické schválení, společnou technickou specifikaci nebo technickou referenci ve smyslu bodů 2 až 5 přílohy VII;

               b)

               jde-li o stavební práce, dodávky nebo služby, u nichž byly v předchozím otevřeném nebo užším řízení podány pouze nabídky, které jsou v rozporu s pravidly, nebo nepřijatelné nabídky. Za těchto situací veřejní zadavatelé nejsou povinni uveřejnit oznámení o zahájení zadávacího řízení, pokud do řízení zahrnou pouze všechny ty uchazeče, kteří splňují kritéria uvedená v článcích 57 až 64, a kteří v předchozím otevřeném nebo užším řízení podali nabídky v souladu s formálními požadavky zadávacího řízení.
               Za nabídky v rozporu s pravidly se považují zejména nabídky, které nejsou v souladu se zadávací dokumentací, které byly doručeny pozdě, u nichž existují důkazy o tajných ujednáních nebo korupci nebo které veřejní zadavatelé považují za mimořádně nízké. Za nepřijatelné se považují zejména nabídky podané uchazeči, kteří nemají požadovanou kvalifikaci, a nabídky, jejichž cena převyšuje rozpočet veřejného zadavatele vymezený před zahájením zadávacího řízení a uvedený v zadávací dokumentaci.

         5.   Výzva k účasti v soutěži se provádí oznámením o zahájení zadávacího řízení podle článku 49.
   Je-li veřejná zakázka zadávána v užším nebo jednacím řízení, mohou členské státy bez ohledu na první pododstavec tohoto odstavce stanovit, že veřejní zadavatelé na nižší úrovni nebo jejich určité kategorie mohou učinit výzvu k účasti v soutěži předběžným oznámením podle čl. 48 odst. 2.
   Pokud je výzva k účasti v soutěži učiněna prostřednictvím předběžného oznámení podle čl. 48 odst. 2, jsou hospodářské subjekty, které po uveřejnění předběžného oznámení vyjádřily svůj zájem, následně ve „výzvě k potvrzení zájmu“ vyzvány, aby potvrdily svůj zájem písemně v souladu s článkem 54.
   6.   Ve zvláštních případech a za okolností výslovně uvedených v článku 32 mohou členské státy stanovit, že veřejní zadavatelé mohou použít jednací řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži. Členské státy nesmějí povolit toto řízení v jiných případech, než jsou uvedeny v článku 32.
   Článek 27
   Otevřené řízení
   1.   V otevřeném řízení může kterýkoli hospodářský subjekt, který má o to zájem, jako odpověď na výzvu k účasti v soutěži předložit nabídku.
   Minimální lhůta pro podání nabídek je 35 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.
   K nabídce se přikládají informace pro výběr na základě kvalifikace požadované veřejným zadavatelem.
   2.   Jestliže veřejný zadavatel uveřejní předběžné oznámení, které nebylo současně použito jako výzva k účasti v soutěži, může být minimální lhůta pro podání nabídek stanovená v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku zkrácena na 15 dnů za předpokladu, že jsou splněny všechny následující podmínky:

               a)

               předběžné oznámení obsahovalo všechny informace vyžadované pro oznámení o zahájení zadávacího řízení v příloze V části B oddílu I, pokud tyto informace byly ve chvíli uveřejnění předběžného oznámení dostupné;

               b)

               předběžné oznámení bylo odesláno k uveřejnění nejméně 35 dnů a nejvýše 12 měsíců před dnem, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.

         3.   Jestliže naléhavá, veřejným zadavatelem řádně odůvodněná situace znemožňuje použití lhůty stanovené v odst. 1 druhém pododstavci, může veřejný zadavatel stanovit jinou lhůtu v délce nejméně 15 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.
   4.   Veřejný zadavatel může lhůtu pro podání nabídek stanovenou v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku zkrátit o pět dnů, jestliže souhlasí s tím, aby nabídky byly podány elektronickými prostředky v souladu s čl. 22 odst. 1 prvním pododstavcem a s čl. 22 odst. 5 a 6.
   Článek 28
   Užší řízení
   1.   V užším řízení může kterýkoli hospodářský subjekt jako odpověď na výzvu k účasti v soutěži, jež obsahuje informace uvedené v příloze V části B nebo C, podat žádost o účast tím, že předloží informace pro výběr na základě kvalifikace požadované veřejným zadavatelem.
   Minimální lhůta pro podání žádostí o účast je 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzva k potvrzení zájmu, použije-li se jako výzva k účasti v soutěži předběžné oznámení.
   2.   Nabídku mohou podat jen ty hospodářské subjekty, které k tomu byly veřejným zadavatelem vyzvány na základě jeho posouzení předložených informací. Veřejní zadavatelé mohou v souladu s článkem 65 omezit počet vhodných zájemců, kteří budou vyzváni k účasti v zadávacím řízení.
   Minimální lhůta pro podání nabídek je 30 dnů ode dne, kdy byla odeslána výzva k podání nabídky.
   3.   Jestliže veřejný zadavatel uveřejní předběžné oznámení, které nebylo použito jako výzva k účasti v soutěži, může být minimální lhůta pro podání nabídek stanovená v odst. 2 druhém pododstavci tohoto článku zkrácena na 10 dnů za předpokladu, že jsou splněny všechny následující podmínky:

               a)

               předběžné oznámení obsahovalo všechny informace vyžadované v příloze V části B oddílu I, pokud tyto informace byly ve chvíli uveřejnění předběžného oznámení dostupné;

               b)

               předběžné oznámení bylo odesláno k uveřejnění nejméně 35 dnů a nejvýše 12 měsíců před dnem, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.

         4.   Členské státy mohou stanovit, že všichni veřejní zadavatelé na nižší úrovni nebo některé jejich kategorie mohou stanovit lhůtu pro podání nabídek vzájemnou dohodou mezi veřejným zadavatelem a vybranými zájemci za předpokladu, že všem vybraným zájemcům je pro vypracování a podání jejich nabídek poskytnuta stejná lhůta. Není-li dosaženo dohody o lhůtě pro podání nabídek, činí lhůta alespoň deset dnů ode dne, kdy byla odeslána výzva k podání nabídky.
   5.   Lhůta pro podání nabídek stanovená v odstavci 2 tohoto článku může být zkrácena o pět dnů, jestliže veřejný zadavatel souhlasí s tím, aby nabídky byly podávány elektronickou cestou v souladu s čl. 22 odst. 1, 5 a 6.
   6.   Jestliže naléhavá, veřejným zadavatelem řádně odůvodněná situace znemožňuje použití lhůt stanovených v tomto článku, může veřejný zadavatel stanovit:

               a)

               lhůtu pro podání žádostí o účast, která nesmí být kratší než 15 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení;

               b)

               lhůtu pro podání nabídek, která nesmí být kratší než 10 dnů ode dne, kdy byla odeslána výzva k podání nabídky.

         Článek 29
   Jednací řízení s uveřejněním
   1.   V jednacím řízení může kterýkoli hospodářský subjekt jako odpověď na výzvu k účasti v soutěži, jež obsahuje informace uvedené v příloze V části B a C, podat žádost o účast tím, že předloží informace pro výběr na základě kvalifikace požadované veřejným zadavatelem.
   Veřejný zadavatel v zadávací dokumentaci vymezí předmět veřejné zakázky pomocí popisu svých potřeb a požadovaných vlastností dodávek, stavebních prací nebo služeb, jež mají být dodány, a stanoví kritéria pro zadání veřejné zakázky. Zároveň uvede, které prvky popisu představují minimální požadavky, jež musí splňovat všechny nabídky.
   Poskytnuté informace musí být dostatečně přesné, aby hospodářským subjektům umožnily zjistit povahu a rozsah veřejné zakázky a rozhodnout se, zda podají žádost o účast v zadávacím řízení.
   Minimální lhůta pro podání žádostí o účast je 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzva k potvrzení zájmu, je-li jako výzva k účasti v soutěži použito předběžné oznámení. Minimální lhůta pro podání předběžných nabídek je 30 dnů ode dne, kdy byla odeslána výzva. Použije se čl. 28 odst. 3 až 6.
   2.   Předběžnou nabídku, jež představuje základ pro následná jednání, mohou předložit jen ty hospodářské subjekty, které k tomu byly veřejným zadavatelem vyzvány na základě jeho posouzení předložených informací. Veřejní zadavatelé mohou v souladu s článkem 65 omezit počet vhodných zájemců, kteří budou vyzváni k účasti v zadávacím řízení.
   3.   Není-li v odstavci 4 stanoveno jinak, jednají veřejní zadavatelé s uchazeči o předběžné nabídce a všech následných jimi předložených nabídkách s výjimkou konečných nabídek ve smyslu odstavce 7, aby dosáhli zlepšení obsahu nabídek.
   Minimální požadavky a kritéria pro zadání veřejné zakázky nesmí být předmětem jednání.
   4.   Veřejní zadavatelé mohou zadat veřejnou zakázku bez jednání na základě předběžné nabídky, pokud v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu uvedli, že si vyhrazují právo tak učinit.
   5.   V průběhu jednání veřejní zadavatelé zajistí rovné zacházení se všemi uchazeči. Za tímto účelem neposkytují informace diskriminačním způsobem, který by mohl zvýhodnit některé uchazeče oproti jiným. Informují písemně všechny uchazeče, jejichž nabídky nebyly vyloučeny v souladu s odstavcem 6, o jakýchkoli změnách technických specifikací nebo jiných částí zadávací dokumentace, jež se netýkají stanovení minimálních požadavků. V návaznosti na tyto změny veřejní zadavatelé poskytnou uchazečům potřebný dostatek času na změnu a opětovné předložení pozměněných nabídek.
   V souladu s článkem 21 veřejní zadavatelé nesmějí ostatním účastníkům zpřístupnit důvěrné informace sdělené zájemcem nebo uchazečem, který se účastní jednání, bez jeho souhlasu. Tento souhlas nesmí mít podobu obecného prohlášení, nýbrž musí být vydán s odkazem na zamýšlené sdělení konkrétních informací.
   6.   Jednací řízení se může konat v postupných fázích s cílem snížit počet nabídek, o nichž se bude jednat, za použití kritérií pro zadání uvedených v oznámení o zahájení zadávacího řízení, ve výzvě k potvrzení zájmu nebo v jiné části zadávací dokumentace. Veřejný zadavatel uvede v oznámení o zahájení zadávacího řízení, výzvě k potvrzení zájmu nebo jiné části zadávací dokumentace, zda této možnosti využije.
   7.   Pokud má veřejný zadavatel v úmyslu ukončit jednání, informuje o tom zbývající uchazeče a stanoví společnou lhůtu pro podání nových nebo upravených nabídek. Ověří soulad konečných nabídek s minimálními požadavky a s čl. 56 odst. 1, posoudí konečné nabídky na základě kritérií pro zadání veřejné zakázky a zadá veřejnou zakázku v souladu s články 66 až 69.
   Článek 30
   Soutěžní dialog
   1.   V soutěžním dialogu může kterýkoli hospodářský subjekt jako odpověď na oznámení o zahájení zadávacího řízení podat žádost o účast tím, že předloží informace pro výběr na základě kvalifikace, které požaduje veřejný zadavatel.
   Minimální lhůta pro podání žádostí o účast je 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.
   Dialogu se mohou zúčastnit jen ty hospodářské subjekty, které k tomu byly veřejným zadavatelem vyzvány na základě posouzení předložených informací. Veřejní zadavatelé mohou v souladu s článkem 65 omezit počet vhodných zájemců, kteří budou vyzváni k účasti v zadávacím řízení. Veřejná zakázka se zadává výhradně na základě kritéria nejlepšího poměru mezi cenou a kvalitou v souladu s čl. 67 odst. 2.
   2.   Veřejní zadavatelé stanoví své potřeby a požadavky v oznámení o zahájení zadávacího řízení a upřesní je v uvedeném oznámení nebo v popisné dokumentaci. Zároveň v týchž dokumentech stanoví a definují zvolená kritéria pro zadání veřejné zakázky a stanoví orientační časový rozvrh.
   3.   S účastníky vybranými v souladu s odpovídajícími ustanoveními článků 56 až 66 zahájí veřejní zadavatelé dialog, jehož cílem je určit a vymezit řešení, která jsou nejvíce způsobilá ke splnění jejich potřeb. Během tohoto dialogu mohou s vybranými účastníky projednat všechny aspekty zadání veřejné zakázky.
   V průběhu dialogu veřejní zadavatelé zajistí rovné zacházení se všemi účastníky. Za tímto účelem neposkytují informace diskriminačním způsobem, který by mohl zvýhodnit některé účastníky oproti jiným.
   V souladu s článkem 21 veřejní zadavatelé nesmějí zpřístupnit ostatním účastníkům navrhovaná řešení nebo jiné důvěrné informace sdělené zájemcem nebo uchazečem, který se účastní dialogu, bez jeho souhlasu. Tento souhlas nesmí mít podobu obecného prohlášení, nýbrž musí být vydán s odkazem na zamýšlené sdělení konkrétních informací.
   4.   Soutěžní dialog se může konat v postupných fázích s cílem snížit počet řešení, jež budou během jednotlivých fází dialogu projednávána, za použití kritérií pro zadání veřejné zakázky stanovených v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v popisné dokumentaci. Veřejný zadavatel v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v popisné dokumentaci uvede, zda této možnosti využije.
   5.   Veřejný zadavatel pokračuje v dialogu do té doby, než nalezne jedno nebo více řešení, která jsou způsobilá ke splnění jeho potřeby.
   6.   Poté, co byl dialog prohlášen za ukončený, a poté, co o tom byli informováni zbývající účastníci, vyzve veřejný zadavatel každého z účastníků k podání jejich konečných nabídek na základě jednoho nebo více řešení předložených a upřesněných během dialogu. Tyto nabídky musí obsahovat všechny prvky, které jsou nezbytné a požadované pro realizaci projektu.
   Na žádost veřejného zadavatele mohou být tyto nabídky objasněny, upřesněny a přizpůsobeny. Toto objasnění, upřesnění a přizpůsobení nebo dodatečné informace však nesmí měnit základní prvky nabídky nebo veřejné zakázky, a to včetně potřeb a požadavků uvedených v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v popisné dokumentaci, pokud by změny těchto prvků, potřeb a požadavků pravděpodobně narušily hospodářskou soutěž nebo vyvolaly diskriminační účinky.
   7.   Veřejní zadavatelé posuzují doručené nabídky na základě kritérií pro zadání veřejné zakázky stanovených v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v popisné dokumentaci.
   Na žádost veřejného zadavatele může být s uchazečem, jehož nabídka představuje nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou v souladu s článkem 67, vedeno jednání za účelem potvrzení finančních závazků nebo jiných podmínek obsažených v nabídce sjednáním konečných podmínek veřejné zakázky, pokud to nezpůsobí zásadní změnu podstatných prvků nabídky nebo veřejné zakázky, včetně potřeb a požadavků stanovených v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v popisné dokumentaci, a nevznikne riziko narušení hospodářské soutěže nebo diskriminace.
   8.   Veřejní zadavatelé mohou stanovit ceny nebo platby pro účastníky dialogu.
   Článek 31
   Inovační partnerství
   1.   V inovačním partnerství může kterýkoli hospodářský subjekt podat žádost o účast jako odpověď na oznámení o zahájení zadávacího řízení tak, že poskytne informace pro kvalifikační výběr požadované veřejným zadavatelem.
   Veřejný zadavatel v zadávací dokumentaci vymezí potřebu inovativního výrobku, služby nebo stavebních prací, již nelze uspokojit nákupem výrobků, služeb nebo stavebních prací již dostupných na trhu. Uvede, které prvky tohoto popisu představují minimální požadavky, jež musí splňovat všechny nabídky. Poskytnuté informace musí být dostatečně přesné, aby hospodářským subjektům umožnily zjistit povahu a rozsah požadovaného řešení a rozhodnout se, zda podají žádost o účast v zadávacím řízení.
   Veřejný zadavatel může rozhodnout o zavedení inovačního partnerství s jedním či několika partnery, kteří budou odděleně provádět činnosti v oblasti výzkumu a vývoje.
   Minimální lhůta pro podání žádostí o účast je 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení. Zadávacího řízení se mohou zúčastnit jen ty hospodářské subjekty, které k tomu byly veřejným zadavatelem vyzvány na základě posouzení předložených informací. Veřejní zadavatelé mohou v souladu s článkem 65 omezit počet vhodných zájemců, kteří budou vyzváni k účasti v zadávacím řízení. Veřejné zakázky se zadávají výhradně na základě toho, která nabídka představuje nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou v souladu s článkem 67.
   2.   Cílem inovačního partnerství je vývoj inovativního produktu, služby nebo stavebních prací a následný nákup výsledných dodávek, služeb nebo stavebních prací, pokud jsou v souladu s úrovní výkonnosti a maximálními náklady dohodnutými mezi veřejnými zadavateli a účastníky.
   Inovační partnerství je rozloženo do po sobě jdoucích fází, které sledují posloupnost kroků v procesu výzkumu a inovačního vývoje a mohou zahrnovat zpracování výrobku, poskytnutí služeb nebo dokončení stavebních prací. Inovační partnerství stanoví průběžné cíle, jichž mají partneři dosáhnout, a upravuje výplatu odměny v příslušných splátkách.
   Na základě daných cílů může veřejný zadavatel po každé fázi rozhodnout o ukončení inovačního partnerství nebo, jedná-li se o inovační partnerství s několika partnery, o snížení počtu partnerů ukončením smluv na jednotlivé veřejné zakázky, pokud v zadávací dokumentaci uvedl tyto možnosti a podmínky, za nichž jich může využít.
   3.   Není-li v tomto článku stanoveno jinak, jednají veřejní zadavatelé s uchazeči o počáteční nabídce a všech následných jimi předložených nabídkách s výjimkou konečné nabídky, aby dosáhli zlepšení obsahu nabídek.
   Minimální požadavky a kritéria pro zadání nejsou předmětem jednání.
   4.   V průběhu jednání veřejní zadavatelé zajistí rovné zacházení se všemi uchazeči. Za tímto účelem neposkytují informace diskriminačním způsobem, který by mohl zvýhodnit některé uchazeče vůči jiným. Informují písemně všechny uchazeče, jejichž nabídky nebyly vyloučeny v souladu s odstavcem 5, o jakýchkoli změnách technických specifikací nebo jiných částí zadávací dokumentace, jež se netýkají stanovení minimálních požadavků. V návaznosti na tyto změny veřejní zadavatelé poskytnou uchazečům potřebný dostatek času na změnu a opětovné předložení pozměněných nabídek.
   V souladu s článkem 21 veřejní zadavatelé nesmějí ostatním účastníkům odhalit důvěrné informace sdělené zájemcem nebo uchazečem, který se účastní jednání, bez jeho souhlasu. Tento souhlas nesmí mít podobu obecného prohlášení, nýbrž musí být vydán s odkazem na zamýšlené sdělení konkrétních informací.
   5.   Jednání v průběhu řízení o inovačním partnerství mohou probíhat v postupných fázích s cílem snížit počet nabídek, o nichž se bude jednat, za použití kritérií pro zadání uvedených v oznámení o zahájení zadávacího řízení, ve výzvě k potvrzení zájmu nebo v zadávací dokumentaci. Veřejný zadavatel v oznámení o zahájení zadávacího řízení, ve výzvě k potvrzení zájmu nebo v zadávací dokumentaci uvede, zda této možnosti využije.
   6.   Při výběru zájemců veřejní zadavatelé uplatňují zejména kritéria týkající se schopností zájemcův oblasti výzkumu a vývoje a vývoje a zavádění inovativních řešení.
   Projekty v oblasti výzkumu a inovací, jejichž cílem je uspokojovat potřeby stanovené veřejným zadavatelem, jež nemohou být uspokojeny pomocí existujících řešení, mohou předkládat jen hospodářské subjekty, které jsou k tomu veřejným zadavatelem vyzvány na základě jeho posouzení požadovaných informací.
   Veřejný zadavatel v zadávací dokumentaci vymezí pravidla, jimiž se řídí práva duševního vlastnictví. V případě inovačního partnerství s několika partnery nezpřístupní veřejný zadavatel v souladu s článkem 21 ostatním partnerům řešení navržená některým z partnerů ani jiné důvěrné informace jím v rámci partnerství sdělené, pokud s tím daný partner nesouhlasí. Tento souhlas nesmí mít podobu obecného prohlášení, nýbrž musí být vydán s odkazem na zamýšlené sdělení konkrétních informací.
   7.   Veřejný zadavatel zajistí, aby struktura partnerství a zejména doba trvání a hodnota jednotlivých fází odrážela stupeň inovace navrhovaného řešení a posloupnost výzkumných a inovačních kroků potřebných k vývoji inovativního řešení, jaké ještě na trhu není k dispozici. Odhadovaná hodnota dodávek, služeb nebo stavebních prací nesmí být nepřiměřená investici potřebné pro jejich vývoj.
   Článek 32
   Použití jednacího řízení bez předchozího zveřejnění
   1.   Ve zvláštních případech a za okolností uvedených v odstavcích 2 až 5 mohou členské státy stanovit, že veřejní zadavatelé mohou zadávat veřejné zakázky v jednacím řízení bez uveřejnění.
   2.   Jednací řízení bez uveřejnění může být použito pro veřejné zakázky na stavební práce, dodávky a služby v následujících případech:

               a)

               jestliže v otevřeném nebo užším řízení nebyly podány žádné nabídky nebo žádné vhodné nabídky nebo žádné žádosti o účast nebo žádné vhodné žádosti o účast, za předpokladu, že se původní podmínky veřejné zakázky podstatně nezmění a že Komisi je zaslána zpráva, pokud si ji vyžádala.
               Nabídka se považuje za nevhodnou, pokud je pro veřejnou zakázku irelevantní, neboť bez zásadních změn zjevně nemůže uspokojit potřeby a požadavky veřejného zadavatele uvedené v zadávací dokumentaci. Žádost o účast se považuje za nevhodnou, pokud příslušný hospodářský subjekt má nebo může být vyloučen podle článku 57 nebo nesplňuje kritéria pro výběr stanovená veřejným zadavatelem podle článku 58;

               b)

               jestliže stavební práce, dodávky nebo služby mohou být z některého z následujících důvodů dodány jen konkrétním hospodářským subjektem:

                           i)

                           cílem veřejné zakázky je vytvoření nebo získání jedinečného uměleckého díla nebo uměleckého výkonu,

                           ii)

                           hospodářská soutěž z technických důvodů neexistuje,

                           iii)

                           ochrana výhradních práv včetně práv duševního vlastnictví.

                     Výjimky uvedené v bodech ii) a iii) se použijí jen v případě, že neexistuje přiměřená alternativa nebo náhrada a že neexistence soutěže není výsledkem umělého zúžení parametrů veřejné zakázky;

               c)

               pokud je to nezbytně nutné, když z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které veřejný zadavatel nemohl předvídat, nelze dodržet lhůty pro otevřené řízení, užší řízení nebo jednací řízení. Okolnosti pro odůvodnění krajní naléhavosti nesmějí být v žádném případě způsobeny veřejným zadavatelem;

         3.   Jednací řízení bez uveřejnění lze použít v případě těchto veřejných zakázek na dodávky:

               a)

               jsou-li dané výrobky vyráběny výlučně pro účely výzkumu, pokusu, studia či vývoje; veřejné zakázky zadané podle tohoto písmene však nesmějí zahrnovat výrobu ve velkém rozsahu s cílem dosáhnout hospodářské rentability nebo pokrýt náklady na výzkum a vývoj;

               b)

               pro dodatečné dodávky od původního dodavatele, které jsou určeny buď k částečnému nahrazení dodávek nebo zařízení, nebo k rozšíření stávajících dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila veřejného zadavatele získávat dodávky, které mají odlišné technické vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě; doba trvání takových veřejných zakázek a opakovaných veřejných zakázek nepřekročí zpravidla tři roky;

               c)

               pro dodávky nabízené a nakupované na komoditních burzách;

               d)

               pro nákup dodávek nebo služeb za zvláště výhodných podmínek od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svou obchodní činnost, nebo od likvidátorů v případě insolvenčního řízení, vyrovnání s věřiteli nebo podobného řízení podle vnitrostátních právních a správních předpisů.

         4.   Jednací řízení bez uveřejnění může být použito v případě veřejných zakázek na služby, jestliže dotčená veřejná zakázka následuje po soutěži o návrh organizované v souladu s touto směrnicí a má být v souladu s pravidly pro soutěž o návrh zadána vítězi nebo jednomu z vítězů takové soutěže o návrh; v druhém jmenovaném případě musí být k účasti na jednání vyzváni všichni vítězové.
   5.   Jednací řízení bez uveřejnění může být použito v případě nových stavebních prací nebo služeb, které spočívají v opakování podobných stavebních prací nebo služeb svěřených hospodářskému subjektu, kterému stejný veřejný zadavatel zadal původní veřejnou zakázku, za předpokladu, že tyto stavební práce nebo služby odpovídají základnímu projektu, na který byla zadána původní veřejná zakázka v řízení podle čl. 26 odst. 1. Základní projekt uvádí rozsah případných dodatečných stavebních prací nebo služeb a podmínky, za nichž budou zadány.
   Možnost použití tohoto řízení se uvádí již při oznámení zařazení prvního projektu do soutěže a veřejní zadavatelé vezmou v úvahu celkové odhadované náklady na následné stavební práce a služby při použití článku 4.
   Toto zadávací řízení lze použít pouze v průběhu tří let následujících po uzavření smlouvy na původní veřejnou zakázku.

      KAPITOLA II

         Techniky a nástroje pro elektronické a souhrnné zadávání veřejných zakázek

   Článek 33
   Rámcové dohody
   1.   Veřejní zadavatelé mohou uzavírat rámcové dohody, pokud při tom použijí postupy stanovené touto směrnicí.
   Rámcovou dohodou se rozumí dohoda mezi jedním nebo více veřejnými zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit veřejné zakázky zadávané během daného období.
   Doba platnosti rámcové dohody nesmí překročit čtyři roky, kromě výjimečných a řádně odůvodněných případů daných zejména předmětem rámcové dohody.
   2.   Veřejné zakázky zadávané na základě rámcové dohody musí být zadávány v souladu s postupy stanovenými v tomto odstavci a v odstavcích 3 a 4.
   Tyto postupy lze použít pouze mezi veřejnými zadavateli, kteří jsou k tomuto účelu jasně označeni ve výzvě k účasti v soutěži nebo výzvě k potvrzení zájmu, a těmi hospodářskými subjekty, které jsou smluvními stranami rámcové dohody.
   Veřejné zakázky zadávané na základě rámcové dohody nesmějí za žádných okolností podstatně měnit podmínky stanovené v rámcové dohodě, zejména v případě uvedeném v odstavci 3.
   3.   Je-li rámcová dohoda uzavřena pouze s jedním hospodářským subjektem, jsou veřejné zakázky založené na této rámcové dohodě zadávány v rámci podmínek stanovených v rámcové dohodě.
   Při zadávání těchto veřejných zakázek se veřejní zadavatelé mohou písemně obrátit na hospodářský subjekt, který je stranou rámcové dohody, se žádostí o případné doplnění jeho nabídky, je-li nutné.
   4.   Pokud je rámcová dohoda uzavřena s více než jedním hospodářským subjektem, plní se tato rámcová dohoda jedním z těchto způsobů:

               a)

               podle podmínek rámcové dohody bez obnovení soutěže, jsou-li stanoveny veškeré podmínky upravující poskytování příslušných stavebních prací, služeb a dodávek a objektivní podmínky pro rozhodnutí o tom, který z hospodářských subjektů, jež jsou stranou rámcové dohody, je poskytne; posledně uvedené podmínky jsou uvedeny v zadávací dokumentaci pro rámcovou dohodu;

               b)

               stanoví-li rámcová dohoda veškeré podmínky upravující poskytování příslušných stavebních prací, služeb a dodávek, a to zčásti bez obnovení soutěže v souladu s písmenem a) a zčásti s obnovením soutěže mezi hospodářskými subjekty, které jsou stranami rámcové dohody, v souladu s písmenem c), pokud tuto možnost veřejní zadavatelé uvedli v zadávací dokumentaci pro rámcovou dohodu. Volba, zda se konkrétní stavební práce, dodávky nebo služby pořídí na základě obnovení soutěže nebo přímo za podmínek stanovených v rámcové dohodě, se učiní podle objektivních kritérií stanovených v zadávací dokumentaci pro rámcovou dohodu. V této zadávací dokumentaci se rovněž uvede, na které podmínky se může vztahovat obnovení soutěže.
               Možnosti uvedené v prvním pododstavci tohoto písmene se vztahují i na jakoukoliv část rámcové dohody, pro niž jsou v rámcové dohodě stanoveny všechny podmínky upravující poskytování příslušných stavebních prací, služeb a dodávek, bez ohledu na to, zda byly stanoveny všechny podmínky upravující poskytování příslušných stavebních prací, služeb a dodávek v rámci jiných částí;

               c)

               pokud nejsou všechny podmínky upravující poskytování příslušných stavebních prací, služeb a dodávek stanoveny v rámcové dohodě, formou obnovení soutěže mezi hospodářskými subjekty, které jsou stranou rámcové dohody.

         5.   Soutěže uvedené v odst. 4 písm. b) a c) probíhají na základě stejných podmínek, které platily pro zadání rámcové dohody, a je-li to nutné, na základě přesněji formulovaných podmínek a případně dalších podmínek uvedených v zadávací dokumentaci pro rámcovou dohodu, tímto postupem:

               a)

               veřejní zadavatelé písemně konzultují každou veřejnou zakázku, která má být zadána, s hospodářskými subjekty, které jsou schopny plnit její předmět;

               b)

               veřejní zadavatelé stanoví lhůtu, která je dostatečně dlouhá, aby umožnila předložení nabídek pro každou jednotlivou veřejnou zakázku, s přihlédnutím k faktorům, jako je složitost předmětu veřejné zakázky a čas potřebný k odeslání nabídek;

               c)

               nabídky se podávají písemně a jejich obsah se neotvírá až do uplynutí lhůty stanovené pro odpověď;

               d)

               veřejní zadavatelé zadají každou veřejnou zakázku uchazeči, který podal nejvhodnější nabídku na základě kritérií pro zadání veřejné zakázky uvedených v zadávací dokumentaci pro rámcovou dohodu.

         Článek 34
   Dynamické nákupní systémy
   1.   Pro uskutečňování nákupů pro běžnou potřebu, jejichž vlastnosti vzhledem k běžné dostupnosti na trhu splňují požadavky veřejných zadavatelů, mohou veřejní zadavatelé využívat dynamický nákupní systém. Dynamický nákupní systém je provozován jako plně elektronický proces a je po dobu použitelnosti nákupního systému otevřený všem hospodářským subjektům, které splňují kritéria pro zařazení do dynamického nákupního systému. Může být rozdělen do kategorií produktů, stavebních prací nebo služeb, které jsou objektivně vymezeny na základě vlastností veřejné zakázky, jež má být v rámci dané kategorie zadána. Tyto vlastnosti mohou zahrnovat odkaz na maximální přípustnou velikost následných jednotlivých veřejných zakázek nebo na konkrétní zeměpisné oblasti, v nichž budou následné jednotlivé veřejné zakázky plněny.
   2.   Při zadávání veřejných zakázek prostřednictvím dynamických nákupních systémů se veřejní zadavatelé řídí pravidly užšího řízení. Přístup do systému je umožněn všem zájemcům splňujícím kritéria pro zařazení do dynamického nákupního systému a počet zájemců, jimž bude umožněn přístup do systému, nesmí být omezen podle článku 65. Pokud veřejní zadavatelé rozdělili systém do kategorií produktů, stavebních prací nebo služeb v souladu s prvním odstavcem tohoto článku, uvedou pro každou kategorii příslušná kritéria pro zařazení do dynamického nákupního systému.
   Bez ohledu na článek 28 se použijí tyto lhůty:

               a)

               minimální lhůta pro podání žádostí o účast je 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzva k potvrzení zájmu, použije-li se jako výzva k účasti v soutěži předběžné oznámení. Jakmile byla odeslána výzva k podání nabídky na první veřejnou zakázku v rámci dynamického nákupního systému, nepoužijí se pro podání žádostí o účast žádné další lhůty;

               b)

               minimální lhůta pro podání nabídek je alespoň 10 dnů ode dne, kdy byla odeslána výzva k podání nabídky. Je-li to vhodné, použije se se čl. 28 odst. 4. Ustanovení čl. 28 odst. 3 a 5 se nepoužijí.

         3.   Veškerá komunikace v rámci dynamického nákupního systému probíhá pouze elektronickými prostředky v souladu s čl. 22 odst. 1, 3, 5 a 6.
   4.   Za účelem zadávání veřejných zakázek v rámci dynamického nákupního sytému veřejní zadavatelé:

               a)

               uveřejní výzvu k účasti v soutěži, v níž uvedou, že se jedná o dynamický nákupní systém;

               b)

               upřesní v zadávací dokumentaci alespoň povahu a předpokládaný objem zamýšlených nákupů, jakož i všechny nezbytné informace o dynamickém nákupním systému, včetně informací o jeho fungování, o použitém elektronickém vybavení a technických opatřeních a specifikacích spojení;

               c)

               informují o případném rozdělení do kategorií produktů, stavebních prací nebo služeb a o vlastnostech jednotlivých kategorií;

               d)

               zajistí neomezený a plný přímý přístup po dobu použitelnosti systému k zadávací dokumentaci v souladu s článkem 53.

         5.   Veřejní zadavatelé umožní po celou dobu platnosti dynamického nákupního systému každému hospodářskému subjektu požádat o účast v systému za podmínek uvedených v odstavci 2. Veřejní zadavatelé posoudí tyto žádosti podle kritérií pro zařazení do dynamického nákupního systému 10 pracovních dnů ode dne, kdy je obdrží. Tato lhůta může být v jednotlivých odůvodněných případech prodloužena na 15 pracovních dnů, a to zejména s ohledem na potřebu posoudit další podklady nebo jinak ověřit splnění kritérií pro zařazení do dynamického nákupního systému.
   Bez ohledu na první pododstavec mohou veřejní zadavatelé až do odeslání výzvy k podání nabídky na první veřejnou zakázku v rámci dynamického nákupního systému prodloužit dobu hodnocení, pokud v průběhu prodloužené doby hodnocení není učiněna výzva k podání nabídky. Veřejní zadavatelé uvedou prodlouženou délku doby hodnocení, kterou hodlají uplatnit, v zadávací dokumentaci.
   Veřejní zadavatelé co nejdříve informují dotčený hospodářský subjekt, zda byl nebo nebyl zařazen do dynamického nákupního systému.
   6.   Veřejní zadavatelé vyzvou všechny zařazené účastníky, aby předložili své nabídky pro jednotlivé veřejné zakázky v rámci dynamického nákupního systému v souladu s článkem 54. Pokud byl dynamický nákupní systém rozdělen do kategorií stavebních prací, produktů nebo služeb, vyzvou veřejní zadavatelé všechny účastníky přijaté do kategorie odpovídající konkrétní veřejné zakázce, aby podali nabídku.
   Veřejnou zakázku zadají tomu uchazeči, který předloží nejvhodnější nabídku podle kritérií pro zadání veřejné zakázky stanovených v oznámení o zahájení zadávacího řízení v dynamickém nákupním systému nebo ve výzvě k potvrzení zájmu, použije-li se jako výzva k účasti v soutěži předběžné oznámení. Tato kritéria mohou být případně upřesněna ve výzvě k podání nabídky.
   7.   Veřejní zadavatelé mohou kdykoli během doby trvání dynamického nákupního systému vyžadovat, aby zařazení účastníci předložili obnovené a aktualizované vlastní prohlášení uvedené v čl. 59 odst. 1, a to do pěti pracovních dnů od data doručení žádosti.
   Ustanovení čl. 59 odst. 4 až 6 se použijí po celou dobu použitelnosti dynamického nákupního systému.
   8.   Veřejní zadavatelé uvedou ve výzvě k účasti v soutěži dobu použitelnosti dynamického nákupního systému. Komisi oznámí případné změny v této době použitelnosti za použití následujících standardních formulářů:

               a)

               pokud se mění doba použitelnosti bez ukončení systému, na formuláři, jímž byla původně uveřejněna výzva k účasti v soutěži v rámci dynamického nákupního systému;

               b)

               pokud dochází k ukončení systému, na formuláři oznámení o výsledku zadávacího řízení uvedeném v článku 50.

         9.   Hospodářským subjektům majícím zájem o účast ani účastníkům dynamického nákupního systému nesmějí být před zavedením tohoto systému nebo během doby jeho používání účtovány žádné poplatky.
   Článek 35
   Elektronické aukce
   1.   Veřejní zadavatelé mohou používat elektronické aukce, v jejichž rámci jsou předkládány nové, snížené ceny nebo nové hodnoty týkající se některých prvků nabídek.
   K tomuto účelu veřejní zadavatelé strukturují elektronickou aukci jako opakující se elektronický proces, jenž je spuštěn po prvotním úplném vyhodnocení nabídek a jenž umožní stanovit jejich pořadí za použití automatických metod hodnocení.
   U některých veřejných zakázek na služby a některých veřejných zakázek na stavební práce, jejichž předmětem je intelektuální výkon, jako například návrh stavebních prací, nelze pořadí stanovit za použití automatických metod hodnocení, a proto nesmí být zadávány s použitím elektronických aukcí.
   2.   V otevřených, užších či jednacích řízeních mohou veřejní zadavatelé rozhodnout, že zadání veřejné zakázky bude předcházet elektronická aukce, pokud může být přesně stanoven obsah zadávací dokumentace, zejména pak technické specifikace.
   Za stejných podmínek může být elektronická aukce použita při obnovení soutěže mezi stranami rámcové dohody uvedeném v čl. 33 odst. 4 písm. b) nebo c) a při vyhlášení soutěže na veřejné zakázky, jež mají být zadány v rámci dynamického nákupního systému uvedeného v článku 34.
   3.   Elektronická aukce je založena na jednom z následujících prvků nabídek:

               a)

               výlučně na cenách, je-li veřejná zakázka zadávána pouze na základě ceny;

               b)

               na cenách nebo nových hodnotách prvků nabídek uvedených v zadávací dokumentaci, pokud je veřejná zakázka zadávána na základě nejlepšího poměru mezi cenou a kvalitou, nebo nabídce s nejnižšími náklady, použije-li se přístup nákladové efektivnosti.

         4.   Veřejní zadavatelé, kteří se rozhodnou uspořádat elektronickou aukci, uvedou tuto skutečnost v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu. Zadávací dokumentace musí obsahovat alespoň údaje uvedené v příloze VI.
   5.   Předtím, než přistoupí k elektronické aukci, provedou veřejní zadavatelé úplné předběžné hodnocení nabídek v souladu s kritériem nebo kritérii pro zadání veřejné zakázky a s jejich stanovenou poměrnou váhou.
   Nabídka je považována za přijatelnou, pokud byla podána uchazečem, který nebyl vyloučen podle článku 57, splňuje kvalifikační kritéria pro výběr a jehož nabídka je v souladu s technickými specifikacemi a není v rozporu s pravidly nebo nepřijatelná nebo nevhodná.
   Za nabídky v rozporu s pravidly se považují zejména nabídky, které nejsou v souladu se zadávací dokumentací, které byly doručeny pozdě, u nichž existují důkazy o tajných ujednáních nebo korupci nebo které veřejní zadavatelé považují za mimořádně nízké. Za nepřijatelné se považují zejména nabídky podané uchazeči, kteří nemají požadovanou kvalifikaci, a nabídky, jejichž cena převyšuje rozpočet veřejného zadavatele vymezený před zahájením zadávacího řízení a uvedený v zadávací dokumentaci.
   Nabídka se považuje za nevhodnou, pokud je pro veřejnou zakázku irelevantní, neboť bez zásadních změn zjevně nemůže uspokojit potřeby a požadavky veřejného zadavatele uvedené v zadávací dokumentaci. Žádost o účast se považuje za nevhodnou, pokud příslušný hospodářský subjekt má nebo může být vyloučen podle článku 57 nebo nesplňuje kvalifikační kritéria pro výběr stanovená veřejným zadavatelem podle článku 58.
   Všichni uchazeči, kteří předložili přijatelné nabídky, musí být současně vyzváni k účasti na elektronické aukci prostřednictvím připojení ke stanovenému dni a času v souladu s pokyny uvedenými ve výzvě. Elektronická aukce může probíhat ve více navazujících fázích. Elektronická aukce nesmí být zahájena dříve než dva pracovní dny po dni, kdy byly rozeslány výzvy.
   6.   Výzva musí být doplněna výsledkem úplného vyhodnocení nabídky dotčeného uchazeče provedeného v souladu s poměrnými váhami stanovenými v čl. 67 odst. 5 prvním pododstavci.
   Výzva uvede rovněž matematický vzorec, který se při elektronické aukci použije pro určení automatických změn pořadí na základě podaných nových cen nebo nových hodnot. S výjimkou případů, kdy je ekonomicky nejvýhodnější nabídka stanovena pouze na základě ceny, musí tento vzorec zahrnovat poměrnou váhu všech kritérií stanovených pro určení ekonomicky nejvýhodnější nabídky, jak je uvedeno v oznámení použitém jako výzva k účasti v soutěži nebo v jiných částech zadávací dokumentace. Za tímto účelem musí být jakákoli případná rozpětí dopředu vyjádřena určitou hodnotou.
   Jsou-li povoleny varianty, stanoví se pro každou variantu zvláštní vzorec.
   7.   Během každé fáze elektronické aukce veřejní zadavatelé okamžitě musí sdělit všem uchazečům přinejmenším ty informace, které jim umožní zjistit v každém okamžiku své relativní pořadí. Mohou jim též, pokud to bylo předem oznámeno, sdělit jiné informace týkající se nabízených cen nebo hodnot. Mohou rovněž v každé konkrétní fázi aukce oznámit počet účastníků aukce. V žádném případě však nesmějí během žádné fáze elektronické aukce zveřejnit totožnost uchazečů.
   8.   Veřejní zadavatelé musí uzavírat elektronické aukce jedním nebo více z následujících způsobů:

               a)

               v předem stanovený den a čas;

               b)

               pokud neobdrží žádné další nové ceny či nové hodnoty, které splňují požadavky na minimální rozdíly, za předpokladu, že předem stanovili dobu, která musí uplynout po obdržení posledního podání do uzavření elektronické aukce, nebo

               c)

               pokud bylo dosaženo předem stanoveného počtu fází aukce.

         Pokud veřejní zadavatelé mají v úmyslu uzavřít elektronickou aukci podle prvního pododstavce písm. c), případně v kombinaci se způsobem uvedeným v prvním pododstavci písm. b), uvedou ve výzvě k účasti na aukci časový rozvrh každé fáze aukce.
   9.   Po uzavření elektronické aukce veřejní zadavatelé zadají veřejnou zakázku v souladu s článkem 67 na základě výsledků elektronické aukce.
   Článek 36
   Elektronické katalogy
   1.   Pokud se vyžaduje použití elektronických komunikačních prostředků, mohou veřejní zadavatelé požadovat, aby byly nabídky předkládány ve formě elektronického katalogu nebo aby elektronický katalog obsahovaly.
   Členské státy mohou stanovit povinnost používat elektronické katalogy u některých typů veřejných zakázek.
   Nabídky předkládané ve formě elektronického katalogu mohou být doplněny dalšími dokumenty.
   2.   Elektronické katalogy připravují zájemci nebo uchazeči s cílem zúčastnit se určitého zadávacího řízení v souladu s technickými specifikacemi a ve formátu stanoveném veřejným zadavatelem.
   Elektronické katalogy musí dále splňovat požadavky na nástroje elektronické komunikace a případné další požadavky stanovené veřejným zadavatelem v souladu s článkem 22.
   3.   V případech, kdy je předložení nabídek ve formě elektronického katalogu přijatelné nebo povinné, veřejný zadavatel:

               a)

               toto uvede v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu, pokud je jako výzva k účasti v soutěži použito předběžné oznámení;

               b)

               v zadávací dokumentaci uvede veškeré nezbytné informace v souladu s čl. 22 odst. 6 ohledně formátu, používaného elektronického zařízení a technických opatření a specifikací spojení pro katalog.

         4.   Pokud byla po předložení nabídek ve formě elektronických katalogů uzavřena rámcová dohoda s více než jedním hospodářským subjektem, veřejní zadavatelé mohou stanovit, že obnovení soutěže na jednotlivé veřejné zakázky bude probíhat na základě aktualizovaných katalogů. V takovém případě použijí veřejní zadavatelé jeden z těchto způsobů:

               a)

               vyzvou uchazeče, aby znovu podali své elektronické katalogy upravené podle požadavků příslušné veřejné zakázky;

               b)

               uvědomí uchazeče, že mají v úmyslu vybrat z elektronických katalogů, které již byly předloženy, informace nezbytné k vytvoření nabídek přizpůsobených požadavkům příslušné veřejné zakázky, pokud bylo použití této metody oznámeno v zadávací dokumentaci pro rámcovou dohodu.

         5.   Pokud veřejní zadavatelé obnoví soutěž na jednotlivou veřejnou zakázku v souladu s odst. 4 písm. b), oznámí uchazečům datum a čas, kdy hodlají vybrat informace potřebné k vytvoření nabídek přizpůsobených požadavkům jednotlivé veřejné zakázky a dají uchazečům možnost, aby tento výběr informací nepovolili.
   Veřejní zadavatelé poskytnou dostatečný časový prostor mezi oznámením a skutečným výběrem informací.
   Před zadáním veřejné zakázky předloží veřejní zadavatelé vybrané informace příslušnému uchazeči, aby mu dali příležitost vyvrátit nebo potvrdit, že takto vytvořená nabídka neobsahuje věcné chyby.
   6.   Veřejní zadavatelé mohou zadávat veřejné zakázky v rámci dynamického nákupního systému a požadovat přitom, aby nabídky spojené s jednotlivou veřejnou zakázkou byly podávány v podobě elektronického katalogu.
   Veřejní zadavatelé mohou rovněž zadávat veřejné zakázky v rámci dynamického nákupního systému v souladu s odst. 4 písm. b) a s odstavcem 5, pokud je žádost o účast v dynamickém nákupním systému doprovázena elektronickým katalogem v souladu s technickými specifikacemi a ve formátu stanoveném veřejným zadavatelem. Zájemci tento katalog následně doplní, až budou informováni o úmyslu veřejného zadavatele vytvořit nabídky postupem uvedeným v odst. 4 písm. b).
   Článek 37
   Centralizované nákupní činnosti a centrální zadavatelé
   1.   Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé mohou pořizovat dodávky nebo služby od centrálního zadavatele, který poskytuje centralizovanou nákupní činnost uvedenou v čl. 2 odst. 1 bodu 14 písm. a).
   Členské státy mohou rovněž stanovit, že veřejní zadavatelé mohou pořizovat stavební práce, dodávky a služby prostřednictvím veřejných zakázek zadaných centrálním zadavatelem, prostřednictvím dynamických nákupních systémů provozovaných centrálním zadavatelem nebo podle čl. 33 odst. 2 druhého pododstavce prostřednictvím rámcové dohody uzavřené centrálním zadavatelem, který poskytuje centralizovanou nákupní činnost uvedenou v čl. 2 odst. 1 bodu 14 písm. b). Pokud mohou dynamický nákupní systém provozovaný centrálním zadavatelem používat i jiní veřejní zadavatelé, uvede se tato skutečnost ve výzvě k účasti v soutěži, kterou se tento dynamický nákupní systém zavádí.
   Ve vztahu k prvnímu a druhému pododstavci mohou členské státy stanovit, že některé veřejné zakázky se zadávají prostřednictvím centrálních zadavatelů nebo jednoho či několika konkrétních centrálních zadavatelů.
   2.   Veřejný zadavatel splní své povinnosti podle této směrnice, pořídí-li dodávky nebo služby od centrálního zadavatele, který poskytuje centralizovanou nákupní činnost uvedenou v čl. 2 odst. 1 bodu 14 písm. a).
   Dále musí veřejný zadavatel plnit své povinnosti podle této směrnice, pořídí-li stavební práce, dodávky nebo služby prostřednictvím veřejných zakázek zadaných centrálním zadavatelem, prostřednictvím dynamických nákupních systémů provozovaných centrálním zadavatelem nebo podle čl. 33 odst. 2 druhého pododstavce prostřednictvím rámcové dohody uzavřené centrálním zadavatelem, který poskytuje centralizovanou nákupní činnost uvedenou v čl. 2 odst. 1 bodu 14 písm. b).
   Příslušný veřejný zadavatel ovšem nese odpovědnost za plnění povinností podle této směrnice v případě částí, které provádí sám, jako je:

               a)

               zadání veřejné zakázky v rámci dynamického nákupního systému provozovaného centrálním zadavatelem;

               b)

               obnovení soutěže podle rámcové dohody, která byla uzavřena centrálním zadavatelem;

               c)

               určení podle čl. 33 odst. 4 písm. a) nebo b), který z hospodářských subjektů, jenž je smluvní stranou rámcové dohody provede určitý úkol vyplývající z rámcové dohody uzavřené centrálním zadavatelem.

         3.   Veškerá zadávací řízení, která provádí centrální zadavatel, se provádějí elektronickými komunikačními prostředky v souladu s požadavky uvedenými v článku 22.
   4.   Veřejní zadavatelé mohou zadat veřejnou zakázku na služby spočívající v poskytování centralizovaných nákupních činností centrálnímu zadavateli bez ohledu na postupy stanovené touto směrnicí.
   Tyto veřejné zakázky na služby mohou zahrnovat i poskytování pomocných nákupních činností.
   Článek 38
   Příležitostné společné zadávání veřejných zakázek
   1.   Dva nebo více veřejných zadavatelů se mohou dohodnout na společném provádění některých konkrétních zadávacích řízení.
   2.   Pokud je zadávací řízení vedeno celé společně jménem a na účet všech zúčastněných veřejných zadavatelů, nesou tito veřejní zadavatelé společnou odpovědnost za plnění svých povinností podle této směrnice. To platí i v případech, kdy jeden veřejný zadavatel vede řízení, přičemž jedná svým jménem i jménem ostatních zúčastněných veřejných zadavatelů.
   Pokud není zadávací řízení celé vedeno jménem a na účet zúčastněných veřejných zadavatelů, nesou veřejní zadavatelé společnou odpovědnost pouze za části prováděné společně. Každý veřejný zadavatel nese výlučnou odpovědnost za plnění svých povinností podle této směrnice ve vztahu k částem, které provádí svým jménem a na svůj účet.
   Článek 39
   Zadávání veřejných zakázek za účasti veřejných zadavatelů z různých členských států
   1.   Aniž je dotčen článek 12, veřejní zadavatelé z různých členských států mohou jednat společně při zadávání veřejných zakázek jedním ze způsobů stanovených v tomto článku.
   Veřejní zadavatelé se pomocí prostředků stanovených v tomto článku nesmějí vyhýbat uplatňování imperativních norem veřejného práva, které se na ně vztahují v členském státě, v němž se nacházejí, a které jsou v souladu s právem Unie.
   2.   Členský stát svým veřejným zadavatelům nezakazuje použití centralizovaných nákupních činností poskytovaných centrálními zadavateli, kteří se nacházejí v jiném členském státě
   Pokud však jde o centralizované nákupní činnosti poskytované centrálním zadavatelem nacházejícím se v jiném členském státě než veřejný zadavatel, mohou členské státy upřesnit, že jejich veřejní zadavatelé mohou využívat pouze centralizované nákupní činnosti, jak jsou uvedeny buď v čl. 2 odst. 1 bodu 14 písm. a), nebo v čl. 2 odst. 1 bodu 14 písm. b).
   3.   Poskytování centralizovaných nákupních činností centrálním zadavatelem, který se nachází v jiném členském státě, se provádí podle vnitrostátních pravidel toho členského státu, v němž se centrální zadavatel nachází.
   Vnitrostátní pravidla členského státu, v němž se centrální zadavatel nachází, se vztahují i na:

               a)

               zadání veřejné zakázky v rámci dynamického nákupního systému;

               b)

               obnovení soutěže podle rámcové dohody;

               c)

               určení podle čl. 33 odst. 4 písm. a) nebo b), který z hospodářských subjektů zúčastněných na rámcové dohodě provede určitý úkol.

         4.   Několik veřejných zadavatelů z různých členských států může společně zadat veřejnou zakázku, uzavřít rámcovou dohodu nebo provozovat dynamický nákupní systém. V rozsahu uvedeném v čl. 33 odst. 2 druhém pododstavci mohou rovněž zadávat veřejné zakázky na základě rámcové dohody nebo dynamického nákupního systému. Pokud nezbytné prvky nebyly upraveny mezinárodní dohodou mezi dotčenými členskými státy, uzavřou zúčastnění veřejní zadavatelé dohodu, v níž se stanoví:

               a)

               povinnosti stran a příslušná ustanovení vnitrostátního práva;

               b)

               interní organizace zadávacího řízení, včetně jeho vedení, rozdělení stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být zadány, a uzavírání smluv.

         Zúčastněný veřejný zadavatel plní své povinnosti podle této směrnice, pořizuje-li stavební práce, dodávky nebo služby od veřejného zadavatele zodpovědného za dané zadávací řízení. Při stanovení povinností a příslušných ustanovení vnitrostátního práva podle písmene a) si mohou zúčastnění veřejní zadavatelé rozdělit povinnosti mezi sebou a stanovit jako příslušná ustanovení vnitrostátního práva ustanovení práva kteréhokoli členského státu, v němž se nachází některý ze zúčastněných zadavatelů. Rozdělení povinností a příslušná ustanovení vnitrostátního práva musí být v případě společně zadaných veřejných zakázek uvedeny v zadávací dokumentaci.
   5.   Pokud veřejní zadavatelé z různých členských států založili společný subjekt, včetně evropského seskupení pro územní spolupráci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (30) nebo jiného subjektu založeného podle práva Unie, dohodnou se zúčastnění veřejní zadavatelé prostřednictvím rozhodnutí příslušného orgánu společného subjektu na vnitrostátních pravidlech jednoho z následujících členských států, kterými se bude zadávání veřejné zakázky řídit:

               a)

               vnitrostátní předpisy členského státu, v němž má společný subjekt své sídlo;

               b)

               vnitrostátní předpisy členského státu, v němž společný subjekt vykonává svou činnost.

         Dohoda uvedená v prvním pododstavci může platit na dobu neurčitou, je-li to stanoveno v zakládacím aktu společného subjektu, nebo může být omezena na určitou dobu, určité typy veřejných zakázek nebo na jedno či více zadání jednotlivých veřejných zakázek.

      KAPITOLA III

         Průběh řízení

      Oddíl 1

         Příprava

   Článek 40
   Předběžné tržní konzultace
   Před zahájením zadávacího řízení mohou veřejní zadavatelé vést tržní konzultace s cílem připravit zadání veřejné zakázky a informovat hospodářské subjekty o svých plánech a požadavcích při zadávání veřejných zakázek.
   Za tímto účelem mohou veřejní zadavatelé například vyhledat nebo přijmout poradenství od nezávislých odborníků nebo orgánů či účastníků trhu. Toto poradenství mohou využít při plánování a vedení zadávacího řízení, pokud toto poradenství nenarušuje hospodářskou soutěž a nevede k porušení zásady zákazu diskriminace a zásady transparentnosti.
   Článek 41
   Předchozí účast zájemců nebo uchazečů
   Pokud zájemce nebo uchazeč anebo podnik se vztahem k zájemci nebo uchazeči působil jako poradce veřejného zadavatele, ať již v souvislosti s článkem 40 či nikoli, nebo se jinak podílel na přípravě zadávacího řízení, přijme veřejný zadavatel příslušná opatření, aby zajistil, že účastí tohoto zájemce nebo uchazeče nebude narušena hospodářská soutěž.
   Mezi tato opatření patří povinnost sdělit ostatním zájemcům a uchazečům příslušné informace vyměňované se zájemcem nebo uchazečem v rámci jeho účasti na přípravě zadávacího řízení nebo informace z této účasti vyplývající a stanovit odpovídající lhůty pro doručení nabídek. Příslušný zájemce nebo uchazeč může být z řízení vyloučen pouze v případě, že neexistuje jiný způsob, jak zajistit dodržení zásady rovného zacházení.
   Před každým takovým vyloučením dostane zájemce nebo uchazeč příležitost prokázat, že jeho účast na přípravě zadávacího řízení nemůže narušit hospodářskou soutěž. Přijatá opatření se zdokumentují v samostatné zprávě vyžadované podle článku 84.
   Článek 42
   Technické specifikace
   1.   Technické specifikace vymezené v bodu 1 přílohy VII se uvádějí v zadávací dokumentaci. V technické specifikace se stanoví požadované vlastnosti stavebních prací, služeb nebo dodávky.
   Tyto vlastnosti mohou rovněž odkazovat na konkrétní výrobní proces nebo metodu poskytování požadovaných stavebních prací, dodávek nebo služeb nebo na konkrétní proces spojený s jinou fází jejich životního cyklu, a to i tehdy, kdy uvedené faktory nejsou součástí jejich věcné podstaty, za podmínky, že souvisejí s předmětem veřejné zakázky a jsou přiměřené k její hodnotě i cílům.
   Technické specifikace mohou rovněž určovat, zda bude požadován převod práv k duševnímu vlastnictví.
   U všech veřejných zakázek určených k použití fyzickými osobami bez ohledu na to, zda veřejností nebo pracovníky veřejného zadavatele, se tyto technické specifikace kromě řádně odůvodněných případů vypracovávají tak, aby zohledňovaly kritéria přístupnosti pro osoby s postižením nebo koncept pro všechny uživatele.
   Pokud jsou právním aktem Unie přijaty závazné požadavky na přístupnost, vymezí technické specifikace kritéria přístupnosti pro osoby s postižením nebo koncept pro všechny uživatele odkazem na tento akt.
   2.   Technické specifikace musí hospodářským subjektům poskytovat rovný přístup k zadávacímu řízení a nesmějí vytvářet neodůvodněné překážky pro otevření veřejné zakázky hospodářské soutěži.
   3.   Aniž jsou dotčena právně závazná vnitrostátní technická pravidla, jsou-li v souladu s právem Unie, musí být technické specifikace formulovány jedním z následujících způsobů:

               a)

               formou požadavků na výkon nebo funkci, včetně vlastností z hlediska vlivu na životní prostředí, pokud jsou tyto parametry dostatečně přesné, aby umožnily uchazeči určit předmět veřejné zakázky a veřejnému zadavateli zadat veřejnou zakázku;

               b)

               odkazem na technické specifikace a, v pořadí podle významu, na vnitrostátní normy přejímající evropské normy, evropská technická schválení, obecné technické specifikace, mezinárodní normy nebo jiný technický referenční systém vypracovaný evropskými normalizačními subjekty nebo – pokud tyto neexistují – na vnitrostátní normy, vnitrostátní technická schválení nebo vnitrostátní technické specifikace týkající se projektování, výpočtu a realizace stavebních prací a použití dodávek; každý odkaz je doprovázen slovy „nebo rovnocenný“;

               c)

               formou požadavků na výkon nebo funkci uvedených v písmenu a) s odkazem na technické specifikace uvedené v písmenu b) jako prostředek pro předpoklad shody s takovými požadavky na výkon nebo funkci;

               d)

               odkazem na technické specifikace uvedené v písmenu b) pro určité vlastnosti a odkazem na požadavky na výkon nebo funkci uvedené v písmenu a) pro ostatní vlastnosti.

         4.   Není-li to odůvodněno předmětem veřejné zakázky, nesmějí technické specifikace odkazovat na určité provedení nebo zdroj nebo konkrétní postup, který je příznačný pro výrobky nebo služby poskytované určitým hospodářským subjektem, nebo na obchodní značky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, pokud by to mělo za důsledek zvýhodnění nebo vyloučení určitých podniků nebo určitých výrobků. Takový odkaz je výjimečně povolen, pokud není možný dostatečně přesný a srozumitelný popis předmětu veřejné zakázky podle odstavce 3. Takový odkaz musí být doprovázen slovy „nebo rovnocenný“.
   5.   Pokud veřejný zadavatel využije možnosti odkázat na technické specifikace podle odst. 3 písm. b), nesmí odmítnout nabídku pouze z důvodu, že nabízené stavební práce, dodávky nebo služby nejsou shodné s technickými specifikacemi, na které odkázal, pokud uchazeč ve své nabídce jakýmkoli vhodným prostředkem, včetně dokladů uvedených v článku 44, prokázal, že navrhovaná řešení vyhovují rovnocenným způsobem požadavkům definovaným technickými specifikacemi.
   6.   Pokud veřejný zadavatel využije možnosti stanovit technické specifikace ve formě požadavků na výkon nebo funkci podle odst. 3 písm. a), nesmí odmítnout nabídku na stavební práce, dodávky nebo služby, které splňují vnitrostátní normu přejímající evropskou normu, splňují evropské technické schválení nebo obecnou technickou specifikaci, mezinárodní normu nebo technický referenční systém vypracovaný evropským normalizačním subjektem, pokud tyto specifikace zohledňují požadavky na výkon nebo funkci, které veřejný zadavatel stanovil.
   Ve své nabídce uchazeč prokáže jakýmikoliv vhodnými prostředky, včetně dokladů uvedených v článku 44, že stavební práce, dodávky nebo služby splňující normu jsou v souladu s požadavky na výkon nebo funkci, které veřejný zadavatel stanovil.
   Článek 43
   Štítky
   1.   Pokud veřejní zadavatelé mají v úmyslu nakoupit stavební práce, dodávky nebo služby, které mají zvláštní environmentální, sociální nebo jiné vlastnosti, mohou v technických specifikacích, kritériích pro zadání nebo podmínkách plnění veřejné zakázky vyžadovat zvláštní štítek coby doklad, že příslušné stavební práce, služby nebo dodávky požadovaným vlastnostem vyhovují, jsou-li splněny všechny následující podmínky:

               a)

               požadavky na označení štítkem se týkají výhradně kritérií, která souvisejí s předmětem veřejné zakázky a která jsou vhodná pro definování vlastností stavebních prací, dodávek nebo služeb, které jsou předmětem veřejné zakázky;

               b)

               požadavky na označení štítkem vycházejí z objektivně ověřitelných a nediskriminačních kritérií;

               c)

               štítky jsou zavedeny v otevřeném a transparentním řízení, na kterém se mohou podílet všechny relevantní zúčastněné strany, včetně orgánů státní správy, spotřebitelů, sociálních partnerů, výrobců, distributorů a nevládních organizací;

               d)

               štítky jsou přístupné všem subjektům, které o to mají zájem;

               e)

               požadavky na označení štítkem jsou stanoveny třetí stranou, nad níž hospodářský subjekt žádající o štítek nemůže vykonávat rozhodující vliv.

         Pokud veřejný zadavatel nevyžaduje, aby stavební práce, dodávky nebo služby splňovaly veškeré požadavky na označení štítky, uvede, o které požadavky se jedná.
   Veřejný zadavatel vyžadující konkrétní štítek musí přijmout všechny štítky, jež potvrzují, že stavební práce, dodávky nebo služby splňují rovnocenné požadavky na štítky.
   Pokud hospodářský subjekt prokazatelně neměl možnost získat v příslušné lhůtě konkrétní štítek uvedený veřejným zadavatelem nebo štítek jemu rovnocenný z důvodů, jež mu nelze přičítat, přijme veřejný zadavatel jiné vhodné doklady, jako například technickou dokumentaci výrobce, pokud příslušný hospodářský subjekt prokáže, že stavební práce, dodávky nebo služby, jež má poskytnout, splňují požadavky na označení konkrétním štítkem nebo konkrétní požadavky uvedené veřejným zadavatelem.
   2.   Pokud štítek splňuje podmínky stanovené v odst. 1 písm. b), c), d) a e), avšak zahrnuje i požadavky, které nesouvisejí s předmětem veřejné zakázky, nevyžadují veřejní zadavatelé štítek jako takový, avšak mohou definovat technické specifikace odkazem na ty podrobné specifikace štítku nebo v případě potřeby jejich části, které souvisejí s předmětem veřejné zakázky a jsou vhodné pro definování jeho vlastností.
   Článek 44
   Zkušební protokoly, osvědčení a další doklady
   1.   Veřejní zadavatelé mohou požadovat, aby hospodářské subjekty předložily zkušební protokol od subjektu posuzování shody nebo osvědčení vystavené takovým subjektem jako doklad o shodě s požadavky či kritérii uvedenými v technických specifikacích, v kritériích pro zadání nebo v podmínkách plnění veřejné zakázky.
   Pokud veřejní zadavatelé požadují předložení osvědčení vydaného konkrétním subjektem posuzování shody, přijmou též osvědčení od jiných rovnocenných subjektů posuzování shody.
   Pro účely tohoto odstavce se subjektem posuzování shody rozumí subjekt, který vykonává činnosti v oblasti posuzování shody včetně kalibrace, testování, certifikace a inspekce a je akreditován v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (31).
   2.   Veřejní zadavatelé přijmou jiné vhodné doklady než doklady uvedené v odstavci 1, například technickou dokumentaci výrobce, pokud dotčený hospodářský subjekt neměl přístup k osvědčením nebo zkušebním protokolům uvedeným v odstavci 1 nebo neměl možnost je získat v příslušné lhůtě, za podmínky, že absenci přístupu nelze přičítat dotčenému hospodářskému subjektu a že tento prokáže, že jím poskytované stavební práce, dodávky nebo služby splňují požadavky nebo kritéria stanovená v technických specifikacích, v kritériích pro zadání nebo v podmínkách plnění veřejné zakázky.
   3.   Členské státy poskytnou ostatním členským státům na jejich žádost informace související s doklady a dokumenty předkládanými v souladu s čl. 42 odst. 6, článkem 43 a odstavci 1 a 2 tohoto článku. Příslušné orgány členského státu, ve kterém je hospodářský subjekt usazen, poskytnou tyto informace v souladu s článkem 86.
   Článek 45
   Varianty
   1.   Veřejní zadavatelé mohou uchazečům povolit předložení variant nebo je od nich požadovat. V oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu, použije-li se jako výzva k účasti v soutěži předběžné oznámení, uvedou, zda povolují nebo požadují varianty, či nikoliv. Varianty nejsou bez tohoto údaje povoleny. Varianty musí souviset s předmětem veřejné zakázky.
   2.   Veřejní zadavatelé, kteří povolí nebo požadují předložení variant, uvedou v zadávací dokumentaci minimální požadavky, jež musí varianty splňovat, a konkrétní požadavky na jejich předložení, zejména pak to, zda mohou být varianty předloženy pouze tehdy, když byla předložena také nabídka, jež nepředstavuje variantu. Zajistí také, aby zvolená kritéria pro zadání veřejné zakázky bylo možné použít na varianty, které splňují tyto minimální požadavky, jakož i na vyhovující nabídky, které varianty nemají.
   3.   V úvahu jsou brány pouze varianty, které splňují minimální požadavky stanovené veřejnými zadavateli.
   V zadávacím řízení na veřejné zakázky na dodávky nebo na služby nesmějí veřejní zadavatelé, kteří povolili předložení variant nebo jej vyžadovali, odmítnout variantu pouze z toho důvodu, že by vedla, pokud by byla přijata, spíše k veřejné zakázce na služby než k veřejné zakázce na dodávky, nebo spíše k veřejné zakázce na dodávky než k veřejné zakázce na služby.
   Článek 46
   Rozdělení veřejných zakázek na části
   1.   Veřejní zadavatelé mohou rozhodnout o zadání veřejné zakázky tak, že ji rozdělí na jednotlivé části, a mohou vymezit rozsah a předmět těchto částí.
   S výjimkou veřejných zakázek, jejichž rozdělení se stalo povinným na základě odstavce 4 tohoto článku, uvedou veřejní zadavatelé hlavní důvody pro rozhodnutí o zadání veřejné zakázky bez rozdělení na části; toto odůvodnění je součástí zadávací dokumentace nebo samostatné zprávy podle článku 84.
   2.   Veřejní zadavatelé uvedou v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu, zda lze nabídky podávat pro jednu, několik nebo všechny části.
   Veřejní zadavatelé mohou i v případech, kdy lze nabídky podávat pro několik nebo všechny části, omezit počet částí, které lze zadat jedinému uchazeči, pokud je tento maximální počet částí na uchazeče uveden v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu. Veřejní zadavatelé uvedou v zadávací dokumentaci objektivní a nediskriminační kritéria či pravidla, jež hodlají uplatnit k určení toho, které části budou zadány, pokud by použití kritérií pro zadání vedlo k tomu, že by jednomu uchazeči byl zadán vyšší než maximální možný počet částí.
   3.   Členské státy mohou stanovit, že pokud lze jednomu uchazeči zadat více než jednu část, mohou veřejní zadavatelé zadávat veřejné zakázky kombinující několik nebo všechny části, pokud si v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu tuto možnost vyhradili, a uvést části nebo jejich skupiny, které lze kombinovat.
   4.   Členské státy mohou provést odst. 1 druhý pododstavec stanovením povinnosti rozdělit veřejné zakázky na jednotlivé části za podmínek stanovených v souladu s jejich vnitrostátním právem a s ohledem na právo Unie. Za těchto okolností se použije také odst. 2 první pododstavec a podle okolností i odstavec 3.
   Článek 47
   Stanovení lhůt
   1.   Při stanovení lhůt pro podání nabídek a žádostí o účast veřejní zadavatelé zohlední složitost veřejné zakázky a čas nezbytný na přípravu nabídek, aniž jsou dotčeny minimální lhůty stanovené v článcích 27 až 31.
   2.   V případech, kdy lze nabídky předkládat pouze na základě prohlídky nebo kontroly podkladů k zadávací dokumentaci na místě, se lhůty pro předkládání nabídek, jež musí být delší než minimální lhůty stanovené v článcích 27 až 31, stanoví tak, aby se všechny dotčené hospodářské subjekty mohly seznámit se všemi informacemi nezbytnými pro vypracování nabídek.
   3.   Veřejní zadavatelé prodlouží lhůty pro podání nabídek tak, aby se všechny dotčené hospodářské subjekty mohly seznámit se všemi informacemi nezbytnými pro vypracování nabídek v těchto případech:

               a)

               pokud dodatečné informace nejsou z jakéhokoli důvodu poskytnuty nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty stanovené pro podání nabídek, i když o ně hospodářský subjekt požádal včas. V případě zkráceného řízení podle čl. 27 odst. 3 a čl. 28 odst. 6 činí tato lhůta čtyři dny;

               b)

               pokud byly v zadávací dokumentaci provedeny významné změny.

         Délka tohoto prodloužení musí být přiměřená významu daných informací nebo provedené změně.
   Pokud o dodatečné informace nebylo požádáno včas nebo je jejich důležitost z hlediska přípravy odpovídajících nabídek nevýznamná, nemusí veřejní zadavatelé lhůty prodlužovat.

      Oddíl 2

         Uveřejňování a transparentnost

   Článek 48
   Předběžná oznámení
   1.   Veřejní zadavatelé mohou oznámit svůj úmysl zahájit plánované zadávací řízení uveřejněním předběžného oznámení. Tato oznámení musí obsahovat informace uvedené v části B oddílu I přílohy V. Uveřejňuje je buď Úřad pro publikace Evropské unie, nebo veřejní zadavatelé na svém profilu kupujícího v souladu s bodem 2 písm. b) přílohy VIII. Pokud veřejní zadavatelé uveřejní předběžné oznámení na svém profilu kupujícího, zašlou Úřadu pro publikace Evropské unie oznámení o jeho uveřejnění na profilu kupujícího v souladu s přílohou VIII. Tato oznámení musí obsahovat informace uvedené v části A přílohy V.
   2.   V případě užšího a jednacího řízení mohou veřejní zadavatelé na nižší úrovni použít předběžné oznámení jako výzvu k účasti v soutěži podle čl. 26 odst. 5 za předpokladu, že toto oznámení splňuje všechny následující podmínky:

               a)

               konkrétně odkazuje na dodávky, stavební práce nebo služby, jež budou předmětem veřejné zakázky, která se má zadávat;

               b)

               uvádí, že veřejná zakázka bude zadána na základě užšího nebo jednacího řízení bez dalšího uveřejnění výzvy k účasti v soutěži, a vyzývá hospodářské subjekty, které o to mají zájem, aby vyjádřily svůj zájem;

               c)

               obsahuje kromě informací uvedených v části B oddílu I přílohy V rovněž informace uvedené v části B oddílu II přílohy V;

               d)

               bylo zasláno k uveřejnění 35 dnů až 12 měsíců přede dnem, kdy byla odeslána výzva uvedená v čl. 54 odst. 1.

         Tato oznámení se neuveřejňují na profilu kupujícího. K případnému dodatečnému uveřejnění na vnitrostátní úrovni podle článku 52 nicméně na profilu kupujícího dojít může.
   Období, na které se vztahuje předběžné oznámení, nepřesáhne 12 měsíců ode dne, kdy bylo oznámení předáno k uveřejnění. V případě veřejných zakázek na sociální a jiné zvláštní služby však může předběžné oznámení podle čl. 75 odst. 1 písm. b) pokrývat období delší než 12 měsíců.
   Článek 49
   Oznámení o zahájení zadávacího řízení
   Oznámení o zahájení zadávacího řízení se užívají jako prostředek výzvy k účasti v soutěži u všech zadávacích řízení, aniž je dotčen čl. 26 odst. 5 druhý pododstavec a článek 32. Oznámení o zahájení zadávacího řízení musí obsahovat informace uvedené v příloze V části C a musí být uveřejněno v souladu s článkem 51.
   Článek 50
   Oznámení o výsledku zadávacího řízení
   1.   Do 30 dnů od uzavření smlouvy nebo rámcové dohody navazující na rozhodnutí o zadání veřejné zakázky nebo o uzavření dohody zašlou veřejní zadavatelé oznámení o výsledku zadávacího řízení, jež obsahuje výsledky zadávacího řízení.
   Toto oznámení musí obsahovat informace uvedené v části D přílohy V a musí být uveřejněno v souladu s článkem 51.
   2.   Pokud byla výzva k účasti v soutěži učiněna formou předběžného oznámení a veřejný zadavatel rozhodl, že v průběhu období, na které se vztahuje předběžné oznámení, nezadá žádné další veřejné zakázky, musí být tato skutečnost konkrétně uvedena v oznámení o výsledku zadávacího řízení.
   V případě rámcových dohod uzavřených v souladu s článkem 33 nejsou veřejní zadavatelé povinni zasílat oznámení o výsledcích zadávacího řízení pro každou veřejnou zakázku založenou na této dohodě. Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé budou oznámení o výsledcích zadávacího řízení pro veřejné zakázky založené na rámcové dohodě čtvrtletně sdružovat. V takovém případě veřejní zadavatelé odesílají sdružená oznámení do 30 dnů od konce každého čtvrtletí.
   3.   Oznámení o výsledku zadávacího řízení v rámci dynamického nákupního systému zašlou veřejní zadavatelé do 30 dnů od zadání každé veřejné zakázky. Mohou však tato oznámení sdružit po čtvrtletích. V takovém případě odesílají sdružená oznámení do 30 dnů od konce každého čtvrtletí.
   4.   Určité informace o výsledku zadávacího řízení nebo uzavření rámcové dohody se nemusí uveřejňovat, pokud by poskytnutí takových informací bránilo vymahatelnosti práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem či na újmu oprávněným obchodním zájmům konkrétního hospodářského subjektu, ať veřejného či soukromého, nebo pokud by poskytnutí takových informací bylo na újmu poctivé hospodářské soutěže mezi hospodářskými subjekty.
   Článek 51
   Forma a způsob uveřejňování oznámení
   1.   Oznámení uvedená v článcích 48, 49 a 50 obsahují informace uvedené v příloze V ve formě standardních formulářů, včetně standardních formulářů pro opravy.
   Komise tyto standardní formuláře stanoví prostřednictvím prováděcích aktů. Uvedené prováděcí akty se přijímají poradním postupem uvedeným v čl. 89 odst. 2.
   2.   Oznámení uvedená v článcích 48, 49 a 50 se vypracovávají, elektronicky zasílají Úřadu pro publikace Evropské unie a uveřejňují v souladu s přílohou VIII. Oznámení se uveřejňují nejpozději pět dnů ode dne jejich zaslání. Náklady na uveřejňování oznámení Úřadem pro publikace Evropské unie nese Unie.
   3.   Oznámení uvedená v článcích 48, 49 a 50 se uveřejňují v plném znění v úředním jazyce či úředních jazycích orgánů Unie, které vybral veřejný zadavatel. Tato jazyková verze nebo tyto jazykové verze představují jediné závazné nebo jediná závazná znění. Shrnutí podstatných prvků každého oznámení se uveřejňuje v ostatních úředních jazycích orgánů Unie.
   4.   Úřad pro publikace Evropské unie zajistí, aby plné znění a shrnutí předběžného oznámení uvedeného v čl. 48 odst. 2 a výzvy k účasti v soutěži, které zakládají dynamický nákupní systém, uvedené v čl. 34 odst. 4 písm. a) byly uveřejněny:

               a)

               v případě předběžného oznámení po dobu 12 měsíců nebo do doručení oznámení o výsledku zadávacího řízení podle článku 50 s uvedením, že po dobu 12 měsíců, na niž se vztahuje výzva k účasti v soutěži, nebudou zadány žádné další veřejné zakázky. Nicméně v případě veřejných zakázek na sociální a jiné zvláštní služby musí být předběžné oznámení uvedené v čl. 75 odst. 1 písm. b) dále uveřejněno až do konce původně stanovené doby platnosti nebo do doručení oznámení o výsledku zadávacího řízení ve smyslu článku 50, v němž je uvedeno, že v období pokrytém výzvou k účasti v soutěži nebudou zadávány žádné další veřejné zakázky;

               b)

               v případě výzev k účasti v soutěži, které zakládají dynamický nákupní systém, po dobu použitelnosti dynamického nákupního systému.

         5.   Veřejní zadavatelé musí být schopni prokázat datum odeslání oznámení.
   Úřad pro publikace Evropské unie vydá veřejnému zadavateli potvrzení o přijetí oznámení a o uveřejnění předané informace s uvedením dne uveřejnění. Toto potvrzení je dokladem o uveřejnění.
   6.   Veřejní zadavatelé mohou uveřejňovat oznámení o veřejných zakázkách, které nepodléhají požadavkům na uveřejňování stanoveným touto směrnicí, pokud jsou tato oznámení zaslána Úřadu pro publikace Evropské unie v elektronické podobě v souladu s formátem a postupy pro přenos informací uvedenými v příloze VIII.
   Článek 52
   Uveřejnění na vnitrostátní úrovni
   1.   Oznámení uvedená v článcích 48, 49 a 50 a informace v nich obsažené nesmějí být uveřejněny na vnitrostátní úrovni před uveřejněním podle článku 51. K uveřejnění na vnitrostátní úrovni však v každém případě může dojít, pokud veřejným zadavatelům nebylo uveřejnění oznámeno do 48 hodin od potvrzení o přijetí oznámení podle článku 51.
   2.   Oznámení uveřejněná na vnitrostátní úrovni nesmějí obsahovat jiné informace než ty, které jsou obsaženy v oznámeních zaslaných Úřadu pro publikace Evropské unie nebo uveřejněných na profilu kupujícího, a musí uvádět datum odeslání oznámení Úřadu pro publikace Evropské unie nebo uveřejnění na profilu kupujícího.
   3.   Předběžná oznámení nesmějí být uveřejněna na profilu kupujícího před tím, než je Úřadu pro publikace Evropské unie odesláno oznámení o jejich uveřejnění touto formou. Uvede se v nich datum tohoto odeslání.
   Článek 53
   Dostupnost zadávací dokumentace v elektronické podobě
   1.   Veřejní zadavatelé zajistí bezplatný neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky k zadávací dokumentaci ode dne uveřejnění oznámení v souladu s článkem 51 nebo od data, kdy byla odeslána výzva k potvrzení zájmu. V textu tohoto oznámení nebo výzvy k potvrzení zájmu se uvede internetová adresa, na které je zadávací dokumentace dostupná.
   Pokud k některým částem zadávací dokumentace nelze poskytnout bezplatný neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky z jednoho z důvodů uvedených v čl. 22 odst. 1 druhém pododstavci, mohou veřejní zadavatelé v oznámení nebo výzvě k potvrzení zájmu uvést, že příslušná část zadávací dokumentace bude předána jinými než elektronickými prostředky v souladu s druhým odstavcem tohoto článku. V takovém případě se lhůta pro podání nabídek prodlouží o pět dnů, s výjimkou řádně odůvodněných naléhavých případů uvedených v čl. 27 odst. 3, čl. 28 odst. 6 a v čl. 29 odst. 1 čtvrtém pododstavci.
   Pokud k některým částem zadávací dokumentace nelze poskytnout bezplatný neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky, neboť veřejní zadavatelé hodlají uplatnit čl. 21 odst. 2, uvedou v oznámení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu, která opatření zaměřená na ochranu důvěrné povahy informací požadují a jakým způsobem lze získat přístup k příslušným dokumentům. V takovém případě se lhůta pro podání nabídek prodlouží o pět dnů, s výjimkou řádně odůvodněných naléhavých případů uvedených v čl. 27 odst. 3, čl. 28 odst. 6 a v čl. 29 odst. 1 čtvrtém pododstavci.
   2.   Veřejní zadavatelé poskytnou všem uchazečům, kteří se účastní zadávacího řízení, dodatečné informace ke specifikacím a dalším podkladům nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty pro podání nabídek, je-li o ně požádáno s dostatečným předstihem. V případě zkráceného řízení uvedeného v čl. 27 odst. 3 a čl. 28 odst. 6 činí tato lhůta čtyři dny.
   Článek 54
   Výzvy určené zájemcům
   1.   V užších řízeních, soutěžním dialogu, inovačních partnerstvích nebo v jednacích řízeních veřejní zadavatelé současně a písemně vyzývají vybrané zájemce k podání nabídky nebo v případě soutěžního dialogu k účasti v dialogu.
   Pokud se jako výzva k účasti v soutěži použije předběžné oznámení podle čl. 48 odst. 2, veřejní zadavatelé vyzvou současně a písemně hospodářské subjekty, které vyjádřily svůj zájem, aby potvrdily trvání svého zájmu.
   2.   Výzvy uvedené v odstavci 1 tohoto článku musí obsahovat odkaz na elektronickou adresu, na které je zadávací dokumentace přímo k dispozici v elektronické podobě. Výzvy musí být doplněny o zadávací dokumentaci, pokud není předmětem bezplatného neomezeného a plného přímého přístupu z důvodů uvedených v čl. 53 odst. 1 druhé a třetím pododstavci a nebyla dosud zpřístupněna jiným způsobem. Výzvy uvedené v odstavci 1 tohoto článku musí obsahovat rovněž informace stanovené v příloze IX.
   Článek 55
   Informování zájemců a uchazečů
   1.   Veřejní zadavatelé musí co možná nejdříve informovat jednotlivé zájemce a uchazeče o přijatých rozhodnutích týkajících se uzavření rámcové dohody, zadání veřejné zakázky nebo zařazení do dynamického nákupního systému včetně důvodů, pro které se rozhodli upustit od uzavření rámcové dohody nebo od zadání veřejné zakázky, pro kterou byla učiněna výzva k účasti v soutěži, obnovit řízení nebo upustit od zavedení dynamického nákupního systému;
   2.   Na žádost dotčeného zájemce nebo uchazeče oznámí veřejní zadavatelé co nejrychleji, nejpozději však do 15 dnů od obdržení písemné žádosti:

               a)

               každému neúspěšnému zájemci důvody zamítnutí jeho žádosti o účast;

               b)

               každému neúspěšnému uchazeči důvody zamítnutí jeho nabídky a v případech uvedených v čl. 42 odst. 5 a 6 důvody svého rozhodnutí o nerovnocennosti nebo rozhodnutí, podle kterého stavební práce, dodávky a služby neodpovídají požadavkům na výkon nebo funkci;

               c)

               každému uchazeči, který podal přijatelnou nabídku, vlastnosti a výhody vybrané nabídky, jakož i jméno úspěšného uchazeče nebo stran rámcové dohody;

               d)

               každému uchazeči, který podal přijatelnou nabídku, průběh a postup jednání a dialogu s uchazeči.

         3.   Veřejní zadavatelé mohou rozhodnout, že určité informace o zadání veřejné zakázky, uzavření rámcové dohody nebo zařazení do dynamického nákupního systému, uvedené v odstavcích 1 a 2, nesdělí, pokud by poskytnutí takových informací bránilo vymahatelnosti práva, bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem nebo na újmu oprávněným obchodním zájmům konkrétního hospodářského subjektu, ať veřejného či soukromého, nebo pokud by bylo na újmu poctivé hospodářské soutěži mezi hospodářskými subjekty.

      Oddíl 3

         Výběr účastníků a zadání veřejných zakázek

   Článek 56
   Obecné zásady
   1.   Veřejné zakázky se zadávají na základě kritérií stanovených v souladu s články 67 až 69 za předpokladu, že veřejný zadavatel v souladu s články 59 až 61 ověřil splnění všech těchto podmínek:

               a)

               nabídka splňuje požadavky, podmínky a kritéria stanovená v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzvě k potvrzení zájmu a v zadávací dokumentaci, případně s ohledem na článek 45;

               b)

               nabídka byla podána uchazečem, který nebyl vyloučen podle článku 57 a který splňuje kvalifikační kritéria pro výběr stanovená veřejným zadavatelem v souladu s článkem 58 a případně s nediskriminačními pravidly a kritérii uvedenými v článku 65.

         Veřejný zadavatel může rozhodnout, že nezadá veřejnou zakázku uchazeči, který předložil ekonomicky nejvýhodnější nabídku, pokud zjistí, že nabídka není v souladu s příslušnými povinnosti podle čl. 18 odst. 2.
   2.   V otevřených řízeních mohou veřejní zadavatelé rozhodnout, že přezkoumají nabídky před ověřením neexistence důvodů pro vyloučení a splnění kvalifikačních kritérií pro výběr v souladu s články 57 až 64. Pokud této možnosti využijí, ujistí se, že ověření neexistence důvodů pro vyloučení a splnění kvalifikačních kritérií pro výběr je prováděno nestranně a transparentně, aby žádná veřejná zakázka nebyla zadána uchazeči, který měl být podle článku 57 vyloučen nebo který nesplňuje kvalifikační kritéria pro výběr stanovená veřejným zadavatelem.
   Členské státy mohou vyloučit použití postupu uvedeného v prvním pododstavci u některých druhů veřejných zakázek nebo zvláštních okolností, nebo je na některé druhy veřejných zakázek a zvláštních okolností omezit.
   3.   Pokud jsou informace nebo dokumenty, které mají hospodářské subjekty předložit, neúplné nebo nesprávné nebo se tak jeví, nebo pokud určité dokumenty scházejí, mohou veřejní zadavatelé dotčené hospodářské subjekty požádat o předložení, rozšíření, upřesnění nebo doplnění příslušných informací nebo dokumentů v přiměřené lhůtě, pokud takovou žádost vznesou v plném souladu se zásadami rovného zacházení a transparentnosti a pokud vnitrostátní právní předpisy, jimiž se provádí tato směrnice, nestanoví jinak.
   4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 87 za účelem změny seznamu v příloze X, pokud to bude nutné za účelem doplnění nových mezinárodních dohod ratifikovaných všemi členskými státy nebo pokud stávající mezinárodní dohody, na něž se odkazuje, již nejsou ratifikovány všemi členskými státy nebo byly jinak změněny, a to například co do oblasti působnosti, obsahu nebo označení.

      Pododdíl 1

         Kritéria pro výběr na základě kvalifikace

   Článek 57
   Důvody pro vyloučení
   1.   Veřejní zadavatelé vyloučí z účasti v zadávacím řízení hospodářský subjekt, pokud ověřením podle článků 59, 60 a 61 zjistí nebo se jiným způsobem dozvědí, že daný hospodářský subjekt byl pravomocným rozsudkem odsouzen pro některý z následujících činů:

               a)

               účast na zločinném spolčení, jak je vymezena v článku 2 rámcového rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (32);

               b)

               korupce, jak je vymezena v článku 3 Úmluvy o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie (33) a čl. 2 odst. 1 rámcového rozhodnutí Rady 2003/568/SVV (34), jakož i korupce, jak je vymezena ve vnitrostátním právu veřejného zadavatele nebo hospodářského subjektu;

               c)

               podvod ve smyslu článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (35);

               d)

               teroristické trestné činy, jak jsou vymezeny v článku 1 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV (36), nebo trestné činy spojené s teroristickými činnostmi, jak jsou vymezeny v článku 3 uvedeného rámcového rozhodnutí, anebo návod, pomoc či účastenství při jejich spáchání nebo pokus o ně, jak jsou vymezeny v článku 4 uvedeného rámcového rozhodnutí;

               e)

               praní peněz nebo financování terorismu, jak jsou vymezeny v článku 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES (37);

               f)

               dětská práce a jiné formy obchodování s lidmi ve smyslu článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/36/EU (38).

         Povinnost vyloučit hospodářský subjekt se uplatní i tehdy, kdy je členem správního, řídícího nebo dozorčího orgánu daného hospodářského subjektu pravomocně odsouzená osoba nebo v něm tato osoba má práva spojená se zastupováním, rozhodováním nebo kontrolou.
   2.   Z účasti v zadávacím řízení je vyloučen hospodářský subjekt, o němž je veřejnému zadavateli známo, že porušuje své povinnosti vztahující se k placení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení, přičemž tuto skutečnost dokládá pravomocné a závazné soudní nebo správní rozhodnutí podle právních předpisů země, v níž je usazen, nebo podle právních předpisů členského státu veřejného zadavatele.
   Dále mohou veřejní zadavatelé z účasti v zadávacím řízení vyloučit nebo po nich mohou členské státy požadovat, aby vyloučili hospodářský subjekt, pokud mohou veřejní zadavatelé jakýmkoli vhodným způsobem prokázat, že daný subjekt porušuje své povinnosti vztahující se k placení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení.
   Tento odstavec se nepoužije, jakmile hospodářský subjekt splní své povinnosti zaplacením splatných daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení nebo uzavřením závazného ujednání o jejich uhrazení, a to včetně případně vzniklých úroků nebo pokut.
   3.   Ve výjimečných případech mohou členské státy stanovit výjimku z povinného vyloučení stanoveného v odstavcích 1 a 2, a to z naléhavých důvodů veřejného zájmu, jako je veřejné zdraví nebo ochrana životního prostředí.
   Členské státy mohou rovněž stanovit výjimku z povinného vyloučení podle odstavce 2, pokud by vyloučení bylo zjevně nepřiměřené, zejména pokud v případě daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení nebyly zaplaceny pouze nepatrné částky nebo pokud byl hospodářský subjekt v návaznosti na porušení povinností vztahujících se k placení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení o přesné výši splatné částky informován v okamžiku, kdy již neměl možnost přijmout opatření stanovená v odst. 2 třetím pododstavci před uplynutím lhůty pro podání žádosti o účast nebo v případě otevřených řízení lhůty pro podání nabídky.
   4.   Veřejní zadavatelé mohou z účasti v zadávacím řízení vyloučit nebo po nich mohou členské státy požadovat, aby vyloučili hospodářský subjekt, který se nachází v některé z těchto situací:

               a)

               může-li veřejný zadavatel jakýmikoli vhodnými prostředky prokázat porušení příslušných povinností podle čl. 18 odst. 2;

               b)

               pokud je hospodářský subjekt v úpadku nebo u něj probíhá úpadkové nebo likvidační řízení, pokud jeho majetek spravuje likvidátor nebo soud, pokud má se svými věřiteli dohodu o vyrovnání, pokud je jeho obchodní činnost pozastavena nebo pokud je ve srovnatelné situaci vyplývající z podobných řízení podle vnitrostátních právních a správních předpisů;

               c)

               pokud může veřejný zadavatel vhodnými prostředky prokázat, že se hospodářský subjekt dopustil vážného profesního pochybení, což zpochybňuje jeho důvěryhodnost;

               d)

               pokud veřejný zadavatel může na základě dostatečně věrohodných informací dospět k závěru, že hospodářský subjekt uzavřel s jinými hospodářskými subjekty dohody, jejichž cílem je narušení hospodářské soutěže;

               e)

               pokud nelze jinými, méně omezujícími opatřeními vyřešit střet zájmů ve smyslu článku 24;

               f)

               pokud nelze jinými, méně omezujícími opatřeními napravit narušení hospodářské soutěže způsobené předchozí účastí daných hospodářských subjektů na přípravě zadávacího řízení podle článku 41;

               g)

               pokud se hospodářský subjekt v rámci dřívější veřejné zakázky, dřívějšího smluvního vztahu s veřejným zadavatelem nebo dřívější koncesní smlouvy dopustil závažných nebo trvalých pochybení při plnění zásadního požadavku, jež vedly k předčasnému ukončení této dřívější veřejné zakázky, náhradě škody nebo jiným srovnatelným sankcím;

               h)

               pokud hospodářský subjekt závažným způsobem zkresloval poskytované informace, potřebné k ověření neexistence důvodů pro vyloučení nebo splnění kvalifikačních kritérií pro výběr, pokud takové informace zadržel nebo není s to předložit další podklady požadované podle článku 59 nebo

               i)

               pokud se hospodářský subjekt pokusil neoprávněně ovlivnit rozhodovací proces veřejného zadavatele, získat důvěrné informace, které by mu mohly zajistit neoprávněné výhody v zadávacím řízení, nebo z nedbalosti poskytl zavádějící informace, jež by mohly mít věcný dopad na rozhodnutí ohledně vyloučení, výběru nebo zadání veřejné zakázky.

         Bez ohledu na první pododstavec písm. b)mohou členské státy požadovat nebo mohou stanovit možnost, že veřejný zadavatel nevyloučí hospodářský subjekt, který se nachází v některé ze situací uvedených v písmenu b), pokud zjistí, že příslušný hospodářský subjekt bude schopen veřejnou zakázku provést, přičemž v případě situací uvedených v písmeni b) zohlední příslušná vnitrostátní pravidla a opatření pro pokračování v činnosti.
   5.   Veřejní zadavatelé kdykoli v průběhu zadávacího řízení vyloučí hospodářský subjekt, pokud se ukáže, že hospodářský subjekt se s ohledem na jednání či opomenutí, k němuž došlo buď před zahájením řízení, nebo v jeho průběhu, nachází v jedné ze situací uvedených v odstavcích 1 a 2.
   Veřejní zadavatelé mohou kdykoli v průběhu zadávacího řízení vyloučit hospodářský subjekt nebo být o jeho vyloučení požádáni členským státem, pokud se ukáže, že hospodářský subjekt se s ohledem na jednání či opomenutí, k němuž došlo buď před zahájením řízení, nebo v jeho průběhu, nachází v jedné ze situací uvedených v odstavci 4.
   6.   Každý hospodářský subjekt, který se nachází v některé ze situací uvedených v odstavcích 1 a 4, může doložit, že opatření přijatá hospodářským subjektem postačují k prokázání jeho spolehlivosti navzdory existenci platného důvodu pro vyloučení. Jsou-li tyto doklady považovány za dostatečné, příslušný hospodářský subjekt se ze zadávacího řízení nevyloučí.
   Za tímto účelem hospodářský subjekt prokáže, že nahradil nebo se zavázal nahradit veškeré škody způsobené spácháním trestného činu nebo pochybením, detailně vysvětlil fakta a okolnosti v aktivní součinnosti s vyšetřujícími orgány a přijal konkrétní technická, organizační a personální opatření vhodná k zabránění další trestné činnosti nebo pochybením.
   Opatření přijatá hospodářskými subjekty se hodnotí s ohledem na závažnost a konkrétní okolnosti trestného činu nebo pochybení. Pokud jsou opatření považována za nedostatečná, obdrží příslušný hospodářský subjekt odůvodnění tohoto rozhodnutí.
   Hospodářský subjekt, který byl pravomocným rozsudkem vyloučen z účasti v zadávacích řízeních nebo koncesních řízeních, nesmí využívat možnost stanovenou v tomto odstavci po dobu vyloučení vyplývající z uvedeného rozsudku ve členských státech, v nichž daný rozsudek vyvolává účinky.
   7.   Členské státy stanoví prostřednictvím právních či správních předpisů a s ohledem na právo Unie podmínky k provedení tohoto článku. Zejména vymezí maximální dobu vyloučení pro případ, že hospodářský subjekt nepřijme žádné opatření ve smyslu odstavce 6 k tomu, aby prokázal svou spolehlivost. Pokud nebyla doba vyloučení stanovena v pravomocném rozsudku, nesmí překročit pět let ode dne vydání odsuzujícího pravomocného rozsudku v případech uvedených v odstavci 1 a tři roky od příslušné události v případech uvedených v odstavci 4.
   Článek 58
   Kvalifikační kritéria pro výběr
   1.   Kvalifikační kritéria pro výběr se mohou týkat:

               a)

               vhodnosti pro výkon odborné činnosti;

               b)

               ekonomické a finanční situace;

               c)

               technické a odborné způsobilosti.

         Veřejní zadavatelé mohou kritéria uvedená v odstavcích 2, 3 a 4 hospodářským subjektům uložit pouze jako požadavky pro účast. Požadavky omezí na ty, které zajišťují, aby měl zájemce nebo uchazeč právní a finanční způsobilost a technické a odborné schopnosti pro plnění veřejné zakázky, která má být zadána. Veškeré požadavky musí souviset s předmětem veřejné zakázky a být vzhledem k předmětu veřejné zakázky přiměřené.
   2.   Pokud jde o vhodnost pro výkon odborné činnosti, mohou veřejní zadavatelé od hospodářských subjektů vyžadovat, aby byly zapsány v některém z profesních nebo obchodních rejstříků vedeném v členském státě, kde jsou usazeny, a uvedeném v příloze XI, nebo aby dodržely jiný požadavek stanovený v uvedené příloze.
   Jsou-li v zadávacích řízeních na služby hospodářské subjekty povinny mít určité oprávnění nebo být členem určité organizace, aby mohly ve své zemi původu poskytovat danou službu, může veřejný zadavatel požadovat, aby prokázaly, že takové oprávnění či členství mají.
   3.   Pokud jde o ekonomickou a finanční situaci, mohou veřejní zadavatelé stanovit požadavky k zajištění toho, aby hospodářské subjekty měly ekonomickou a finanční způsobilost nezbytnou k plnění veřejné zakázky. Za tímto účelem mohou veřejní zadavatelé zejména požadovat, aby hospodářské subjekty dosahovaly určitého minimálního ročního obratu, včetně určitého minimálního obratu v oblasti, které se veřejná zakázka týká. Nadto mohou veřejní zadavatelé vyžadovat, aby hospodářské subjekty poskytly informace o svých ročních účetních závěrkách, z nichž bude patrný například poměr mezi aktivy a pasivy. Požadovat mohou také odpovídající úroveň pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu povolání.
   Minimální roční obrat, který se od hospodářských subjektů vyžaduje, nesmí přesahovat dvojnásobek odhadované hodnoty veřejné zakázky, kromě řádně odůvodněných případů, jako jsou případy spojené se zvláštními riziky, jež vyplývají z povahy stavebních prací, služeb nebo dodávek. Hlavní důvody pro tento požadavek uvede veřejný zadavatel v zadávací dokumentaci nebo v samostatné zprávě podle článku 84.
   Například poměr mezi aktivy a pasivy lze zohlednit, pokud veřejný zadavatel metody a kritéria pro toto zohlednění uvedl v zadávací dokumentaci. Tyto metody a kritéria musí být transparentní, objektivní a nediskriminační.
   Pokud je veřejná zakázka rozdělena na části, použije se tento článek na každou jednotlivou část. Veřejný zadavatel však může stanovit minimální roční obrat, který se od hospodářských subjektů vyžaduje, odkazem na soubory částí v případě, že úspěšnému uchazeči bude zadáno provedení několika částí současně.
   Pokud mají být zadány veřejné zakázky na základě rámcové dohody po obnovení soutěže, vypočítá se požadavek na maximální roční obrat uvedený ve druhém pododstavci tohoto odstavce podle očekávaného maximálního rozsahu jednotlivých veřejných zakázek, jež budou prováděny současně, nebo není-li znám, podle odhadované hodnoty rámcové dohody. V případě dynamických nákupních systémů se požadavek na maximální roční obrat uvedený v druhém pododstavci vypočítá na základě očekávaného maximálního rozsahu jednotlivých veřejných zakázek, jež mají být v rámci tohoto systému zadány.
   4.   Pokud jde o technickou a odbornou způsobilost, mohou veřejní zadavatelé stanovit požadavky k zajištění toho, aby hospodářské subjekty disponovaly lidskými a technickými zdroji a zkušenostmi, které jsou nezbytné pro plnění veřejné zakázky v odpovídající kvalitě.
   Veřejní zadavatelé mohou zejména požadovat, aby hospodářské subjekty disponovaly dostatečnými zkušenostmi, prokázanými prostřednictvím vhodných referencí na veřejné zakázky plněné v minulosti. Veřejný zadavatel může vycházet z předpokladu, že hospodářský subjekt nemá požadované profesní schopnosti, pokud zjistil, že hospodářský subjekt má protichůdné zájmy, jež by mohly negativně ovlivnit plnění veřejné zakázky.
   V zadávacích řízeních na dodávky vyžadující umístění stavby nebo instalační práce, služby nebo stavební práce lze profesní způsobilost hospodářských subjektů k poskytnutí služeb nebo provedení instalace nebo stavby hodnotit s přihlédnutím k jejich dovednostem, výkonnosti, zkušenosti a spolehlivosti.
   5.   Veřejní dodavatelé uvedou požadované podmínky účasti, jež mohou být vyjádřeny jako minimální úroveň způsobilosti, spolu s vhodnými doklady v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu.
   Článek 59
   Jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky
   1.   V okamžiku podávání žádostí o účast nebo nabídek veřejní zadavatelé přijímají jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky, jež sestává z aktualizovaného vlastního prohlášení, jakožto předběžný doklad namísto osvědčení vydaných veřejnými orgány nebo třetími stranami, jež potvrzují, že příslušný hospodářský subjekt splňuje následující podmínky:

               a)

               nenachází se v některé ze situací uvedených v článku 57, ve kterých hospodářské subjekty jsou nebo mohou být vyloučeny;

               b)

               splňuje příslušná kvalifikační kritéria pro výběr, jež byla stanovena podle článku 58;

               c)

               případně splňuje objektivní pravidla a kritéria, jež byla stanovena podle článku 65.

         Pokud hospodářský subjekt využívá způsobilosti jiných subjektů podle článku 63, obsahuje jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky informace uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce také pro tyto subjekty.
   Jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky spočívá ve formálním prohlášení hospodářského subjektu o tom, že není dán příslušný důvod pro jeho vyloučení nebo že příslušné kvalifikační kritérium pro výběr je splněno, a poskytuje relevantní informace požadované veřejným zadavatelem. Zároveň označuje veřejný orgán nebo třetí stranu, která je odpovědná za vystavení dalších podkladů, a obsahuje formální prohlášení o tom, že bude daný hospodářský subjekt schopen na žádost a bez prodlení tyto další podklady předložit.
   Pokud může veřejný zadavatel další podklady získat přímo prostřednictvím přístupu do databáze v souladu s odstavcem 5, musí jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky obsahovat také informace k tomu potřebné, jako je internetová adresa databáze, identifikační údaje a případně nezbytné prohlášení o souhlasu.
   Hospodářské subjekty mohou opětovně použít jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky, které již použili v dřívějším zadávacím řízení, pokud potvrdí, že informace v něm obsažené i nadále platí.
   2.   Jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky se vypracovává na základě standardního formuláře., Komise stanoví v prováděcích aktech tento standardní formulář. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 89 odst. 3.
   Jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky se vydává pouze v elektronické podobě.
   3.   Bez ohledu na článek 92 Komise přezkoumá praktické uplatňování jednotného evropského osvědčení pro veřejné zakázky s ohledem na technický rozvoj databází ve členských státech a do 18. dubna 2017 o tom podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
   Ve vhodných případech předloží Komise návrhy řešení zdokonalujících přeshraniční přístup do těchto databází a užívání osvědčení a potvrzení na vnitřním trhu.
   4.   Veřejný zadavatel může uchazeče a zájemce kdykoli v průběhu řízení požádat, aby předložili všechny další podklady nebo jejich část, pokud je to nezbytné k zajištění řádného vedení řízení.
   Před zadáním veřejné zakázky veřejný zadavatel kromě případů, kdy je smlouva na veřejnou zakázku, založená na rámcové dohodě, uzavřena v souladu s čl. 33 odst. 3 nebo s čl. 33 odst. 4 písm. a), požádá uchazeče, jemuž se rozhodl veřejnou zakázku zadat, aby předložil aktuální podklady v souladu s článkem 60 a případně též článkem 62. Veřejný zadavatel může vyzvat hospodářské subjekty, aby osvědčení obdržená podle článků 60 a 62 doplnily nebo vysvětlily.
   5.   Bez ohledu na odstavec 4 nemají hospodářské subjekty povinnost předkládat další podklady nebo jiné doklady, pokud má veřejný zadavatel možnost tato osvědčení nebo příslušné informace získat přímo prostřednictvím přístupu do vnitrostátní databáze v některém členském státě, která je bezplatně přístupná, jako například vnitrostátní rejstřík veřejných zakázek, virtuální spis obchodní společnosti, elektronický systém uchovávání dokumentů nebo systém předběžného ověření způsobilosti.
   Bez ohledu na odstavec 4 nemají hospodářské subjekty povinnost předkládat další podklady, pokud veřejný zadavatel, který zadal veřejnou zakázku nebo uzavřel rámcovou dohodu, tyto podklady již má.
   Pro účely prvního pododstavce členské státy zajistí, aby do databází, které obsahují příslušné informace o hospodářských subjektech a do kterých mají možnost nahlížet jejich veřejní zadavatelé, mohli za stejných podmínek nahlížet také veřejní zadavatelé z jiných členských států.
   6.   Členské státy v systému e-Certis zpřístupní aktualizovaný úplný seznam databází obsahujících relevantní informace o hospodářských subjektech, do kterých mohou nahlížet veřejní zadavatelé z jiných členských států. Na žádost sdělí členský stát jiným členským státům veškeré informace týkající se databází uvedených v tomto článku.
   Článek 60
   Doklady
   1.   Veřejní zadavatelé mohou vyžadovat osvědčení, prohlášení a jiné doklady uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku a v příloze XII k prokázání toho, že neexistují důvody pro vyloučení uvedené v článku 57 a že jsou splněna kvalifikační kritéria pro výběr v souladu s článkem 58.
   Veřejní zadavatelé nesmějí vyžadovat jiné doklady, než které jsou uvedeny v tomto článku a v článku 62. Pokud jde o článek 63, mohou hospodářské subjekty použít jakékoli vhodné prostředky k prokázání veřejnému zadavateli, že budou mít k dispozici nezbytné zdroje.
   2.   Veřejní zadavatelé akceptují jako dostatečný důkaz toho, že se hospodářského subjektu netýká žádný z případů uvedených v článku 57, následující doklady:

               a)

               pokud jde o odstavec 1 uvedeného článku, předložení výpisu z příslušného rejstříku, například ze soudního spisu, nebo pokud to není možné, rovnocenného dokladu vydaného příslušným soudním nebo správním orgánem v členském státě nebo zemi původu nebo v zemi, v níž je hospodářský subjekt usazen, který dokazuje, že zmíněné požadavky byly splněny;

               b)

               pokud jde o odstavec 2 a odst. 4 písm. b) uvedeného článku, osvědčení vydané příslušným orgánem v dotčeném členském státě nebo zemi.

         Jestliže daný členský stát nebo země nevydává tyto doklady nebo osvědčení nebo jestliže se tyto doklady či osvědčení nevztahují na všechny případy uvedené v čl. 57 odst. 1 a 2 a odst. 4 písm. b), mohou být nahrazeny místopřísežným prohlášením, nebo v zemích či členských státech, ve kterých není místopřísežné prohlášení upraveno, čestným prohlášením dané osoby před příslušným soudním nebo správním orgánem, notářem nebo příslušnou profesní organizací nebo obchodní komorou, a to v zemi či členském státě původu nebo v zemi či členském státě původu, kde je hospodářský subjekt usazen.
   Členský stát případně učiní úřední prohlášení o tom, že dokumenty nebo osvědčení uvedené v tomto odstavci se nevydávají nebo že se nevztahují na všechny případy uvedené v čl. 57 odst. 1 a 2 a odst. 4 písm. b). Tato úřední prohlášení se zpřístupní v online databázi dokladů (e-Certis) uvedené v článku 61.
   3.   Ekonomická a finanční situace hospodářského subjektu může být zpravidla doložena jedním nebo několika doklady uvedenými v části I přílohy XII.
   Jestliže z jakéhokoli oprávněného důvodu není hospodářský subjekt schopen předložit doklady požadované veřejným zadavatelem, může svou ekonomickou a finanční situaci doložit jakýmkoli jiným dokladem, který veřejný zadavatel považuje za vhodný.
   4.   Technická způsobilost hospodářského subjektu může být doložena jedním nebo několika doklady uvedenými v části II přílohy XII, podle povahy, množství nebo důležitosti a použití stavebních prací, dodávek nebo služeb.
   5.   Členské státy na základě žádosti zpřístupní jiným členským státům veškeré informace související s důvody pro vyloučení uvedenými v článku 57, s vhodností pro výkon odborné činnosti a s finanční a technickou způsobilostí uchazečů uvedenou v článku 58, jakož i veškeré informace související s doklady uvedenými v tomto článku.
   Článek 61
   Online databáze dokladů (e-Certis)
   1.   S cílem usnadnit přeshraniční účast v zadávacích řízeních členské státy zajistí, aby informace týkající se osvědčení a jiných dokladů uložené v systému e-Certis zřízeném Komisí byly neustále aktualizovány.
   2.   Veřejní zadavatelé využívají e- Certis a požadují především takové typy osvědčení nebo druhy dokladů, na které se e- Certis vztahuje.
   3.   Komise v systému e-Certis zpřístupní všechny jazykové verze jednotného evropského osvědčení pro veřejné zakázky.
   Článek 62
   Normy zajišťování jakosti a normy environmentálního řízení
   1.   Jestliže veřejní zadavatelé požadují předložení osvědčení, která jsou vydána nezávislými subjekty a která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro zajišťování jakosti, včetně norem týkajících se přístupnosti pro osoby s postižením, odkáží na systémy zajišťování jakosti založené na příslušné řadě evropských norem, které jsou osvědčeny akreditovanými subjekty. Veřejní zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech. Jestliže dotčený hospodářský subjekt nemá možnost tato osvědčení v daných lhůtách získat z důvodů, které mu nelze přičítat, a jestliže prokáže, že navrhovaná opatření pro zajištění jakosti splňují požadované normy pro zajišťování jakosti, přijímají veřejní zadavatelé též jiné doklady o rovnocenných opatřeních pro zajištění jakosti.
   2.   Jestliže veřejní zadavatelé požadují předložení osvědčení, která jsou vydána nezávislými subjekty a která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje podmínky určitých systémů nebo norem environmentálního řízení, odkáží na systém environmentálního řízení a auditu Unie (EMAS) nebo na jiné systémy environmentálního řízení uznané v souladu s článkem 45 nařízení (ES) č. 1221/2009 nebo na další normy environmentálního řízení založené na příslušných evropských nebo mezinárodních normách přijatých akreditovanými subjekty. Veřejní zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech.
   Jestliže hospodářský subjekt neměl prokazatelně přístup k těmto osvědčením nebo neměl možnost získat je v daných lhůtách z důvodů, které mu nelze přičítat, přijme veřejný zadavatel též jiné doklady o rovnocenných opatřeních pro environmentální řízení, jestliže hospodářský subjekt prokáže, že tato opatření jsou rovnocenná opatřením požadovaným v rámci příslušného systému nebo příslušných norem environmentálního řízení.
   3.   V souladu s článkem 86 zpřístupní členské státy na základě žádosti ostatním členským státům veškeré informace týkající se dokumentů předkládaných jako doklad o dodržení norem jakosti a environmentálních norem uvedených v odstavcích 1 a 2.
   Článek 63
   Využití kapacity jiných subjektů
   1.   Pokud jde o kritéria týkající se ekonomické a finanční situace stanovená podle čl. 58 odst. 3 a kritéria týkající se technické a odborné způsobilosti stanovená podle čl. 58 odst. 4, může hospodářský subjekt, je-li to vhodné a pro určitou veřejnou zakázku, využít kapacity jiných subjektů bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. Pokud však jde o kritéria týkající se vzdělání a odborné kvalifikace stanovená v příloze XII části II písm. f) nebo relevantních profesních zkušeností, mohou hospodářské subjekty využít kapacity jiných subjektů pouze tehdy, budou-li uvedené subjekty vykonávat stavební práce nebo služby, pro něž se tyto kapacity vyžadují. Má-li hospodářský subjekt v úmyslu využít způsobilosti jiných subjektů, prokáže veřejnému zadavateli, že bude disponovat nezbytnými zdroji, například tím, že předloží závazek těchto subjektů učiněný za tímto účelem.
   Veřejný zadavatel v souladu s články 59, 60 a 61 ověří, zda subjekty, jejichž způsobilosti hodlá hospodářský subjekt využít, splňují příslušná kvalifikační kritéria pro výběr a zda existují důvody pro vyloučení podle článku 57. Veřejný zadavatel požaduje, aby hospodářský subjekt nahradil subjekt, jenž nesplňuje určité příslušné kritérium pro výběr nebo u nějž existují povinné důvody pro vyloučení. Veřejný zadavatel může požadovat, nebo členský stát může po veřejném zadavateli požadovat, aby hospodářský subjekt nahradil subjekt, u nějž existují nepovinné důvody pro vyloučení.
   Pokud hospodářský subjekt využívá způsobilosti jiných subjektů v souvislosti s kritérii, která se týkají ekonomické a finanční situace, může veřejný zadavatel požadovat, aby hospodářský subjekt a uvedené subjekty nesly společnou odpovědnost za plnění veřejné zakázky.
   Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v čl. 19 odst. 2 využít způsobilosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
   2.   V případě veřejných zakázek na stavební práce, služby a umístění stavby nebo instalační práce v rámci veřejné zakázky na dodávky mohou veřejní zadavatelé požadovat, aby určité stěžejní úkoly byly vykonávány přímo uchazečem samotným, nebo pokud je nabídka předkládána skupinou hospodářských subjektů uvedenou v čl. 19 odst. 2, účastníkem dané skupiny.
   Článek 64
   Úřední seznamy schválených hospodářských subjektů a osvědčení od subjektů veřejného nebo soukromého práva
   1.   Členské státy mohou vytvořit či vést úřední seznamy schválených zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů služeb, nebo zavést osvědčení vydávané certifikačními subjekty, které splňují evropské normy pro osvědčování ve smyslu přílohy VII.
   Komisi a ostatním členským státům sdělí adresu certifikačního subjektu nebo subjektu odpovědného za úřední seznamy, kterým se zasílají žádosti.
   2.   Členské státy přizpůsobí podmínky pro zápis do úředních seznamů uvedených v odstavci 1 a pro vydávání osvědčení certifikačními subjekty ustanovením tohoto pododdílu.
   Členské státy rovněž přizpůsobí uvedené podmínky článku 63, pokud jde o žádosti o zápis podané hospodářskými subjekty, které jsou součástí skupiny a které se odvolávají na zdroje, jež jim daly k dispozici jiné společnosti ve skupině. V takovém případě hospodářské subjekty prokáží orgánu, který úřední seznam sestavuje, že budou disponovat danými zdroji po celou dobu platnosti osvědčení, které potvrzuje, že jsou zapsány do úředního seznamu, a že dané společnosti budou v průběhu celé této doby splňovat požadavky na kvalifikační kritéria pro výběr, jichž se týká úřední seznam nebo osvědčení, na které hospodářské subjekty odkazují při svém zápisu.
   3.   Hospodářské subjekty, které jsou zapsané do úředních seznamů nebo mají osvědčení, mohou veřejnému zadavateli předložit pro každou veřejnou zakázku osvědčení o zápisu vydané příslušným orgánem nebo osvědčení vydané příslušným certifikačním subjektem.
   Ve zmíněných osvědčeních se uvádějí doklady, které těmto hospodářským subjektům umožnily zápis do úředního seznamu nebo získání osvědčení, jakož i zařazení, které jim bylo na tomto seznamu přiděleno.
   4.   Ověřený zápis do úředních seznamů provedený příslušnými subjekty nebo osvědčení vydané certifikačním subjektem zakládá předpoklad způsobilosti s ohledem na požadavky na kvalifikační kritéria pro výběr, jichž se týká úřední seznam nebo osvědčení.
   5.   Informace, které lze vyvodit ze zápisu do úředních seznamů nebo z osvědčení, nelze bezdůvodně zpochybnit. Pokud jde o placení příspěvků na sociální zabezpečení a daní, lze od každého zapsaného hospodářského subjektu, má-li být zadána veřejná zakázka, vyžadovat další osvědčení.
   Veřejní zadavatelé z jiných členských států použijí odstavec 3 a první pododstavec tohoto odstavce pouze ve vztahu k hospodářským subjektům usazeným v členském státě, který vede úřední seznam.
   6.   Požadavky na prokazování splnění kvalifikačních kritérií pro výběr, jichž se týká úřední seznam nebo osvědčení, musí být v souladu s článkem 60 a případně s článkem 62. Pro zápis hospodářských subjektů z jiných členských států do úředního seznamu nebo pro vydání osvědčení těmto subjektům nelze vyžadovat žádné další doklady nebo údaje než ty, které se vyžadují od vnitrostátních hospodářských subjektů.
   Hospodářské subjekty mohou kdykoli požádat o zápis do úředního seznamu nebo o vydání osvědčení. V přiměřeně krátké době jsou informovány o rozhodnutí orgánu, který vede úřední seznam, nebo o rozhodnutí příslušného certifikačního subjektu.
   7.   Hospodářské subjekty z jiných členských států nejsou povinny žádat o takový zápis nebo osvědčení proto, aby se mohly podílet na veřejné zakázce. Veřejní zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech. Akceptují rovněž jiné rovnocenné doklady.
   8.   Členské státy na základě žádosti zpřístupní jiným členským státům veškeré informace týkající se dokumentů předkládaných k prokázání toho, že hospodářské subjekty splňují požadavky na zápis do úředního seznamu schválených hospodářských subjektů nebo toho, že hospodářský subjekt z jiného členského státu má rovnocenné osvědčení.

      Pododdíl 2

         Snížení počtu zájemců, nabídek a řešení

   Článek 65
   Snížení počtu jinak kvalifikovaných zájemců, kteří mají být vyzváni k účasti
   1.   V užších řízeních, jednacích řízeních, v soutěžním dialogu a inovačním partnerství mohou veřejní zadavatelé omezit počet zájemců splňujících kvalifikační kritéria pro výběr, které vyzvou k podání nabídky nebo k dialogu, za předpokladu, že je k dispozici minimální počet kvalifikovaných zájemců v souladu s odstavcem 2.
   2.   Veřejní zadavatelé uvedou v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu objektivní a nediskriminační kritéria nebo pravidla, která mají v úmyslu použít, minimální počet zájemců, které mají v úmyslu vyzvat, a případně jejich maximální počet.
   V užším řízení je minimální počet pět zájemců. V jednacím řízení, v soutěžním dialogu a v inovačním partnerství je minimální počet tři. V každém případě musí být počet vyzvaných zájemců dostatečný, aby zajistil skutečnou hospodářskou soutěž.
   Veřejní zadavatelé vyzvou takový počet zájemců, který je přinejmenším roven minimálnímu počtu. Je-li však počet zájemců, kteří splňují kvalifikační kritéria pro výběr a minimální úroveň způsobilosti uvedenou v čl. 58 odst. 5, nižší než minimální počet, může veřejný zadavatel pokračovat v řízení tím, že vyzve zájemce, kteří mají požadovanou způsobilost. Veřejný zadavatel nesmí zařadit do stejného řízení hospodářské subjekty, které nepožádaly o účast, ani zájemce, kteří nemají požadovanou způsobilost.
   Článek 66
   Snížení počtu nabídek a řešení
   Jestliže veřejní zadavatelé využijí možnosti snížit počet nabídek k jednání podle čl. 29 odst. 6 nebo počet řešení k diskusi podle čl. 30 odst. 4, učiní tak na základě kritérií pro zadání uvedených v zadávací dokumentaci. V konečné fázi musí být výsledný počet dostatečný pro zajištění skutečné hospodářské soutěže, pokud je k dispozici dostatek nabídek, řešení nebo kvalifikovaných zájemců.

      Pododdíl 3

         Zadání veřejné zakázky

   Článek 67
   Kritéria pro zadání veřejné zakázky
   1.   Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní a správní předpisy týkající se ceny některých dodávek nebo odměňování za určité služby, vycházejí veřejní zadavatelé při zadávání veřejných zakázek z ekonomicky nejvýhodnější nabídky.
   2.   Ekonomicky nejvýhodnější nabídka z hlediska veřejného zadavatele se stanoví na základě ceny nebo nákladů prostřednictvím nákladové efektivnosti, například podle nákladů životního cyklu v souladu s článkem 68, a může zahrnovat nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou, který je posuzován na základě kritérií, jež zahrnují kvalitativní, environmentální a sociální hlediska spojená s předmětem dané veřejné zakázky. Mezi tato kritéria může patřit například:

               a)

               kvalita, včetně technické úrovně, estetických a funkčních vlastností, přístupnosti, konceptu pro všechny uživatele, sociálních, environmentálních a inovačních vlastností, obchodu a jeho podmínek;

               b)

               organizace, kvalifikace a zkušenosti pracovníků pověřených realizací dané veřejné zakázky v případě, že na úroveň plnění veřejné zakázky může mít významný dopad kvalita zapojených pracovníků, nebo

               c)

               poprodejní služby a technická pomoc, podmínky dodání, jako je datum dodání, postup dodání, doba dodání nebo dokončení.

         Prvek související s náklady může mít také podobu pevné ceny nebo nákladů, kdy hospodářské subjekty budou soutěžit pouze z hlediska kritérií kvality.
   Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé nemohou použít pouze cenové či pouze nákladové kritérium jakožto jediné kritérium pro zadání veřejné zakázky nebo omezit jejich použití na určité kategorie veřejných zadavatelů nebo na určité typy veřejných zakázek.
   3.   Má se za to, že kritéria pro zadání jsou spojena s předmětem veřejné zakázky, pokud se týkají stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být poskytnuty v rámci dané veřejné zakázky, v jakémkoli ohledu a v kterékoli fázi jejich životního cyklu, a to včetně faktorů ve spojitosti s:

               a)

               konkrétním procesem výroby, poskytování stavebních prací, dodávek nebo služeb či obchodování s nimi nebo

               b)

               konkrétním procesem pro jinou fázi jejich životního cyklu,

         a to i v případě, že tyto faktory nejsou součástí jejich věcné podstaty.
   4.   Kritéria pro zadání veřejné zakázky nesmějí ponechávat veřejnému zadavateli neomezenou volnost výběru. Musí zajistit možnost účinné hospodářské soutěže a být doplněna specifikacemi, které umožňují účinné ověření informací poskytovaných uchazeči, aby bylo možno posoudit, jakou měrou nabídky splňují kritéria pro zadání. V případě pochybností veřejní zadavatelé fakticky ověří správnost informací a dokladů, které uchazeči poskytli.
   5.   Veřejný zadavatel upřesní v zadávací dokumentaci poměrnou váhu, kterou přikládá každému z kritérií zvolených pro stanovení ekonomicky nejvýhodnější nabídky, s výjimkou případů, kdy je stanovena pouze na základě ceny.
   Tato váha může být vyjádřena stanovením rozmezí s přiměřeným maximálním rozpětím.
   Pokud stanovení váhy není možné z objektivních důvodů, veřejný zadavatel uvede kritéria sestupně podle významu.
   Článek 68
   Náklady životního cyklu
   1.   Náklady životního cyklu zahrnují v příslušném rozsahu všechny následující náklady v průběhu životního cyklu výrobku, služby nebo stavebních prací nebo části těchto nákladů:

               a)

               náklady nesené veřejným zadavatelem nebo jinými uživateli, jako např.:

                           i)

                           náklady související s pořízením,

                           ii)

                           náklady související s využíváním, jako je spotřeba energie a jiných zdrojů,

                           iii)

                           náklady na údržbu,

                           iv)

                           náklady spojené s koncem životnosti, jako jsou náklady na sběr a recyklaci;

               b)

               náklady způsobené environmentálními externalitami, které jsou spojeny s výrobkem, službou nebo stavebními pracemi v průběhu jejich životního cyklu, pokud lze vyčíslit a ověřit jejich peněžní hodnotu; tyto náklady mohou zahrnovat náklady na emise skleníkových plynů a emise jiných znečišťujících látek a jiné náklady na zmírnění změny klimatu.

         2.   Pokud veřejní zadavatelé posuzují náklady podle přístupu vycházejícího z nákladů životního cyklu, uvedou v zadávací dokumentaci údaje, které mají uchazeči poskytnout, a metodu, kterou veřejný zadavatel použije ke stanovení nákladů životního cyklu na základě těchto údajů.
   Metoda použitá pro posouzení nákladů způsobených environmentálními externalitami musí splňovat všechny tyto podmínky:

               a)

               je založena na objektivně ověřitelných a nediskriminačních kritériích. Zejména v případě, že není určena pro opakované nebo trvalé užívání, nesmí neoprávněně zvýhodňovat nebo znevýhodňovat určité hospodářské subjekty;

               b)

               je přístupná všem stranám, které mají zájem;

               c)

               požadované údaje mohou být poskytnuty s vynaložením přiměřeného úsilí průměrně pečlivými hospodářskými subjekty, včetně hospodářských subjektů ze třetích zemí, které jsou stranami dohody o vládních zakázkách nebo jiných mezinárodních dohod, kterými je Unie vázána.

         3.   Pokud bylo legislativním aktem Unie stanoveno povinné užívání společné metody výpočtu nákladů životního cyklu, použije se tato metoda pro posuzování nákladů životního cyklu.
   Seznam takových legislativních aktů a v případě potřeby též aktů v přenesené pravomoci, které je doplňují, je uveden v příloze XIII. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 87 za účelem aktualizace uvedeného seznamu, pokud je aktualizace seznamu nezbytná s ohledem na přijetí nových právních předpisů, které stanoví povinné použití společné metody, nebo s ohledem na zrušení nebo změnu stávajících právních aktů.
   Článek 69
   Mimořádně nízké nabídky
   1.   Veřejní zadavatelé požadují po hospodářských subjektech, aby vysvětlily cenu či náklady navržené v nabídce v případech, kdy se nabídka ve vztahu ke stavebním pracím, dodávkám nebo službám jeví jako mimořádně nízká.
   2.   Vysvětlení uvedená v odstavci 1 se mohou týkat zejména:

               a)

               ekonomických aspektů výrobního procesu, poskytovaných služeb nebo konstrukčních metod;

               b)

               zvolených technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici pro dodání výrobků, poskytnutí služeb nebo provedení stavebních prací;

               c)

               originality stavebních prací, dodávek nebo služeb navrhovaných uchazečem;

               d)

               dodržování povinností uvedených v čl. 18 odst. 2;

               e)

               dodržování povinností uvedených v článku 71;

               f)

               možnosti uchazeče získat státní podporu.

         3.   Veřejný zadavatel posoudí poskytnuté informace konzultací s uchazečem. Zadavatel může nabídku odmítnout pouze v případě, že předložený doklad s ohledem na faktory uvedené v odstavci 2 uspokojivě neodůvodňuje nízkou úroveň navrhovaných cen či nákladů.
   Veřejní zadavatelé nabídku odmítnou, pokud dospěli k závěru, že nabídka je mimořádně nízká, jelikož nesplňuje příslušné povinnosti uvedené v čl. 18 odst. 2.
   4.   Pokud veřejný zadavatel shledá, že nabídka je mimořádně nízká proto, že uchazeč obdržel státní podporu, může ji zamítnout jen z tohoto důvodu pouze tehdy, byl-li uchazeč konzultován a nebyl schopen v dostatečné lhůtě stanovené veřejným zadavatelem prokázat, že dotčená podpora byla slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Veřejný zadavatel odmítne nabídku za těchto okolností, informuje o tom Komisi.
   5.   Členské státy na základě žádosti zpřístupní prostřednictvím správní spolupráce ostatním členským státům jakékoli informace týkající se dokladů a dokumentů předložených v souvislosti s faktory uvedenými v odstavci 2, jako například právní a správní předpisy, obecně platné kolektivní dohody nebo vnitrostátní technické normy.

      KAPITOLA IV

         Plnění veřejné zakázky

   Článek 70
   Podmínky plnění veřejné zakázky
   Veřejní zadavatelé mohou stanovit zvláštní podmínky pro plnění veřejné zakázky za předpokladu, že souvisí s předmětem veřejné zakázky ve smyslu čl. 67 odst. 3 a že jsou uvedeny ve výzvě k účasti v soutěži nebo v zadávací dokumentaci. Tyto podmínky mohou zahrnovat hospodářské, inovační, environmentální, sociální nebo se zaměstnáním související aspekty.
   Článek 71
   Využití subdodavatele
   1.   Dodržování povinností uvedených v čl. 18 odst. 2 ze strany subdodavatelů musí být zajištěno prostřednictvím patřičných opatření přijatých příslušnými vnitrostátními orgány v rámci jejich pravomocí.
   2.   V zadávací dokumentaci může veřejný zadavatel od uchazečů požadovat nebo mu může být členským státem uložena povinnost od uchazečů požadovat, aby ve své nabídce uvedli, ve spojitosti s jakou částí veřejné zakázky případně zamýšlejí zapojit třetí osoby, a všechny navrhované subdodavatele.
   3.   Členský stát může stanovit, že na žádost subdodavatele a pokud to povaha veřejné zakázky umožňuje, veřejný zadavatel převede splatné částky přímo subdodavateli služeb, dodávek nebo stavebních prací poskytnutých subdodavatelem hospodářskému subjektu, kterému byla veřejná zakázka zadána (hlavní dodavatel). Tato opatření mohou zahrnovat příslušné mechanismy umožňující hlavnímu dodavateli podat námitku proti neoprávněně vyplaceným částkám. Úprava týkající se tohoto způsobu plateb musí být stanovena v zadávací dokumentaci.
   4.   Odstavci 1 až 3 není dotčena odpovědnost hlavního dodavatele.
   5.   V případě veřejných zakázek na stavební práce a služeb, které mají být poskytnuty v zařízení pod přímým dohledem veřejného zadavatele, požádá veřejný zadavatel po zadání veřejné zakázky, avšak nejpozději v době zahájení plnění veřejné zakázky, hlavního dodavatele, aby mu sdělil jméno, kontaktní údaje a právní zástupce subdodavatelů zapojených do těchto stavebních prací či služeb, jsou-li v dané době známi. Veřejný zadavatel požádá hlavního dodavatele, aby mu po dobu trvání veřejné zakázky sděloval veškeré změny těchto informací, jakož i informací požadovaných v případě všech nových subdodavatelů, které následně zapojí do těchto stavebních prací či služeb.
   Bez ohledu na první pododstavec, mohou členské státy povinnost poskytovat požadované informace uložit přímo hlavnímu dodavateli.
   Je-li to nezbytné pro účely odst. 6 písm. b) tohoto článku, musí být požadované informace doplněny vlastními prohlášeními subdodavatelů, jak je stanoveno v článku 59. Prováděcí opatření podle odstavce 8 tohoto článku mohou stanovit, že subdodavatelé, kteří se připojují po zadání veřejné zakázky, musí místo vlastního prohlášení poskytnout osvědčení a další podklady.
   První pododstavec se nevztahuje na dodavatele dodávek.
   Veřejní zadavatelé mohou rozšířit, nebo po nich mohou členské státy požadovat, aby rozšířili povinnosti stanovené v prvním pododstavci například pro:

               a)

               veřejné zakázky na dodávky, jiné veřejné zakázky na služby, než jsou veřejné zakázky týkající se služeb, jež mají být poskytnuty v zařízeních pod přímým dohledem veřejného zadavatele, nebo v případě dodavatelů zapojených do veřejných zakázek na stavební práce či služby;

               b)

               subdodavatele subdodavatelů hlavního dodavatele nebo dále na nižší úrovni subdodavatelského řetězce.

         6.   S cílem předejít porušení povinností uvedených v čl. 18 odst. 2 lze přijmout patřičná opatření, jako například:

               a)

               v případě, že vnitrostátní právní předpisy členského státu stanoví režim společné odpovědnosti mezi subdodavateli a hlavním dodavatelem, zajistí dotčený členský stát, aby byla příslušná pravidla uplatňována v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 18 odst. 2;

               b)

               veřejní zadavatelé mohou v souladu s články 59, 60 a 61 ověřit nebo po nich mohou členské státy požadovat, aby ověřili, zda existují důvody pro vyloučení subdodavatelů podle článku 57. V těchto případech veřejný zadavatel požádá hospodářský subjekt, aby nahradil subdodavatele, u nějž se při ověření prokázalo, že existují povinné důvody pro vyloučení. Veřejný zadavatel může požadovat, nebo po něm může tento požadavek vyžadovat členský stát, aby hospodářský subjekt nahradil subdodavatele, u nějž se při ověření prokázalo, že existují nepovinné důvody pro vyloučení.

         7.   Členské státy mohou stanovit v rámci vnitrostátních právních předpisů přísnější pravidla odpovědnosti nebo přijmout v rámci vnitrostátních právních předpisů další opatření pro přímé platby subdodavatelům, například mohou stanovit přímé platby subdodavatelům, aniž by o tyto přímé platby subdodavatelé museli žádat.
   8.   Členské státy, jež se rozhodnou přijmout opatření podle odstavců 3, 5 nebo 6, musí prostřednictvím právních či správních předpisů a s ohledem na právo Unie stanovit podmínky k provedení těchto opatření. Přitom mohou členské státy omezit jejich použitelnost, například pokud jde o určité typy veřejných zakázek, určité kategorie veřejných zadavatelů nebo hospodářských subjektů či určité částky.
   Článek 72
   Změny smluv na veřejné zakázky v době jejich trvání
   1.   Smlouvy na veřejné zakázky a rámcové dohody mohou být změněny bez nového zadávacího řízení v souladu s touto směrnicí v těchto případech:

               a)

               pokud změny, bez ohledu na jejich peněžní hodnotu, byly upraveny v původní zadávací dokumentaci v jasných, přesných a jednoznačných ustanoveních o změnách, jež mohou zahrnovat ustanovení o úpravě cen či opčních právech. Tato ustanovení musí upravovat rozsah a povahu možných změn a opčních práv, jakož i podmínky, za nichž mohou být uplatněny. Nemohou však stanovit změny ani opční práva, které by měnily celkovou povahu veřejné zakázky nebo rámcové dohody;

               b)

               u dodatečných stavebních prací, služeb nebo dodávek původního dodavatele, které jsou nezbytné a které nebyly zahrnuty v původní veřejné zakázce, jestliže změna dodavatele:

                           i)

                           není možná z ekonomických nebo technických důvodů, jako jsou například požadavky na zaměnitelnost nebo interoperabilitu se stávajícím zařízením, službami nebo instalacemi pořízenými v rámci původní veřejné zakázky, a

                           ii)

                           způsobila by veřejnému zadavateli značné obtíže nebo výrazné zvýšení nákladů.

                     Cenový nárůst však nesmí překročit 50 % hodnoty původní veřejné zakázky. Je-li provedeno několik po sobě následujících změn, použije se toto omezení pro hodnotu každé změny. Cílem těchto po sobě následujících změn nesmí být obcházení této směrnice;

               c)

               pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

                           i)

                           potřeba změny byla vyvolána okolnostmi, které veřejný zadavatel jednající s náležitou péčí nemohl předvídat,

                           ii)

                           změna nemění celkovou povahu veřejné zakázky,

                           iii)

                           cenový nárůst nepřekročí 50 % hodnoty původní veřejné zakázky nebo rámcové dohody. Je-li provedeno několik po sobě následujících změn, použije se toto omezení pro hodnotu každé změny. Cílem těchto po sobě následujících změn nesmí být obcházení této směrnice;

               d)

               pokud nový dodavatel nahrazuje dodavatele, jemuž veřejný zadavatel původně veřejnou zakázku zadal, v důsledku:

                           i)

                           jednoznačného ustanovení o změnách nebo opčních právech v souladu s písmenem a),

                           ii)

                           univerzálního nebo singulárního právního nástupnictví, kdy do postavení původního dodavatele v důsledku restrukturalizace, včetně převzetí, fúzí, akvizic nebo úpadku vstupuje jiný hospodářský subjekt, který splňuje původně stanovená kvalifikační kritéria pro výběr, pokud to nepřináší další podstatné změny smlouvy na veřejnou zakázku a jeho cílem není obejít uplatňování této směrnice, nebo

                           iii)

                           situace, kdy samotný veřejný zadavatel plní povinnosti hlavního dodavatele vůči subdodavatelům, jestliže je tato možnost stanovena ve vnitrostátních právních předpisech podle článku 71;

               e)

               pokud změny, bez ohledu na svou hodnotu, nejsou podstatné ve smyslu odstavce 4.

         Veřejní zadavatelé, kteří změnili smlouvu na veřejnou zakázku v případech stanovených v písmenech b) a c) tohoto odstavce, uveřejní za tímto účelem oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Oznámení musí obsahovat informace stanovené v části G přílohy V a musí být uveřejněno v souladu s článkem 51.
   2.   Smlouvy na veřejnou zakázku je rovněž možné měnit bez zahájení nového zadávacího řízení podle této směrnice, a aniž je nutné ověřovat, zda jsou splněny podmínky stanovené v odst. 4 písm. a) až d), pokud je hodnota změny nižší než obě následující hodnoty:

               i)

               finanční limity stanovené v článku 4 a

               ii)

               10 % hodnoty původní veřejné zakázky na služby a dodávky a 15 % hodnoty původní veřejné zakázky na stavební práce.

         Změna však nesmí změnit celkovou povahu veřejné zakázky či rámcové dohody. V případě, že je provedeno několik po sobě následujících změn, bude hodnota stanovena na základě kumulativní hodnoty těchto po sobě jdoucích změn.
   3.   Pro účely výpočtu ceny uvedené v odstavci 2 a odst. 1 písm. b) a c) je referenční hodnotou aktualizovaná cena, pokud smlouva na veřejnou zakázku obsahuje ustanovení o indexaci cen.
   4.   Změna smlouvy na veřejnou zakázku nebo rámcové dohody během jejího trvání se považuje za podstatnou ve smyslu odst. 1 písm. e), pokud činí novou smlouvu nebo rámcovou dohodu podstatně odlišnou od původně uzavřené smlouvy na veřejnou zakázku nebo rámcové dohody. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, považuje se změna v každém případě za podstatnou, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek:

               a)

               změna zavádí podmínky, které, pokud by byly součástí původního zadávacího řízení, by umožnily přístup jiných zájemců než těch, kteří byli původně vybráni, nebo přijetí jiné nabídky, než byla původně přijata, nebo by k účasti na zadávacím řízení přilákaly další účastníky;

               b)

               změna má za následek změnu ekonomické rovnováhy smlouvy nebo rámcové dohody ve prospěch dodavatele, a to způsobem, který v původní smlouvě na veřejnou zakázku nebo rámcové dohodě není upraven;

               c)

               změna vede k významnému rozšíření rozsahu veřejné zakázky nebo rámcové dohody;

               d)

               pokud nový dodavatel nahrazuje dodavatele, kterému veřejný zadavatel původně veřejnou zakázku zadal, v jiných případech, než které jsou stanoveny v odst. 1 písm. d).

         5.   V případě jiných změn ve smlouvě na veřejnou zakázku či rámcové dohodě v průběhu jejich trvání, než jsou změny uvedené v odstavcích 1 a 2, musí být zahájeno nové zadávací řízení v souladu s touto směrnicí.
   Článek 73
   Ukončení smluv na veřejné zakázky
   Členské státy zajistí, aby veřejní zadavatelé měli možnost alespoň za níže uvedených okolností a za podmínek stanovených příslušnými vnitrostátními právními předpisy ukončit smlouvy na veřejné zakázky během jejich doby platnosti, pokud:

               a)

               byla provedena podstatná změna smlouvy na veřejnou zakázku bez zahájení nového zadávacího řízení podle článku 72;

               b)

               dodavatel byl v okamžiku zadání veřejné zakázky v jedné ze situací uvedených v čl. 57 odst. 1, a měl být proto ze zadávacího řízení vyloučen;

               c)

               veřejná zakázka neměla být dodavateli zadána s ohledem na závažné porušení povinností vyplývajících ze Smluv a této směrnice, o němž rozhodl Soudní dvůr Evropské unie v řízení podle článku 258 Smlouvy o fungování EU.

         HLAVA III

      ZVLÁŠTNÍ REŽIMY ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

      KAPITOLA I

         Sociální a jiné zvláštní služby

   Článek 74
   Zadávání veřejných zakázek na sociální a jiné zvláštní služby
   Veřejné zakázky na sociální a jiné zvláštní služby uvedené v příloze XIV musí být zadávány v souladu s touto kapitolou, pokud se hodnota veřejných zakázek rovná finančnímu limitu stanovenému v čl. 4 písm. d), nebo je vyšší.
   Článek 75
   Uveřejňování oznámení
   1.   Veřejní zadavatelé, kteří hodlají zadat veřejnou zakázku na služby uvedené v článku 74, musí oznámit svůj úmysl některým z těchto způsobů:

               a)

               prostřednictvím oznámení o zahájení zadávacího řízení, které musí obsahovat informace uvedené v části H přílohy V, v souladu se standardními formuláři uvedenými v článku 51, nebo

               b)

               prostřednictvím předběžného oznámení, které musí být trvale uveřejněno a které musí obsahovat informace uvedené v části I přílohy V. Toto předběžné oznámení musí odkazovat konkrétně na ty druhy služeb, které budou předmětem veřejných zakázek, jež mají být zadány. Musí uvádět, že veřejné zakázky budou zadány bez dalšího uveřejňování, a musí vyzývat hospodářské subjekty, které o to mají zájem, aby svůj zájem vyjádřily písemně.

         První pododstavec se nicméně nepoužije, pokud by pro zadání veřejné zakázky na služby mohlo být v souladu s článkem 32 použito jednací řízení bez uveřejnění.
   2.   Veřejní zadavatelé, kteří zadali veřejnou zakázku na služby uvedené v článku 74, musí uveřejnit výsledky zadávacího řízení prostřednictvím oznámení o výsledku zadávacího řízení, které obsahuje informace uvedené v části J přílohy V, v souladu se standardními formuláři uvedenými v článku 51 Mohou však tato oznámení sdružit po čtvrtletích. V takovém případě odesílají sdružená oznámení do 30 dnů od konce každého čtvrtletí.
   3.   Komise stanoví standardní formuláře uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku prostřednictvím prováděcích aktů. Uvedené prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 89 odst. 2.
   4.   Oznámení uvedená v tomto článku se uveřejňují v souladu s článkem 51.
   Článek 76
   Zásady zadávání veřejných zakázek
   1.   Členské státy zavedou vnitrostátní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, na které se vztahuje tato kapitola, aby bylo zajištěno, že veřejní zadavatelé dodržují zásady transparentnosti a rovného zacházení s hospodářskými subjekty. Členské státy mohou samy stanovit příslušná procesní pravidla, pokud tato pravidla umožní, aby veřejní zadavatelé zohlednili specifika dotčených služeb.
   2.   Členské státy zajistí, aby veřejní zadavatelé mohli zohlednit potřebu zajištění kvality, návaznosti, přístupnosti, přijatelných cen, dostupnosti a komplexnosti služeb, zvláštní potřeby různých kategorií uživatelů, včetně znevýhodněných a zranitelných skupin, účast a posílení možností uživatelů a inovace. Členské státy mohou rovněž stanovit, že výběr poskytovatele služeb bude uskutečňován podle toho, která nabídka představuje nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou, přičemž bude zohledněna kvalita a kritéria udržitelnosti sociálních služeb.
   Článek 77
   Vyhrazené veřejné zakázky na některé služby
   1.   Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé mohou vyhradit organizacím právo na účast na řízeních o zadání veřejných zakázek výlučně na služby v oblasti zdravotní péče a sociální péče a kulturní služby uvedené v článku 74 a kódů CPV 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, od 85000000-9 do 85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8.
   2.   Organizace uvedená v odstavci 1 musí splňovat všechny tyto podmínky:

               a)

               jejím cílem je plnit úkoly veřejné služby související s poskytováním služeb uvedených v odstavci 1;

               b)

               zisky se znovu investují za účelem dosažení cíle organizace. Jsou-li zisky rozdělovány nebo přerozdělovány, je třeba vycházet z participačních kritérií;

               c)

               struktury řízení či vlastnictví organizace plnící veřejnou zakázku musí vycházet z podílu zaměstnanců na vlastnictví či z participačních zásad, nebo musí vyžadovat aktivní účast zaměstnanců, uživatelů či zúčastněných stran a

               d)

               v předchozích třech letech nezadal příslušný veřejný zadavatel organizaci veřejnou zakázku na dotčené služby podle tohoto článku.

         3.   Maximální doba trvání veřejné zakázky nesmí překročit tři roky.
   4.   Výzva k účasti v soutěži odkazuje na tento článek.
   5.   Bez ohledu na článek 92 posoudí Komise účinky tohoto článku a podá o nich zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 18. dubna 2019.

      KAPITOLA II

         Pravidla pro soutěže o návrh

   Článek 78
   Oblast působnosti
   Tato kapitola se použije:

               a)

               na soutěže o návrh organizované jako součást zadávacího řízení na veřejnou zakázku na služby a

               b)

               na soutěže o návrh s udílením cen nebo s platbami pro účastníky.

         V případech uvedených v prvním pododstavci písm. a) tohoto článku se finanční limit uvedený v článku 4 vypočítá podle odhadované čisté hodnoty veřejné zakázky na služby bez DPH včetně případných cen nebo plateb účastníkům.
   V případech uvedených v prvním pododstavci písm. b)tohoto článku se finančním limitem rozumí celková částka cen a plateb, včetně odhadované hodnoty veřejné zakázky na služby bez DPH, která by mohla být následně zadána podle čl. 32 odst. 4, jestliže veřejný zadavatel oznámil svůj záměr zadat takovou veřejnou zakázku v oznámení o zahájení soutěže.
   Článek 79
   Oznámení
   1.   Veřejní zadavatelé, kteří hodlají pořádat soutěž o návrh, oznámí svůj záměr prostřednictvím oznámení o zahájení soutěže.
   Mají-li v úmyslu zadat následně veřejnou zakázku na služby podle čl. 32 odst. 4, musí být tato skutečnost uvedena v oznámení o zahájení soutěže.
   2.   Veřejní zadavatelé, kteří pořádali soutěž o návrh, zašlou oznámení o výsledcích soutěže v souladu s článkem 51 a musí být schopni prokázat datum odeslání.
   Pokud by uveřejnění informací o výsledku soutěže bránilo vymahatelnosti práva nebo bylo v rozporu s veřejným zájmem či na újmu oprávněným obchodním zájmům konkrétního veřejného nebo soukromého podniku nebo pokud by bylo na újmu poctivé hospodářské soutěži mezi poskytovateli služeb, nemusí být tato informace uveřejněna.
   3.   Oznámení uvedená v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se uveřejňují v souladu s čl. 51 odst. 2 až 6 a článkem 52. Obsahují informace stanovené v částech E a F přílohy V ve formátu standardních formulářů.
   Komise stanoví standardní formuláře v prováděcích aktech. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem uvedeným v čl. 89 odst. 2.
   Článek 80
   Pravidla týkající se organizování soutěží o návrh a výběr účastníků
   1.   Při organizování soutěží o návrh používají veřejní zadavatelé postupy přizpůsobené ustanovením hlavy I a této kapitoly.
   2.   Přijetí účastníků do soutěží o návrh nesmí být omezeno:

               a)

               odkazem na území nebo část území členského státu;

               b)

               z důvodu, že by podle práva členského státu, v němž je soutěž organizována, účastníci museli být buď fyzickými, nebo právnickými osobami.

         3.   Pokud jsou soutěže o návrh omezeny na určitý počet účastníků, stanoví veřejní zadavatelé jasná a nediskriminující kritéria pro výběr. Počet zájemců vyzvaných k účasti musí být v každém případě dostatečný pro zajištění skutečné soutěže.
   Článek 81
   Složení poroty
   Porota se skládá výhradně z fyzických osob, které jsou nezávislé na účastnících soutěže. Pokud je od účastníků soutěže vyžadována zvláštní odborná kvalifikace, musí mít nejméně třetina členů poroty tuto nebo rovnocennou kvalifikaci.
   Článek 82
   Rozhodnutí poroty
   1.   Porota musí být ve svých rozhodnutích a stanoviscích nezávislá.
   2.   Porota zkoumá plány a projekty, které zájemci podali, anonymně a pouze na základě kritérií, která byla uvedena v oznámení o zahájení soutěže.
   3.   Porota zaznamenává do zprávy podepsané jejími členy své pořadí projektů sestavené na základě předností každého projektu, spolu s poznámkami a jakýmikoli body, které mohou vyžadovat objasnění.
   4.   Anonymita musí být zachována až do doby, než porota dospěje ke stanovisku nebo k rozhodnutí.
   5.   Zájemci mohou být v případě potřeby vyzváni k odpovědi na otázky, které porota zaznamenala ve zprávě, za účelem objasnění jakýchkoli aspektů projektu.
   6.   Z rozhovoru mezi členy poroty a zájemci se vypracovává podrobný zápis.
   HLAVA IV

      SPRÁVA

   Článek 83
   Vymáhání
   1.   Za účelem řádného a účinného provádění zajistí členské státy, aby alespoň úkoly stanovené v tomto článku byly plněny jedním nebo více orgány, subjekty nebo organizacemi. Členské státy Komisi oznámí všechny orgány, subjekty nebo organizace příslušné pro plnění uvedených úkolů.
   2.   Členské státy zajistí, aby bylo uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek sledováno.
   Pokud orgány nebo organizace provádějící sledování odhalí z vlastního podnětu nebo na základě obdržených informací konkrétní porušení nebo systémové problémy, jsou zmocněny k oznámení těchto problémů vnitrostátním kontrolním orgánům, soudům nebo jiným příslušným orgánům či organizacím, jako je veřejný ochránce práv, vnitrostátní parlamenty nebo jejich výbory.
   3.   Výsledky sledování podle odstavce 2 jsou veřejnosti zpřístupněny vhodnými informačními prostředky. Tyto výsledky musí být rovněž předloženy Komisi. Mohou být například zahrnuty do zpráv o sledování uvedených v druhém pododstavci tohoto odstavce.
   Členské státy předloží Komisi do 18. dubna 2017 a poté každé tři roky zprávu o sledování, jež zahrnuje případné informace o nejčastějších zdrojích nesprávného uplatňování nebo právní nejistoty, včetně případných strukturálních nebo opakujících se problémů v uplatňování pravidel, jakož i o míře účasti malých a středních podniků na veřejných zakázkách a o prevenci, odhalování a odpovídajícím oznamování případů podvodu, korupce, střetu zájmů a jiných závažných nesrovnalostí v oblasti veřejných zakázek.
   Komise může nejvýše jednou za tři roky členské státy požádat o informace o praktickém uplatňování vnitrostátních strategických politik v oblasti zadávání veřejných zakázek.
   Pro účely tohoto odstavce a odstavce 4 tohoto článku se použije vymezení malých a středních podniků uvedené v doporučení Komise 2003/361/ES (39).
   Na základě údajů obdržených podle tohoto odstavce Komise pravidelně vydává zprávu o provádění a osvědčených postupech vnitrostátních politik v oblasti zadávání veřejných zakázek na vnitřním trhu.
   4.   Členské státy zajistí, aby:

               a)

               informace a pokyny ohledně výkladu a uplatňování práva Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek byly bezplatně dostupné, a napomáhaly tak veřejným zadavatelům a hospodářským subjektům, především malým a středním podnikům, při správném uplatňování těchto pravidel, a aby

               b)

               veřejným zadavatelům byla k dispozici podpora související s plánováním a prováděním zadávacích řízení.

         5.   Členské státy určí, aniž jsou dotčeny obecné postupy a pracovní metody stanovené Komisí pro její komunikaci a kontakty se členskými státy, kontaktní místo pro spolupráci s Komisí, pokud jde o uplatňování právních předpisů v oblasti zadávání veřejných zakázek.
   6.   Veřejní zadavatelé uchovávají nejméně po dobu trvání veřejné zakázky kopie všech uzavřených smluv s hodnotou, která je rovna nebo vyšší než:

               a)

               1 000 000 EUR v případě veřejných zakázek na dodávky nebo veřejných zakázek na služby;

               b)

               10 000 000 EUR v případě veřejných zakázek na stavební práce.

         Veřejní zadavatelé poskytnou přístup k těmto smlouvám; přístup ke konkrétním dokumentům nebo informacím však může být odepřen v rozsahu a za podmínek stanovených v příslušných právních předpisech Unie nebo ve vnitrostátních předpisech pro přístup k dokumentům a ochranu údajů.
   Článek 84
   Jednotlivé zprávy o zadávacích řízeních
   1.   Pro každou smlouvu nebo rámcovou dohodu, na kterou se vztahuje tato směrnice, a pokaždé, když je zaveden dynamický nákupní systém, vypracují veřejní zadavatelé písemnou zprávu, která zahrnuje alespoň tyto informace:

               a)

               název a adresu veřejného zadavatele, předmět a hodnotu veřejné zakázky, rámcové dohody nebo dynamického nákupního systému;

               b)

               případně výsledky výběru na základě kvalifikačních kritérií nebo snížení počtu v souladu s články 65 a 66, a to:

                           i)

                           jména vybraných zájemců nebo uchazečů a důvody pro jejich výběr,

                           ii)

                           jména odmítnutých zájemců nebo uchazečů a důvody jejich odmítnutí;

               c)

               důvody pro odmítnutí nabídek, které byly shledány mimořádně nízké;

               d)

               jméno úspěšného uchazeče a důvody, proč byla jeho nabídka vybrána, a je-li to známo, podíl veřejné zakázky nebo rámcové dohody, který úspěšný uchazeč zamýšlí zadat třetím osobám; a, pokud existují a jsou v dané době známi, jména subdodavatelů hlavního dodavatele;

               e)

               pro jednací řízení a soutěžní dialogy okolnosti stanovené v článku 26, které odůvodňují použití těchto řízení;

               f)

               u jednacích řízení bez uveřejnění okolnosti uvedené v článku 32, které odůvodňují použití tohoto řízení;

               g)

               případně důvody, proč se veřejný zadavatel rozhodl upustit od zadání veřejné zakázky, uzavření rámcové dohody nebo zavedení dynamického nákupního systému;

               h)

               případně důvody, proč byly pro podávání nabídek použity jiné komunikační prostředky než elektronické prostředky;

               i)

               případně zjištěné střety zájmů a následně přijatá opatření.

         Zpráva se nevyžaduje v souvislosti s veřejnými zakázkami založenými na rámcových dohodách, pokud tyto dohody byly uzavřeny v souladu s čl. 33 odst. 3 nebo čl. 33 odst. 4 písm. a).
   Pokud oznámení o výsledku zadávacího řízení vypracované v souladu s článkem 50 nebo čl. 75 odst. 2 obsahuje informace požadované v tomto odstavci, mohou veřejní zadavatelé odkázat na uvedené oznámení.
   2.   Veřejní zadavatelé dokumentují průběh všech zadávacích řízeních bez ohledu na to, zda jsou vedena elektronickými prostředky. Za tímto účelem veřejní zadavatelé zajistí, aby byla vedena dostatečná dokumentace pro odůvodnění rozhodnutí přijatých ve všech fázích zadávacího řízení, jako je dokumentace ohledně komunikace s hospodářskými subjekty a vnitřních jednání, přípravy zadávacích podmínek, případného dialogu nebo jednání, výběru a zadání veřejné zakázky. Dokumentace se uchovává alespoň po dobu tří let ode dne zadání veřejné zakázky.
   3.   Zpráva nebo její hlavní prvky se sdělí Komisi nebo příslušným orgánům, subjektům nebo organizacím uvedeným v článku 83, pokud to požadují.
   Článek 85
   Podávání zpráv členskými státy a statistické informace
   1.   Komise provádí přezkum kvality a úplnosti údajů, které lze získat z oznámení uvedených v článcích 48, 49, 50, 75 a 79, jež se uveřejňují v souladu s přílohou VIII.
   Pokud kvalita a úplnost údajů uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce neodpovídá povinnostem stanoveným v čl. 48 odst. 1, článku 49, čl. 50 odst. 1, čl. 75 odst. 2 a čl. 79 odst. 3, požádá Komise příslušný členský stát o dodatečné informace. Příslušný členský stát v přiměřené lhůtě požadované chybějící statické informace Komisi poskytne.
   2.   Členské státy předloží Komisi do 18. dubna 2017 a poté každé tři roky statistickou zprávu o veřejných zakázkách, na které by se vztahovala tato směrnice, jestliže by jejich hodnota překročila příslušný finanční limit stanovený v článku 4, a v této zprávě uvedou odhad souhrnné celkové hodnoty takových veřejných zakázek v průběhu daného období. Tento odhad může zejména vycházet z údajů, které jsou k dispozici podle vnitrostátních požadavků na uveřejňování informací, nebo na odhadech na základě vzorků.
   Tato zpráva může být součástí zprávy uvedené v čl. 83 odst. 3.
   3.   Členské státy zpřístupní Komisi informace o svém institucionálním uspořádání souvisejícím s prováděním, sledováním a vymáháním této směrnice, jakož i o vnitrostátních iniciativách přijatých za účelem poskytování vedení nebo pomoci při uplatňování pravidel Unie o zadávání veřejných zakázek nebo za účelem reakce na problémy související s uplatňováním těchto pravidel.
   Tyto informace mohou být součástí zprávy uvedené v čl. 83 odst. 3.
   Článek 86
   Správní spolupráce
   1.   Členské státy si poskytují vzájemnou pomoc a zavedou opatření pro účinnou spolupráci s cílem zajistit výměnu informací o otázkách uvedených v článcích 42, 43, 44, 57,59, 60, 62, 64 a 69. Zajistí důvěrnost informací, které si vyměňují.
   2.   Příslušné orgány všech dotčených členských států si vyměňují informace v souladu s ustanoveními o ochraně osobních údajů obsaženými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (40) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (41).
   3.   Do 18. dubna 2015 bude zahájen pilotní projekt, jehož cílem bude testovat, zda je pro účely výměny informací, na které se vztahuje tato směrnice, vhodné využívat systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI) zřízený nařízením (EU) č. 1024/2012.
   HLAVA V

      PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

   Článek 87
   Výkon přenesené pravomoci
   1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku.
   2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 6, 22, 23, 56 a 68 je Komisi svěřena na dobu neurčitou od 17. dubna 2014.
   3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článcích 6, 22, 23, 56 a 68 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
   4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
   5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 6, 22, 23, 56 a 68 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
   Článek 88
   Postup pro naléhavé případy
   1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
   2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem podle čl. 87 odst. 5. V takovém případě Komise po oznámení rozhodnutí Evropského parlamentu nebo Rady o vyslovení námitky neprodleně dotčený akt zruší.
   Článek 89
   Postup projednávání ve výboru
   1.   Komisi je nápomocen Poradní výbor pro veřejné zakázky zřízený rozhodnutím Rady 71/306/EHS (42). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
   3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
   Článek 90
   Provedení a přechodná ustanovení
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 18. dubna 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
   2.   Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku mohou členské státy odložit uplatňování čl. 22 odst. 1 do 18. října 2018 s výjimkou případů, kdy je použití elektronických prostředků povinné podle článků 34, 35, 36, čl. 37 odst. 3, čl. 51 odst. 2 nebo článku 53.
   Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku mohou členské státy do 18. dubna 2017 odložit uplatňování čl. 22 odst. 1 u centrálních zadavatelů.
   Rozhodne-li členský stát o odložení uplatňování čl. 22 odst. 1, stanoví, že si veřejní zadavatelé mohou pro veškerou komunikaci nebo výměnu informací zvolit některý z těchto komunikačních prostředků:

               a)

               elektronické prostředky v souladu s článkem 22;

               b)

               poštu nebo jinou vhodnou doručovací službu;

               c)

               fax;

               d)

               kombinaci těchto prostředků.

         3.   Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku mohou členské státy odložit uplatňování čl. 59 odst. 2 druhého pododstavce až do 18. dubna 2018.
   4.   Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku mohou členské státy odložit uplatňování čl. 59 odst. 5 druhého pododstavce až do 18. října 2018.
   5.   Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku mohou členské státy odložit uplatňování čl. 61 odst. 2 do 18. října 2018.
   6.   Opatření přijatá členskými státy podle odstavců 1 až 5 musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   7.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 91
   Zrušení
   Směrnice 2004/18/ES se zrušuje s účinkem k 18. dubnu 2016.
   Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XV.
   Článek 92
   Přezkum
   Komise přezkoumá ekonomické dopady na vnitřní trh, zejména pokud jde o ukazatele jako přeshraniční zadávání veřejných zakázek a transakční náklady, vyplývající z používání finančních limitů stanovených v článku 4 a podá o nich zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 18. dubna 2019.
   Pokud je to možné a vhodné, Komise zváží, zda navrhnout zvýšení finančních limitů podle dohody o vládních zakázkách v dalším kole jednání. Změní-li se výše finančních limitů podle dohody o vládních zakázkách, bude uvedená zpráva doplněna v případě potřeby návrhem legislativního aktu, kterým se upraví finanční limity stanovené v této směrnici.
   Článek 93
   Vstup v platnost
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 94
   Určení
   Tato směrnice je určena členským státům.

      Ve Štrasburku dne 26. února 2014.

            Za Evropský parlament

            předseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            předseda

         D. KOURKOULAS

      (1)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 84.

      (2)  Úř. věst. C 391, 18.12.2012, s. 49.

      (3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 11. února 2014.

      (4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1).

      (5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114).

      (6)  Schváleno rozhodnutím Rady 2010/48/ES ze dne 26. listopadu 2009 o uzavření Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením Evropským společenstvím (Úř. věst. L 23, 27.1.2010, s. 35).

      (7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

      (8)  Rozhodnutí Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994) (Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 1).

      (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (viz strana 243 v tomto čísle Úředního věstníku).

      (10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1).

      (11)  Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (Úř. věst. L 18, 21.1.1997, s. 1).

      (12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12).

      (13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 ze dne 17. června 2008 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I) (Úř. věst. L 177, 4.7.2008, s. 6).

      (14)  Směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce (Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 33).

      (15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 761/2001, rozhodnutí Komise 2001/681/ES a 2006/193/ES (Úř. věst. L 342, 22.12.2009, s. 1).

      (16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých a energeticky účinných silničních vozidel (Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 5).

      (17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 ze dne 15. ledna 2008 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 1).

      (18)  Nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny (Úř. věst. L 124, 8.6.1971, s. 1).

      (19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 ze dne 5. listopadu 2002 o společném slovníku pro veřejné zakázky (CPV) (Úř. věst. L 340, 16.12.2002, s. 1).

      (20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1024/2012 ze dne 25. října 2012 o správní spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu a o zrušení rozhodnutí Komise 2008/49/ES („nařízení o systému IMI“) (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 1).

      (21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

      (22)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).

      (23)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33).

      (24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1).

      (25)  Směrnice Rady 77/249/EHS ze dne 22. března 1977 o usnadnění účinného výkonu volného pohybu služeb advokátů (Úř. věst. L 78, 26.3.1977, s. 17).

      (26)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1).

      (27)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy (Úř. věst. L 13, 19.1.2000, s. 12).

      (28)  Rozhodnutí Komise 2009/767/ES ze dne 16. října 2009, kterým se stanovují opatření pro usnadnění užití postupů s využitím elektronických prostředků prostřednictvím jednotných kontaktních míst podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 36).

      (29)  Rozhodnutí Komise 2011/130/EU ze dne 25. února 2011, kterým se stanoví minimální požadavky na přeshraniční zpracování dokumentů elektronicky podepsaných příslušnými orgány podle směrnice 2006/123/ES Evropského parlamentu a Rady o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 53, 26.2.2011, s. 66).

      (30)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19).

      (31)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 339/93 (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 30).

      (32)  Rámcové rozhodnutí Rady 2008/841/SVV ze dne 24. října 2008 o boji proti organizované trestné činnosti (Úř. věst. L 300, 11.11.2008, s. 42).

      (33)  Úř. věst. C 195, 25.6.1997, s. 1.

      (34)  Rámcové rozhodnutí Rady 2003/568/SVV ze dne 22. července 2003 o boji proti korupci v soukromém sektoru (Úř. věst. L 192, 31.7.2003, s. 54).

      (35)  Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 48.

      (36)  Rámcové rozhodnutí Rady ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (Úř. věst. L 164, 22.6.2002, s. 3).

      (37)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15).

      (38)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/36/EU ze dne 5. dubna 2011 o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí a o nahrazení rámcového rozhodnutí Rady 2002/629/SVV (Úř. věst. L 101, 15.4.2011, s. 1).

      (39)  Doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

      (40)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (41)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37).

      (42)  Rozhodnutí Rady 71/306/EHS ze dne 26. července 1971 o zřízení Poradního výboru pro veřejné zakázky na stavební práce (Úř. věst. L 185, 16.8.1971, s. 15).

      PŘÍLOHA I

         ÚSTŘEDNÍ ORGÁNY STÁTNÍ SPRÁVY

      BELGIE

                              1.

                              Services publics fédéraux (ministerstva):

                              1.

                              Federale Overheidsdiensten (ministerstva):

                  SPF Chancellerie du Premier Ministre;

                  FOD Kanselarij van de Eerste Minister;

                  SPF Personnel et Organisation;

                  FOD Kanselarij Personeel en Organisatie;

                  SPF Budget et Contrôle de la Gestion;

                  FOD Budget en Beheerscontrole;

                  SPF Technologie de l’Information et de la Communication (Fedict);

                  FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict);

                  SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement;

                  FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking;

                  SPF Intérieur;

                  FOD Binnenlandse Zaken;

                  SPF Finances;

                  FOD Financiën;

                  SPF Mobilité et Transports;

                  FOD Mobiliteit en Vervoer;

                  SPF Emploi, Travail et Concertation sociale;

                  FOD Werkgelegenheid, Arbeid en sociaal overleg

                  SPF Sécurité Sociale et Institutions publiques de Sécurité Sociale;

                  FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van sociale Zekerheid

                  SPF Santé publique, Sécurité de la Chaîne alimentaire et Environnement;

                  FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu;

                  SPF Justice;

                  FOD Justitie;

                  SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie;

                  FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie;

                  Ministère de la Défense;

                  Ministerie van Landsverdediging;

                  Service public de programmation Intégration sociale, Lutte contre la pauvreté et Economie sociale;

                  Programmatorische Overheidsdienst Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en sociale Economie;

                  Service public fédéral de Programmation Développement durable;

                  Programmatorische federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling;

                  Service public fédéral de Programmation Politique scientifique;

                  Programmatorische federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid;

                              2.

                              Régie des Bâtiments;

                              2.

                              Regie der Gebouwen;

                  Office national de Sécurité sociale;

                  Rijksdienst voor sociale Zekerheid;

                  Institut national d’Assurance sociales pour travailleurs indépendants

                  Rijksinstituut voor de sociale Verzekeringen der Zelfstandigen;

                  Institut national d’Assurance Maladie-Invalidité;

                  Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering;

                  Office national des Pensions;

                  Rijksdienst voor Pensioenen;

                  Caisse auxiliaire d’Assurance Maladie-Invalidité;

                  Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering;

                  Fond des Maladies professionnelles;

                  Fonds voor Beroepsziekten;

                  Office national de l’Emploi;

                  Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening

            BULHARSKO
      Администрация на Народното събрание
      Aдминистрация на Президента
      Администрация на Министерския съвет
      Конституционен съд
      Българска народна банка
      Министерство на външните работи
      Министерство на вътрешните работи
      Министерство на държавната администрация и административната реформа
      Министерство на извънредните ситуации
      Министерство на земеделието и храните
      Министерство на здравеопазването
      Министерство на икономиката и енергетиката
      Министерство на културата
      Министерство на образованието и науката
      Министерство на околната среда и водите
      Министерство на отбраната
      Министерство на правосъдието
      Министерство на регионалното развитие и благоустройството
      Министерство на транспорта
      Министерство на труда и социалната политика
      Министерство на финансите
      Státní orgány, státní komise, výkonné agentury a jiné státní orgány zřízené zákonem nebo vládní vyhláškou, jejichž funkce je spojena s výkonem výkonné moci:
      Агенция за ядрено регулиране
      Висшата атестационна комисия
      Държавна комисия за енергийно и водно регулиране
      Държавна комисия по сигурността на информацията
      Комисия за защита на конкуренцията
      Комисия за защита на личните данни
      Комисия за защита от дискриминация
      Комисия за регулиране на съобщенията
      Комисия за финансов надзор
      Патентно ведомство на Република България
      Сметна палата на Република България
      Агенция за приватизация
      Агенция за следприватизационен контрол
      Български институт по метрология
      Държавна агенция „Архиви“
      Държавна агенция „Държавен резерв и военновременни запаси“
      Държавна агенция „Национална сигурност“
      Държавна агенция за бежанците
      Държавна агенция за българите в чужбина
      Държавна агенция за закрила на детето
      Държавна агенция за информационни технологии и съобщения
      Държавна агенция за метрологичен и технически надзор
      Държавна агенция за младежта и спорта
      Държавна агенция по горите
      Държавна агенция по туризма
      Държавна комисия по стоковите борси и тържища
      Институт по публична администрация и европейска интеграция
      Национален статистически институт
      Национална агенция за оценяване и акредитация
      Националната агенция за професионално образование и обучение
      Национална комисия за борба с трафика на хора
      Агенция „Митници“
      Агенция за държавна и финансова инспекция
      Агенция за държавни вземания
      Агенция за социално подпомагане
      Агенция за хората с увреждания
      Агенция по вписванията
      Агенция по геодезия, картография и кадастър
      Агенция по енергийна ефективност
      Агенция по заетостта
      Агенция по обществени поръчки
      Българска агенция за инвестиции
      Главна дирекция „Гражданска въздухоплавателна администрация“
      Дирекция „Материално-техническо осигуряване и социално обслужване’ на Министерство на вътрешните работи
      Дирекция „Оперативно издирване’ на Министерство на вътрешните работи
      Дирекция „Финансово-ресурсно осигуряване’ на Министерство на вътрешните работи
      Дирекция за национален строителен контрол
      Държавна комисия по хазарта
      Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“
      Изпълнителна агенция „Борба с градушките“
      Изпълнителна агенция „Българска служба за акредитация“
      Изпълнителна агенция „Военни клубове и информация“
      Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“
      Изпълнителна агенция „Държавна собственост на Министерството на отбраната“
      Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“
      Изпълнителна агенция „Изпитвания и контролни измервания на въоръжение, техника и имущества“
      Изпълнителна агенция „Морска администрация“
      Изпълнителна агенция „Национален филмов център“
      Изпълнителна агенция „Пристанищна администрация“
      Изпълнителна агенция „Проучване и поддържане на река Дунав“
      Изпълнителна агенция „Социални дейности на Министерството на отбраната“
      Изпълнителна агенция за икономически анализи и прогнози
      Изпълнителна агенция за насърчаване на малките и средни предприятия
      Изпълнителна агенция по лекарствата
      Изпълнителна агенция по лозата и виното
      Изпълнителна агенция по околна среда
      Изпълнителна агенция по почвените ресурси
      Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури
      Изпълнителна агенция по селекция и репродукция в животновъдството
      Изпълнителна агенция по сортоизпитване, апробация и семеконтрол
      Изпълнителна агенция по трансплантация
      Изпълнителна агенция по хидромелиорации
      Комисията за защита на потребителите
      Контролно-техническата инспекция
      Национален център за информация и документация
      Национален център по радиобиология и радиационна защита
      Национална агенция за приходите
      Национална ветеринарномедицинска служба
      Национална служба „Полиция“
      Национална служба „Пожарна безопасност и защита на населението“
      Национална служба за растителна защита
      Национална служба за съвети в земеделието
      Национална служба по зърното и фуражите
      Служба „Военна информация“
      Служба „Военна полиция“
      Фонд „Републиканска пътна инфраструктура“
      Авиоотряд 28
      ČESKÁ REPUBLIKA
      Ministerstvo dopravy
      Ministerstvo financí
      Ministerstvo kultury
      Ministerstvo obrany
      Ministerstvo pro místní rozvoj
      Ministerstvo práce a sociálních věcí
      Ministerstvo průmyslu a obchodu
      Ministerstvo spravedlnosti
      Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy
      Ministerstvo vnitra
      Ministerstvo zahraničních věcí
      Ministerstvo zdravotnictví
      Ministerstvo zemědělství
      Ministerstvo životního prostředí
      Poslanecká sněmovna PČR
      Senát PČR
      Kancelář prezidenta
      Český statistický úřad
      Český úřad zeměměřičský a katastrální
      Úřad průmyslového vlastnictví
      Úřad pro ochranu osobních údajů
      Bezpečnostní informační služba
      Národní bezpečnostní úřad
      Česká akademie věd
      Vězeňská služba
      Český báňský úřad
      Úřad pro ochranu hospodářské soutěže
      Správa státních hmotných rezerv
      Státní úřad pro jadernou bezpečnost
      Česká národní banka
      Energetický regulační úřad
      Úřad vlády České republiky
      Ústavní soud
      Nejvyšší soud
      Nejvyšší správní soud
      Nejvyšší státní zastupitelství
      Nejvyšší kontrolní úřad
      Kancelář Veřejného ochránce práv
      Grantová agentura České republiky
      Státní úřad inspekce práce
      Český telekomunikační úřad
      DÁNSKO
      Folketinget
      Rigsrevisionen
      Statsministeriet
      Udenrigsministeriet
      Beskæftigelsesministeriet
      5 styrelser og institutioner (5 odborů a institucí)
      Domstolsstyrelsen
      Finansministeriet
      5 styrelser og institutioner (5 odborů a institucí)
      Forsvarsministeriet
      5 styrelser og institutioner (5 odborů a institucí)
      Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse
      Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut (několik odborů a institucí, včetně Statens Serum Institut)
      Justitsministeriet
      Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser (policejní ředitel, státní zástupce, 1 ředitelství a několik odborů)
      Kirkeministeriet
      10 stiftsøvrigheder (10 diecézních úřadů)
      Kulturministeriet — ministerstvo kultury
      4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (4 odbory a několik institucí)
      Miljøministeriet
      5 styrelser (5 odborů)
      Ministeriet for Flygtninge, Invandrere og Integration
      1 styrelse (1 odbor)
      Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri
      4 direktoraterog institutioner (4 ředitelství a instituce)
      Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling
      Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (několik odborů a institucí, včetně národní laboratoře Risoe a národních výzkumných a vzdělávacích ústavů)
      Skatteministeriet
      1 styrelse og institutioner (1 odbor a několik institucí)
      Velfærdsministeriet
      3 styrelser og institutioner (3 odbory a několik institucí)
      Transportministeriet
      7 styrelser og institutioner, herunder Øresundsbrokonsortiet (7 odborů a institucí, včetně Øresundsbrokonsortiet)
      Undervisningsministeriet
      3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner (3 odbory, 4 vzdělávací zařízení, 5 dalších institucí)
      Økonomi- og Erhvervsministeriet
      Adskilligestyrelser og institutioner (několik odborů a institucí)
      Klima- og Energiministeriet
      3 styrelse og institutioner (3 odbory a instituce)
      NĚMECKO
      Auswärtiges Amt
      Bundeskanzleramt
      Bundesministerium für Arbeit und Soziales
      Bundesministerium für Bildung und Forschung
      Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz
      Bundesministerium der Finanzen
      Bundesministerium des Innern (pouze civilní zboží)
      Bundesministerium für Gesundheit
      Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend
      Bundesministerium der Justiz
      Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung
      Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie
      Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung
      Bundesministerium der Verteidigung (mimo vojenské zboží)
      Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit
      ESTONSKO
      Vabariigi Presidendi Kantselei;
      Eesti Vabariigi Riigikogu;
      Eesti Vabariigi Riigikohus;
      Riigikontroll;
      Õiguskantsler;
      Riigikantselei;
      Rahvusarhiiv;
      Haridus- ja Teadusministeerium;
      Justiitsministeerium;
      Kaitseministeerium;
      Keskkonnaministeerium;
      Kultuuriministeerium;
      Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;
      Põllumajandusministeerium;
      Rahandusministeerium;
      Siseministeerium;
      Sotsiaalministeerium;
      Välisministeerium;
      Keeleinspektsioon;
      Riigiprokuratuur;
      Teabeamet;
      Maa-amet;
      Keskkonnainspektsioon;
      Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus;
      Muinsuskaitseamet;
      Patendiamet;
      Tarbijakaitseamet;
      Riigihangete Amet;
      Taimetoodangu Inspektsioon;
      Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet;
      Veterinaar- ja Toiduamet
      Konkurentsiamet;
      Maksu –ja Tolliamet;
      Statistikaamet;
      Kaitsepolitseiamet;
      Kodakondsus- ja Migratsiooniamet;
      Piirivalveamet;
      Politseiamet;
      Eesti Kohtuekspertiisi Instituut;
      Keskkriminaalpolitsei;
      Päästeamet;
      Andmekaitse Inspektsioon;
      Ravimiamet;
      Sotsiaalkindlustusamet;
      Tööturuamet;
      Tervishoiuamet;
      Tervisekaitseinspektsioon;
      Tööinspektsioon;
      Lennuamet;
      Maanteeamet;
      Veeteede Amet;
      Julgestuspolitsei;
      Kaitseressursside Amet;
      Kaitseväe Logistikakeskus;
      Tehnilise Järelevalve Amet.
      IRSKO
      President’s Establishment
      Houses of the Oireachtas — [parlament]
      Department of theTaoiseach — [úřad předsedy vlády]
      Central Statistics Office
      Department of Finance
      Office of the Comptroller and Auditor General
      Office of the Revenue Commissioners
      Office of Public Works
      State Laboratory
      Office of the Attorney General
      Office of the Director of Public Prosecutions
      Valuation Office
      Office of the Commission for Public Service Appointments
      Public Appointments Service
      Office of the Ombudsman
      Chief State Solicitor’s Office
      Department of Justice, Equality and Law Reform
      Courts Service
      Prisons Service
      Office of the Commissioners of Charitable Donations and Bequests
      Department of the Environment, Heritage and Local Government
      Department of Education and Science
      Department of Communications, Energy and Natural Resources
      Department of Agriculture, Fisheries and Food
      Department of Transport
      Department of Health and Children
      Department of Enterprise, Trade and Employment
      Department of Arts, Sports and Tourism
      Department of Defence
      Department of Foreign Affairs
      Department of Social and Family Affairs
      Department of Community, Rural and Gaeltacht — [irsky hovořící regiony] Affairs
      Arts Council
      National Gallery.
      ŘECKO
      Υπουργείο Εσωτερικών;
      Υπουργείο Εξωτερικών;
      Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών;
      Υπουργείο Ανάπτυξης;
      Υπουργείο Δικαιοσύνης;
      Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων;
      Υπουργείο Πολιτισμού;
      Υπουργείο Υγείας και Κοινωνικής Αλληλεγγύης;
      Υπουργείο Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων;
      Υπουργείο Απασχόλησης και Κοινωνικής Προστασίας;
      Υπουργείο Μεταφορών και Επικοινωνιών;
      Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων;
      Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Αιγαίου και Νησιωτικής Πολιτικής;
      Υπουργείο Μακεδονίας- Θράκης;
      Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας;
      Γενική Γραμματεία Ενημέρωσης;
      Γενική Γραμματεία Νέας Γενιάς;
      Γενική Γραμματεία Ισότητας;
      Γενική Γραμματεία Κοινωνικών Ασφαλίσεων;
      Γενική Γραμματεία Απόδημου Ελληνισμού;
      Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας;
      Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας;
      Γενική Γραμματεία Αθλητισμού;
      Γενική Γραμματεία Δημοσίων Έργων;
      Γενική Γραμματεία Εθνικής Στατιστικής Υπηρεσίας Ελλάδος;
      Εθνικό Συμβούλιο Κοινωνικής Φροντίδας;
      Οργανισμός Εργατικής Κατοικίας;
      Εθνικό Τυπογραφείο;
      Γενικό Χημείο του Κράτους;
      Ταμείο Εθνικής Οδοποιίας;
      Εθνικό Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών;
      Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης;
      Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης;
      Πανεπιστήμιο Αιγαίου;
      Πανεπιστήμιο Ιωαννίνων;
      Πανεπιστήμιο Πατρών;
      Πανεπιστήμιο Μακεδονίας;
      Πολυτεχνείο Κρήτης;
      Σιβιτανίδειος Δημόσια Σχολή Τεχνών και Επαγγελμάτων;
      Αιγινήτειο Νοσοκομείο;
      Αρεταίειο Νοσοκομείο;
      Εθνικό Κέντρο Δημόσιας Διοίκησης;
      Οργανισμός Διαχείρισης Δημοσίου Υλικού;
      Οργανισμός Γεωργικών Ασφαλίσεων;
      Οργανισμός Σχολικών Κτιρίων;
      Γενικό Επιτελείο Στρατού;
      Γενικό Επιτελείο Ναυτικού;
      Γενικό Επιτελείο Αεροπορίας;
      Ελληνική Επιτροπή Ατομικής Ενέργειας;
      Γενική Γραμματεία Εκπαίδευσης Ενηλίκων;
      Υπουργείο Εθνικής Άμυνας;
      Γενική Γραμματεία Εμπορίου.
      ŠPAŇLSKO
      Presidencia de Gobierno
      Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación
      Ministerio de Justicia
      Ministerio de Defensa
      Ministerio de Economía y Hacienda
      Ministerio del Interior
      Ministerio de Fomento
      Ministerio de Educación, Política Social y Deportes
      Ministerio de Industria, Turismo y Comercio
      Ministerio de Trabajo e Inmigración
      Ministerio de la Presidencia
      Ministerio de Administraciones Públicas
      Ministerio de Cultura
      Ministerio de Sanidad y Consumo
      Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino
      Ministerio de Vivienda
      Ministerio de Ciencia e Innovación
      Ministerio de Igualdad
      FRANCIE
      1.   Ministerstva
      Services du Premier ministre
      Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des sports
      Ministère chargé de l’intérieur, de l’outre-mer et des collectivités territoriales
      Ministère chargé de la justice
      Ministère chargé de la défense
      Ministère chargé des affaires étrangères et européennes
      Ministère chargé de l’éducation nationale
      Ministère chargé de l’économie, des finances et de l’emploi
      Secrétariat d’Etat aux transports
      Secrétariat d’Etat aux entreprises et au commerce extérieur
      Ministère chargé du travail, des relations sociales et de la solidarité
      Ministère chargé de la culture et de la communication
      Ministère chargé du budget, des comptes publics et de la fonction publique
      Ministère chargé de l’agriculture et de la pêche
      Ministère chargé de l’enseignement supérieur et de la recherche
      Ministère chargé de l’écologie, du développement et de l’aménagement durables
      Secrétariat d’Etat à la fonction publique
      Ministère chargé du logement et de la ville
      Secrétariat d’Etat à la coopération et à la francophonie
      Secrétariat d’Etat à l’outre-mer
      Secrétariat d’Etat à la jeunesse, des sports et de la vie associative
      Secrétariat d’Etat aux anciens combattants
      Ministère chargé de l’immigration, de l’intégration, de l’identité nationale et du co-développement
      Secrétariat d’Etat en charge de la prospective et de l’évaluation des politiques publiques
      Secrétariat d’Etat aux affaires européennes,
      Secrétariat d’Etat aux affaires étrangères et aux droits de l’homme
      Secrétariat d’Etat à la consommation et au tourisme
      Secrétariat d’Etat à la politique de la ville
      Secrétariat d’Etat à la solidarité
      Secrétariat d’Etat en charge de l’industrie et de la consommation
      Secrétariat d’Etat en charge de l’emploi
      Secrétariat d’Etat en charge du commerce, de l’artisanat, des PME, du tourisme et des services
      Secrétariat d’Etat en charge de l’écologie
      Secrétariat d’Etat en charge du développement de la région-capitale
      Secrétariat d’Etat en charge de l’aménagement du territoire
      2.   Instituce, nezávislé orgány a soudy
      Présidence de la République
      Assemblée Nationale
      Sénat
      Conseil constitutionnel
      Conseil économique et social
      Conseil supérieur de la magistrature
      Agence française contre le dopage
      Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles
      Autorité de contrôle des nuisances sonores aéroportuaires
      Autorité de régulation des communications électroniques et des postes
      Autorité de sûreté nucléaire
      Autorité indépendante des marchés financiers
      Comité national d’évaluation des établissements publics à caractère scientifique, culturel et professionnel
      Commission d’accès aux documents administratifs
      Commission consultative du secret de la défense nationale
      Commission nationale des comptes de campagne et des financements politiques
      Commission nationale de contrôle des interceptions de sécurité
      Commission nationale de déontologie de la sécurité
      Commission nationale du débat public
      Commission nationale de l’informatique et des libertés
      Commission des participations et des transferts
      Commission de régulation de l’énergie
      Commission de la sécurité des consommateurs
      Commission des sondages
      Commission de la transparence financière de la vie politique
      Conseil de la concurrence
      Conseil des ventes volontaires de meubles aux enchères publiques
      Conseil supérieur de l’audiovisuel
      Défenseur des enfants
      Haute autorité de lutte contre les discriminations et pour l’égalité
      Haute autorité de santé
      Médiateur de la République
      Cour de justice de la République
      Tribunal des Conflits
      Conseil d’Etat
      Cours administratives d’appel
      Tribunaux administratifs
      Cour des Comptes
      Chambres régionales des Comptes
      Cours et tribunaux de l’ordre judiciaire (Cour de Cassation, Cours d’Appel, Tribunaux d’instance et Tribunaux de grande instance)
      3.   Státní veřejné instituce
      Académie de France à Rome
      Académie de marine
      Académie des sciences d’outre-mer
      Académie des technologies
      Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS)
      Agence de biomédicine
      Agence pour l’enseignement du français à l’étranger
      Agence française de sécurité sanitaire des aliments
      Agence française de sécurité sanitaire de l’environnement et du travail
      Agence Nationale pour la cohésion sociale et l’égalité des chances
      Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs
      Agences de l’eau
      Agence Nationale de l’Accueil des Etrangers et des migrations
      Agence nationale pour l’amélioration des conditions de travail (ANACT
      Agence nationale pour l’amélioration de l’habitat (ANAH)
      Agence Nationale pour la Cohésion Sociale et l’Egalité des Chances
      Agence nationale pour l’indemnisation des français d’outre-mer (ANIFOM)
      Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)
      Bibliothèque publique d’information
      Bibliothèque nationale de France
      Bibliothèque nationale et universitaire de Strasbourg
      Caisse des Dépôts et Consignations
      Caisse nationale des autoroutes (CNA)
      Caisse nationale militaire de sécurité sociale (CNMSS)
      Caisse de garantie du logement locatif social
      Casa de Velasquez
      Centre d’enseignement zootechnique
      Centre d’études de l’emploi
      Centre d’études supérieures de la sécurité sociale
      Centres de formation professionnelle et de promotion agricole
      Centre hospitalier des Quinze-Vingts
      Centre international d’études supérieures en sciences agronomiques (Montpellier Sup Agro)
      Centre des liaisons européennes et internationales de sécurité sociale
      Centre des Monuments Nationaux
      Centre national d’art et de culture Georges Pompidou
      Centre national des arts plastiques
      Centre national de la cinématographie
      Centre National d’Etudes et d’expérimentation du machinisme agricole, du génie rural, des eaux et des forêts (CEMAGREF)
      Centre national du livre
      Centre national de documentation pédagogique
      Centre national des œuvres universitaires et scolaires (CNOUS)
      Centre national professionnel de la propriété forestière
      Centre National de la Recherche Scientifique (C.N.R.S)
      Centres d’éducation populaire et de sport (CREPS)
      Centres régionaux des œuvres universitaires (CROUS)
      Collège de France
      Conservatoire de l’espace littoral et des rivages lacustres
      Conservatoire National des Arts et Métiers
      Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris
      Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Lyon
      Conservatoire national supérieur d’art dramatique
      Ecole centrale de Lille
      Ecole centrale de Lyon
      École centrale des arts et manufactures
      École française d’archéologie d’Athènes
      École française d’Extrême-Orient
      École française de Rome
      École des hautes études en sciences sociales
      Ecole du Louvre
      École nationale d’administration
      École nationale de l’aviation civile (ENAC)
      École nationale des Chartes
      École nationale d’équitation
      Ecole Nationale du Génie de l’Eau et de l’environnement de Strasbourg
      Écoles nationales d’ingénieurs
      Ecole nationale d’ingénieurs des industries des techniques agricoles et alimentaires de Nantes
      Écoles nationales d’ingénieurs des travaux agricoles
      École nationale de la magistrature
      Écoles nationales de la marine marchande
      École nationale de la santé publique (ENSP)
      École nationale de ski et d’alpinisme
      École nationale supérieure des arts décoratifs
      École nationale supérieure des arts et techniques du théâtre
      École nationale supérieure des arts et industries textiles Roubaix
      Écoles nationales supérieures d’arts et métiers
      École nationale supérieure des beaux-arts
      École nationale supérieure de céramique industrielle
      École nationale supérieure de l’électronique et de ses applications (ENSEA)
      Ecole nationale supérieure du paysage de Versailles
      Ecole Nationale Supérieure des Sciences de l’information et des bibliothécaires
      Ecole nationale supérieure de la sécurité sociale
      Écoles nationales vétérinaires
      École nationale de voile
      Écoles normales supérieures
      École polytechnique
      École technique professionnelle agricole et forestière de Meymac (Corrèze)
      École de sylviculture Crogny (Aube)
      École de viticulture et d’œnologie de la Tour- Blanche (Gironde)
      École de viticulture — Avize (Marne)
      Etablissement national d’enseignement agronomique de Dijon
      Établissement national des invalides de la marine (ENIM)
      Établissement national de bienfaisance Koenigswarter
      Établissement public du musée et du domaine national de Versailles
      Fondation Carnegie
      Fondation Singer-Polignac
      Haras nationaux
      Hôpital national de Saint-Maurice
      Institut des hautes études pour la science et la technologie
      Institut français d’archéologie orientale du Caire
      Institut géographique national
      Institut National de l’origine et de la qualité
      Institut national des hautes études de sécurité
      Institut de veille sanitaire
      Institut National d’enseignement supérieur et de recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes
      Institut National d’Etudes Démographiques (I.N.E.D)
      Institut National d’Horticulture
      Institut National de la jeunesse et de l’éducation populaire
      Institut national des jeunes aveugles — Paris
      Institut national des jeunes sourds — Bordeaux
      Institut national des jeunes sourds — Chambéry
      Institut national des jeunes sourds — Metz
      Institut national des jeunes sourds — Paris
      Institut national de physique nucléaire et de physique des particules (I.N.P.N.P.P)
      Institut national de la propriété industrielle
      Institut National de la Recherche Agronomique (I.N.R.A)
      Institut National de la Recherche Pédagogique (I.N.R.P)
      Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (I.N.S.E.R.M)
      Institut national d’histoire de l’art (I.N.H.A.)
      Institut national de recherches archéologiques préventives
      Institut National des Sciences de l’Univers
      Institut National des Sports et de l’Education Physique
      Institut national supérieur de formation et de recherche pour l’éducation des jeunes handicapés et les enseignements inadaptés
      Instituts nationaux polytechniques
      Instituts nationaux des sciences appliquées
      Institut national de recherche en informatique et en automatique (INRIA)
      Institut national de recherche sur les transports et leur sécurité (INRETS)
      Institut de Recherche pour le Développement
      Instituts régionaux d’administration
      Institut des Sciences et des Industries du vivant et de l’environnement (Agro Paris Tech)
      Institut supérieur de mécanique de Paris
      Institut Universitaires de Formation des Maîtres
      Musée de l’armée
      Musée Gustave-Moreau
      Musée national de la marine
      Musée national J.-J.-Henner
      Musée du Louvre
      Musée du Quai Branly
      Muséum National d’Histoire Naturelle
      Musée Auguste-Rodin
      Observatoire de Paris
      Office français de protection des réfugiés et apatrides
      Office National des Anciens Combattants et des Victimes de Guerre (ONAC)
      Office national de la chasse et de la faune sauvage
      Office National de l’eau et des milieux aquatiques
      Office national d’information sur les enseignements et les professions (ONISEP)
      Office universitaire et culturel français pour l’Algérie
      Ordre national de la Légion d’honneur
      Palais de la découverte
      Parcs nationaux
      Universités
      4.   Jiné státní veřejné subjekty
      Union des groupements d’achats publics (UGAP)
      Agence Nationale pour l’emploi (A.N.P.E)
      Caisse Nationale des Allocations Familiales (CNAF)
      Caisse Nationale d’Assurance Maladie des Travailleurs Salariés (CNAMS)
      Caisse Nationale d’Assurance-Vieillesse des Travailleurs Salariés (CNAVTS)
      CHORVATSKO
      Hrvatski sabor
      Predsjednik Republike Hrvatske
      Ured predsjednika Republike Hrvatske
      Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti
      Vlada Republike Hrvatske
      uredi Vlade Republike Hrvatske
      Ministarstvo gospodarstva
      Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije
      Ministarstvo financija
      Ministarstvo obrane
      Ministarstvo vanjskih i europskih poslova
      Ministarstvo unutarnjih poslova
      Ministarstvo pravosuđa
      Ministarstvo uprave
      Ministarstvo poduzetništva i obrta
      Ministarstvo rada i mirovinskog sustava
      Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture
      Ministarstvo poljoprivrede
      Ministarstvo turizma
      Ministarstvo zaštite okoliša i prirode
      Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja
      Ministarstvo branitelja
      Ministarstvo socijalne politike i mladih
      Ministarstvo zdravlja
      Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta
      Ministarstvo kulture
      državne upravne organizacije
      uredi državne uprave u županijama
      Ustavni sud Republike Hrvatske
      Vrhovni sud Republike Hrvatske
      sudovi
      Državno sudbeno vijeće
      državna odvjetništva
      Državnoodvjetničko vijeće
      pravobraniteljstva
      Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave
      Hrvatska narodna banka
      državne agencije i uredi
      Državni ured za reviziju
      ITÁLIE
      Nákupní subjekty
      Presidenza del Consiglio dei Ministri
      Ministero degli Affari Esteri
      Ministero dell’Interno
      Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari (esclusi i giudici di pace)
      Ministero della Difesa
      Ministero dell’Economia e delle Finanze
      Ministero dello Sviluppo Economico
      Ministero delle Politiche Agricole, Alimentari e Forestali
      Ministero dell’Ambiente, Tutela del Territorio e del Mare
      Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti
      Ministero del Lavoro, della Salute e delle Politiche Sociali
      Ministero dell’Istruzione, Università e Ricerca
      Ministero per i Beni e le Attività culturali, comprensivo delle sue articolazioni periferiche
      Jiné státní veřejné subjekty:
      CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici Pubblici)
      KYPR
      Προεδρία και Προεδρικό Μέγαρο
      Γραφείο Συντονιστή Εναρμόνισης
      Υπουργικό Συμβούλιο
      Βουλή των Αντιπροσώπων
      Δικαστική Υπηρεσία
      Νομική Υπηρεσία της Δημοκρατίας
      Ελεγκτική Υπηρεσία της Δημοκρατίας
      Επιτροπή Δημόσιας Υπηρεσίας
      Επιτροπή Εκπαιδευτικής Υπηρεσίας
      Γραφείο Επιτρόπου Διοικήσεως
      Επιτροπή Προστασίας Ανταγωνισμού
      Υπηρεσία Εσωτερικού Ελέγχου
      Γραφείο Προγραμματισμού
      Γενικό Λογιστήριο της Δημοκρατίας
      Γραφείο Επιτρόπου Προστασίας Δεδομένων Προσωπικού Χαρακτήρα
      Γραφείο Εφόρου Δημοσίων Ενισχύσεων
      Αναθεωρητική Αρχή Προσφορών
      Υπηρεσία Εποπτείας και Ανάπτυξης Συνεργατικών Εταιρειών
      Αναθεωρητική Αρχή Προσφύγων
      Υπουργείο Άμυνας
      Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος
      Τμήμα Γεωργίας
      Κτηνιατρικές Υπηρεσίες
      Τμήμα Δασών
      Τμήμα Αναπτύξεως Υδάτων
      Τμήμα Γεωλογικής Επισκόπησης
      Μετεωρολογική Υπηρεσία
      Τμήμα Αναδασμού
      Υπηρεσία Μεταλλείων
      Ινστιτούτο Γεωργικών Ερευνών
      Τμήμα Αλιείας και Θαλάσσιων Ερευνών
      Υπουργείο Δικαιοσύνης και Δημοσίας Τάξεως
      Αστυνομία
      Πυροσβεστική Υπηρεσία Κύπρου
      Τμήμα Φυλακών
      Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού
      Τμήμα Εφόρου Εταιρειών και Επίσημου Παραλήπτη
      Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Ασφαλίσεων
      Τμήμα Εργασίας
      Τμήμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων
      Τμήμα Υπηρεσιών Κοινωνικής Ευημερίας
      Κέντρο Παραγωγικότητας Κύπρου
      Ανώτερο Ξενοδοχειακό Ινστιτούτο Κύπρου
      Ανώτερο Τεχνολογικό Ινστιτούτο
      Τμήμα Επιθεώρησης Εργασίας
      Τμήμα Εργασιακών Σχέσεων
      Υπουργείο Εσωτερικών
      Επαρχιακές Διοικήσεις
      Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως
      Τμήμα Αρχείου Πληθυσμού και Μεταναστεύσεως
      Τμήμα Κτηματολογίου και Χωρομετρίας
      Γραφείο Τύπου και Πληροφοριών
      Πολιτική Άμυνα
      Υπηρεσία Μέριμνας και Αποκαταστάσεων Εκτοπισθέντων
      Υπηρεσία Ασύλου
      Υπουργείο Εξωτερικών
      Υπουργείο Οικονομικών
      Τελωνεία
      Τμήμα Εσωτερικών Προσόδων
      Στατιστική Υπηρεσία
      Τμήμα Κρατικών Αγορών και Προμηθειών
      Τμήμα Δημόσιας Διοίκησης και Προσωπικού
      Κυβερνητικό Τυπογραφείο
      Τμήμα Υπηρεσιών Πληροφορικής
      Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού
      Υπουργείο Συγκοινωνιών και Έργων
      Τμήμα Δημοσίων Έργων
      Τμήμα Αρχαιοτήτων
      Τμήμα Πολιτικής Αεροπορίας
      Τμήμα Εμπορικής Ναυτιλίας
      Τμήμα Οδικών Μεταφορών
      Τμήμα Ηλεκτρομηχανολογικών Υπηρεσιών
      Τμήμα Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών
      Υπουργείο Υγείας
      Φαρμακευτικές Υπηρεσίες
      Γενικό Χημείο
      Ιατρικές Υπηρεσίες και Υπηρεσίες Δημόσιας Υγείας
      Οδοντιατρικές Υπηρεσίες
      Υπηρεσίες Ψυχικής Υγείας
      LOTYŠSKO
      Ministerstva, ministerské sekretariáty pro zvláštní úkoly a jejich podřízené instituce
      Aizsardzības ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Ārlietu ministrija un tas padotībā esošās iestādes
      Bērnu un ģimenes lietu ministrija un tās padotībā esošas iestādes
      Ekonomikas ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Finanšu ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Iekšlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Izglītības un zinātnes ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Kultūras ministrija un tas padotībā esošās iestādes
      Labklājības ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Reģionālās attīstības un pašvaldības lietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Satiksmes ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Tieslietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Veselības ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Vides ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Zemkopības ministrija un tās padotībā esošās iestādes
      Īpašu uzdevumu ministra sekretariāti un to padotībā esošās iestādes
      Satversmes aizsardzības birojs
      Jiné státní instituce
      Augstākā tiesa
      Centrālā vēlēšanu komisija
      Finanšu un kapitāla tirgus komisija
      Latvijas Banka
      Prokuratūra un tās pārraudzībā esošās iestādes
      Saeimas kanceleja un tās padotībā esošās iestādes
      Satversmes tiesa
      Valsts kanceleja un tās padotībā esošās iestādes
      Valsts kontrole
      Valsts prezidenta kanceleja
      Tiesībsarga birojs
      Nacionālā radio un televīzijas padome
      Citas valsts iestādes, kuras nav ministriju padotībā (jiné státní orgány nepodřízené ministerstvům)
      LITVA
      Prezidentūros kanceliarija
      Seimo kanceliarija
      Instituce odpovědné Seimas (parlamentu):Lietuvos mokslo taryba;
      Seimo kontrolierių įstaiga;
      Valstybės kontrolė;
      Specialiųjų tyrimų tarnyba;
      Valstybės saugumo departamentas;
      Konkurencijos taryba;
      Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras;
      Vertybinių popierių komisija;
      Ryšių reguliavimo tarnyba;
      Nacionalinė sveikatos taryba;
      Etninės kultūros globos taryba;
      Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba;
      Valstybinė kultūros paveldo komisija;
      Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaiga;
      Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija;
      Valstybinė lietuvių kalbos komisija;
      Vyriausioji rinkimų komisija;
      Vyriausioji tarnybinės etikos komisija;
      Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba.
      Vyriausybės kanceliarija
      Instituce odpovědné Vyriausybė (vládě):
      Ginklų fondas;
      Informacinės visuomenės plėtros komitetas;
      Kūno kultūros ir sporto departamentas;
      Lietuvos archyvų departamentas;
      Mokestinių ginčų komisija;
      Statistikos departamentas;
      Tautinių mažumų ir išeivijos departamentas;
      Valstybinė tabako ir alkoholio kontrolės tarnyba;
      Viešųjų pirkimų tarnyba;
      Narkotikų kontrolės departamentas;
      Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija;
      Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija;
      Valstybinė lošimų priežiūros komisija;
      Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba;
      Vyriausioji administracinių ginčų komisija;
      Draudimo priežiūros komisija;
      Lietuvos valstybinis mokslo ir studijų fondas;
      Lietuvių grįžimo į Tėvynę informacijos centras.
      Konstitucinis Teismas
      Lietuvos bankas
      Aplinkos ministerija
      Instituce podléhající Aplinkos ministerija (ministerstvu životního prostředí):
      Generalinė miškų urėdija;
      Lietuvos geologijos tarnyba;
      Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba;
      Lietuvos standartizacijos departamentas;
      Nacionalinis akreditacijos biuras;
      Valstybinė metrologijos tarnyba;
      Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba;
      Valstybinė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija.
      Finansų ministerija
      Instituce podléhající Finansų ministerija (ministerstvu financí):
      Muitinės departamentas;
      Valstybės dokumentų technologinės apsaugos tarnyba;
      Valstybinė mokesčių inspekcija;
      Finansų ministerijos mokymo centras.
      Krašto apsaugos ministerija
      Instituce podléhající Krašto apsaugos ministerija (ministerstvu národní obrany):
      Antrasis operatyvinių tarnybų departamentas;
      Centralizuota finansų ir turto tarnyba;
      Karo prievolės administravimo tarnyba;
      Krašto apsaugos archyvas;
      Krizių valdymo centras;
      Mobilizacijos departamentas;
      Ryšių ir informacinių sistemų tarnyba;
      Infrastruktūros plėtros departamentas;
      Valstybinis pilietinio pasipriešinimo rengimo centras.
      Lietuvos kariuomenė
      Krašto apsaugos sistemos kariniai vienetai ir tarnybos
      Kultūros ministerija
      Instituce podléhající Kultūros ministerija (ministerstvu kultury):
      Kultūros paveldo departamentas;
      Valstybinė kalbos inspekcija.
      Socialinės apsaugos ir darbo ministerija
      Instituce podléhající Socialinės apsaugos ir darbo ministerija (ministerstvu sociálního zabezpečení a práce):
      Garantinio fondo administracija;
      Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba;
      Lietuvos darbo birža;
      Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba;
      Trišalės tarybos sekretoriatas;
      Socialinių paslaugų priežiūros departamentas;
      Darbo inspekcija;
      Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba;
      Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba;
      Ginčų komisija;
      Techninės pagalbos neįgaliesiems centras;
      Neįgaliųjų reikalų departamentas.
      Susisiekimo ministerija
      Instituce podléhající Susisiekimo ministerija (ministerstvu dopravy a spojů):
      Lietuvos automobilių kelių direkcija;
      Valstybinė geležinkelio inspekcija;
      Valstybinė kelių transporto inspekcija;
      Pasienio kontrolės punktų direkcija.
      Sveikatos apsaugos ministerija
      Instituce podléhající Sveikatos apsaugos ministerija (ministerstvu zdravotnictví):
      Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba;
      Valstybinė ligonių kasa;
      Valstybinė medicininio audito inspekcija;
      Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba;
      Valstybinė teismo psichiatrijos ir narkologijos tarnyba;
      Valstybinė visuomenės sveikatos priežiūros tarnyba;
      Farmacijos departamentas;
      Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras;
      Lietuvos bioetikos komitetas;
      Radiacinės saugos centras.
      Švietimo ir mokslo ministerija
      Instituce podléhající Švietimo ir mokslo ministerija (ministerstvu školství a vědy):
      Nacionalinis egzaminų centras;
      Studijų kokybės vertinimo centras.
      Teisingumo ministerija
      Instituce podléhající Teisingumo ministerija (ministerstvu spravedlnosti):
      Kalėjimų departamentas;
      Nacionalinė vartotojų teisių apsaugos taryba;
      Europos teisės departamentas.
      Ūkio ministerija
      Instituce podléhající Ūkio ministerija (ministerstvu hospodářství):
      Įmonių bankroto valdymo departamentas;
      Valstybinė energetikos inspekcija;
      Valstybinė ne maisto produktų inspekcija;
      Valstybinis turizmo departamentas.
      Užsienio reikalų ministerija
      Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos užsienyje bei atstovybės prie tarptautinių organizacijų
      Vidaus reikalų ministerija
      Instituce podléhající Vidaus reikalų ministerija (ministerstvu vnitra):
      Asmens dokumentų išrašymo centras;
      Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba;
      Gyventojų registro tarnyba;
      Policijos departamentas;
      Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas;
      Turto valdymo ir ūkio departamentas;
      Vadovybės apsaugos departamentas;
      Valstybės sienos apsaugos tarnyba;
      Valstybės tarnybos departamentas;
      Informatikos ir ryšių departamentas;
      Migracijos departamentas;
      Sveikatos priežiūros tarnyba;
      Bendrasis pagalbos centras.
      Žemės ūkio ministerija
      Instituce podléhající Žemės ūkio ministerija (ministerstvu zemědělství):
      Nacionalinė mokėjimo agentūra;
      Nacionalinė žemės tarnyba;
      Valstybinė augalų apsaugos tarnyba;
      Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba;
      Valstybinė sėklų ir grūdų tarnyba;
      Žuvininkystės departamentas
      Teismai (soudy):
      Lietuvos Aukščiausiasis Teismas;
      Lietuvos apeliacinis teismas;
      Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas;
      apygardų teismai;
      apygardų administraciniai teismai;
      apylinkių teismai;
      Nacionalinė teismų administracija
      Generalinė prokuratūra
      Jiné ústřední subjekty veřejné správy (institucijos (instituce), įstaigos (zařízení), tarnybos (agentury)):
      Aplinkos apsaugos agentūra;
      Valstybinė aplinkos apsaugos inspekcija;
      Aplinkos projektų valdymo agentūra;
      Miško genetinių išteklių, sėklų ir sodmenų tarnyba;
      Miško sanitarinės apsaugos tarnyba;
      Valstybinė miškotvarkos tarnyba;
      Nacionalinis visuomenės sveikatos tyrimų centras;
      Lietuvos AIDS centras;
      Nacionalinis organų transplantacijos biuras;
      Valstybinis patologijos centras;
      Valstybinis psichikos sveikatos centras;
      Lietuvos sveikatos informacijos centras;
      Slaugos darbuotojų tobulinimosi ir specializacijos centras;
      Valstybinis aplinkos sveikatos centras;
      Respublikinis mitybos centras;
      Užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės centras;
      Trakų visuomenės sveikatos priežiūros ir specialistų tobulinimosi centras;
      Visuomenės sveikatos ugdymo centras;
      Muitinės kriminalinė tarnyba;
      Muitinės informacinių sistemų centras;
      Muitinės laboratorija;
      Muitinės mokymo centras;
      Valstybinis patentų biuras;
      Lietuvos teismo ekspertizės centras;
      Centrinė hipotekos įstaiga;
      Lietuvos metrologijos inspekcija;
      Civilinės aviacijos administracija;
      Lietuvos saugios laivybos administracija;
      Transporto investicijų direkcija;
      Valstybinė vidaus vandenų laivybos inspekcija;
      Pabėgėlių priėmimo centras
      LUCEMBURSKO
      Ministère d’Etat
      Ministère des Affaires Etrangères et de l’Immigration
      Ministère de l’Agriculture, de la Viticulture et du Développement Rural
      Ministère des Classes moyennes, du Tourisme et du Logement
      Ministère de la Culture, de l’Enseignement Supérieur et de la Recherche
      Ministère de l’Economie et du Commerce extérieur
      Ministère de l’Education nationale et de la Formation professionnelle
      Ministère de l’Egalité des chances
      Ministère de l’Environnement
      Ministère de la Famille et de l’Intégration
      Ministère des Finances
      Ministère de la Fonction publique et de la Réforme administrative
      Ministère de l’Intérieur et de l’Aménagement du territoire
      Ministère de la Justice
      Ministère de la Santé
      Ministère de la Sécurité sociale
      Ministère des Transports
      Ministère du Travail et de l’Emploi
      Ministère des Travaux publics
      MAĎARSKO
      Egészségügyi Minisztérium
      Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
      Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
      Honvédelmi Minisztérium
      Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium
      Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium
      Külügyminisztérium
      Miniszterelnöki Hivatal
      Oktatási és Kulturális Minisztérium
      Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium
      Pénzügyminisztérium
      Szociális és Munkaügyi Minisztérium
      Központi Szolgáltatási Főigazgatóság
      MALTA
      Uffiċċju tal-Prim Ministru (Office of the Prime Minister)
      Ministeru għall-Familja u Solidarjeta‘ Soċjali (Ministry for the Family and Social Solidarity)
      Ministeru ta‘ l-Edukazzjoni Zghazagh u Impjieg (Ministry for Education Youth and Employment)
      Ministeru tal-Finanzi (Ministry of Finance)
      Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura (Ministry for Resources and Infrastructure)
      Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Ministry for Tourism and Culture)
      Ministeru tal-Ġustizzja u l-Intern (Ministry for Justice and Home Affairs)
      Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Ministry for Rural Affairs and the Environment)
      Ministeru għal Għawdex (Ministry for Gozo)
      Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunita‘ (Ministry of Health, the Elderly and Community Care)
      Ministeru ta‘ l-Affarijiet Barranin (Ministry of Foreign Affairs)
      Ministeru għall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta‘ Informazzjoni (Ministry for Investment, Industry and Information Technology)
      Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (Ministry for Competitiveness and Communications)
      Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq (Ministry for Urban Development and Roads)
      NIZOZEMSKO
      Ministerie van Algemene Zaken
      Bestuursdepartement
      Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het Regeringsbeleid
      Rijksvoorlichtingsdienst
      Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties
      Bestuursdepartement
      Centrale Archiefselectiedienst (CAS)
      Algemene Inlichtingen- en Veiligheidsdienst (AIVD)
      Agentschap Basisadministratie Persoonsgegevens en Reisdocumenten (BPR)
      Agentschap Korps Landelijke Politiediensten
      Ministerie van Buitenlandse Zaken
      Directoraat-generaal Regiobeleid en Consulaire Zaken (DGRC)
      Directoraat-generaal Politieke Zaken (DGPZ)
      Directoraat-generaal Internationale Samenwerking (DGIS)
      Directoraat-generaal Europese Samenwerking (DGES)
      Centrum tot Bevordering van de Import uit Ontwikkelingslanden (CBI)
      Centrale diensten ressorterend onder S/PlvS (podpůrné služby podléhající generálnímu tajemníkovi a náměstkovi generálního tajemníka)
      Buitenlandse Posten (ieder afzonderlijk)
      Ministerie van Defensie — (ministerstvo obrany)
      Bestuursdepartement
      Commando Diensten Centra (CDC)
      Defensie Telematica Organisatie (DTO)
      Centrale directie van de Defensie Vastgoed Dienst
      De afzonderlijke regionale directies van de Defensie Vastgoed Dienst
      Defensie Materieel Organisatie (DMO)
      Landelijk Bevoorradingsbedrijf van de Defensie Materieel Organisatie
      Logistiek Centrum van de Defensie Materieel Organisatie
      Marinebedrijf van de Defensie Materieel Organisatie
      Defensie Pijpleiding Organisatie (DPO)
      Ministerie van Economische Zaken
      Bestuursdepartement
      Centraal Planbureau (CPB)
      SenterNovem
      Staatstoezicht op de Mijnen (SodM)
      Nederlandse Mededingingsautoriteit (NMa)
      Economische Voorlichtingsdienst (EVD)
      Agentschap Telecom
      Kenniscentrum Professioneel & Innovatief Aanbesteden, Netwerk voor Overheidsopdrachtgevers (PIANOo)
      Regiebureau Inkoop Rijksoverheid
      Octrooicentrum Nederland
      Consumentenautoriteit
      Ministerie van Financiën
      Bestuursdepartement
      Belastingdienst Automatiseringscentrum
      Belastingdienst
      de afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (různá ředitelství daňové a celní správy v Nizozemsku)
      Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst (včetně Economische Controle dienst (ECD))
      Belastingdienst Opleidingen
      Dienst der Domeinen
      Ministerie van Justitie
      Bestuursdepartement
      Dienst Justitiële Inrichtingen
      Raad voor de Kinderbescherming
      Centraal Justitie Incasso Bureau
      Openbaar Ministerie
      Immigratie en Naturalisatiedienst
      Nederlands Forensisch Instituut
      Dienst Terugkeer & Vertrek
      Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
      Bestuursdepartement
      Dienst Regelingen (DR)
      Agentschap Plantenziektenkundige Dienst (PD)
      Algemene Inspectiedienst (AID)
      Dienst Landelijk Gebied (DLG)
      Voedsel en Waren Autoriteit (VWA)
      Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen
      Bestuursdepartement
      Inspectie van het Onderwijs
      Erfgoedinspectie
      Centrale Financiën Instellingen
      Nationaal Archief
      Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid
      Onderwijsraad
      Raad voor Cultuur
      Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid
      Bestuursdepartement
      Inspectie Werk en Inkomen
      Agentschap SZW
      Ministerie van Verkeer en Waterstaat
      Bestuursdepartement
      Directoraat-Generaal Transport en Luchtvaart
      Directoraat-generaal Personenvervoer
      Directoraat-generaal Water
      Centrale diensten (ústřední služby)
      Shared services Organisatie Verkeer en Watersaat
      Koninklijke Nederlandse Meteorologisch Instituut KNMI
      Rijkswaterstaat, Bestuur
      De afzonderlijke regionale Diensten van Rijkswaterstaat (každý jednotlivý regionální útvar generálního ředitelství pro veřejné stavby a vodohospodářství)
      De afzonderlijke specialistische diensten van Rijkswaterstaat (každý jednotlivý specializovaný útvar generálního ředitelství pro veřejné stavby a vodohospodářství)
      Adviesdienst Geo-Informatie en ICT
      Adviesdienst Verkeer en Vervoer (AVV)
      Bouwdienst
      Corporate Dienst
      Data ICT Dienst
      Dienst Verkeer en Scheepvaart
      Dienst Weg- en Waterbouwkunde (DWW)
      Rijksinstituut voor Kunst en Zee (RIKZ)
      Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en Afvalwaterbehandeling (RIZA)
      Waterdienst
      Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie
      Port state Control
      Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en Onderzoek (TCO)
      Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht
      Toezichthouder Beheer Eenheid Water
      Toezichthouder Beheer Eenheid Land
      Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer
      Bestuursdepartement
      Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie
      Directoraat-generaal Ruimte
      Directoraat-general Milieubeheer
      Rijksgebouwendienst
      VROM Inspectie
      Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport
      Bestuursdepartement
      Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en Veterinaire Zaken
      Inspectie Gezondheidszorg
      Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming
      Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu (RIVM)
      Sociaal en Cultureel Planbureau
      Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van Geneesmiddelen
      Tweede Kamer der Staten-Generaal
      Eerste Kamer der Staten-Generaal
      Raad van State
      Algemene Rekenkamer
      Nationale Ombudsman
      Kanselarij der Nederlandse Orden
      Kabinet der Koningin
      Raad voor de rechtspraak en de Rechtbanken
      RAKOUSKO
      Bundeskanzleramt
      Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten
      Bundesministerium für Finanzen
      Bundesministerium für Gesundheit, Familie und Jugend
      Bundesministerium für Inneres
      Bundesministerium für Justiz
      Bundesministerium für Landesverteidigung
      Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft
      Bundesministerium für Soziales und Konsumentenschutz
      Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur
      Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie
      Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
      Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung
      Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal Gesellschaft m.b.H
      Bundesbeschaffung G.m.b.H
      Bundesrechenzentrum G.m.b.H
      POLSKO
      Kancelaria Prezydenta RP
      Kancelaria Sejmu RP
      Kancelaria Senatu RP
      Kancelaria Prezesa Rady Ministrów
      Sąd Najwyższy
      Naczelny Sąd Administracyjny
      Wojewódzkie sądy administracyjne
      Sądy powszechne — rejonowe, okręgowe i apelacyjne
      Trybunał Konstytucyjny
      Najwyższa Izba Kontroli
      Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich
      Biuro Rzecznika Praw Dziecka
      Biuro Ochrony Rządu
      Biuro Bezpieczeństwa Narodowego
      Centralne Biuro Antykorupcyjne
      Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej
      Ministerstwo Finansów
      Ministerstwo Gospodarki
      Ministerstwo Rozwoju Regionalnego
      Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego
      Ministerstwo Edukacji Narodowej
      Ministerstwo Obrony Narodowej
      Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi
      Ministerstwo Skarbu Państwa
      Ministerstwo Sprawiedliwości
      Ministerstwo Infrastruktury
      Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego
      Ministerstwo Środowiska
      Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i Administracji
      Ministerstwo Spraw Zagranicznych
      Ministerstwo Zdrowia
      Ministerstwo Sportu i Turystyki
      Urząd Komitetu Integracji Europejskiej
      Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej
      Urząd Regulacji Energetyki
      Urząd do Spraw Kombatantów i Osób Represjonowanych
      Urząd Transportu Kolejowego
      Urząd Dozoru Technicznego
      Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych, Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych
      Urząd do Spraw Repatriacji i Cudzoziemców
      Urząd Zamówień Publicznych
      Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów
      Urząd Lotnictwa Cywilnego
      Urząd Komunikacji Elektronicznej
      Wyższy Urząd Górniczy
      Główny Urząd Miar
      Główny Urząd Geodezji i Kartografii
      Główny Urząd Nadzoru Budowlanego
      Główny Urząd Statystyczny
      Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji
      Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych
      Państwowa Komisja Wyborcza
      Państwowa Inspekcja Pracy
      Rządowe Centrum Legislacji
      Narodowy Fundusz Zdrowia
      Polska Akademia Nauk
      Polskie Centrum Akredytacji
      Polskie Centrum Badań i Certyfikacji
      Polska Organizacja Turystyczna
      Polski Komitet Normalizacyjny
      Zakład Ubezpieczeń Społecznych
      Komisja Nadzoru Finansowego
      Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych
      Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego
      Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad
      Państwowa Inspekcja Ochrony Roślin i Nasiennictwa
      Komenda Główna Państwowej Straży Pożarnej
      Komenda Główna Policji
      Komenda Główna Straży Granicznej
      Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych
      Główny Inspektorat Ochrony Środowiska
      Główny Inspektorat Transportu Drogowego
      Główny Inspektorat Farmaceutyczny
      Główny Inspektorat Sanitarny
      Główny Inspektorat Weterynarii
      Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego
      Agencja Wywiadu
      Agencja Mienia Wojskowego
      Wojskowa Agencja Mieszkaniowa
      Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa
      Agencja Rynku Rolnego
      Agencja Nieruchomości Rolnych
      Państwowa Agencja Atomistyki
      Polska Agencja Żeglugi Powietrznej
      Polska Agencja Rozwiązywania Problemów Alkoholowych
      Agencja Rezerw Materiałowych
      Narodowy Bank Polski
      Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej
      Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych
      Instytut Pamięci Narodowej — Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu
      Rada Ochrony Pamięci Walk i Męczeństwa
      Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej
      Państwowe Gospodarstwo Leśne „Lasy Państwowe“
      Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości
      Urzędy wojewódzkie
      Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister, centralny organ administracji rządowej lub wojewoda
      PORTUGALSKO
      Presidência do Conselho de Ministros
      Ministério das Finanças e da Administração Pública
      Ministério da Defesa Nacional
      Ministério dos Negócios Estrangeiros
      Ministério da Administração Interna
      Ministério da Justiça
      Ministério da Economia e da Inovação
      Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas
      Ministério da Educação
      Ministério da Ciência, Tecnologia e do Ensino Superior
      Ministério da Cultura
      Ministério da Saúde
      Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social
      Ministério das Obras Públicas, Transportes e Comunicações
      Ministério do Ambiente, do Ordenamento do Território e do Desenvolvimento Regional
      Presidença da Republica
      Tribunal Constitucional
      Tribunal de Contas
      Provedoria de Justiça
      RUMUNSKO
      Administrația Prezidențială
      Senatul României
      Camera Deputaților
      Inalta Curte de Casație și Justiție
      Curtea Constituțională
      Consiliul Legislativ
      Curtea de Conturi
      Consiliul Superior al Magistraturii
      Parchetul de pe lângă Inalta Curte de Casație și Justiție
      Secretariatul General al Guvernului
      Cancelaria primului ministru
      Ministerul Afacerilor Externe
      Ministerul Economiei și Finanțelor
      Ministerul Justiției
      Ministerul Apărării
      Ministerul Internelor și Reformei Administrative
      Ministerul Muncii, Familiei și Egalității de Sanse
      Ministerul pentru Intreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale
      Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale
      Ministerul Transporturilor
      Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor Publice și Locuinței
      Ministerul Educației Cercetării și Tineretului
      Ministerul Sănătății Publice
      Ministerul Culturii și Cultelor
      Ministerul Comunicațiilor și Tehnologiei Informației
      Ministerul Mediului și Dezvoltării Durabile
      Serviciul Român de Informații
      Serviciul de Informații Externe
      Serviciul de Protecție și Pază
      Serviciul de Telecomunicații Speciale
      Consiliul Național al Audiovizualului
      Consiliul Concurenței (CC)
      Direcția Națională Anticorupție
      Inspectoratul General de Poliție
      Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice
      Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor
      Autoritatea Națională de Reglementare pentru Serviciile Comunitare de Utilități Publice (ANRSC)
      Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor
      Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor
      Autoritatea Navală Română
      Autoritatea Feroviară Română
      Autoritatea Rutieră Română
      Autoritatea Națională pentru Protecția Drepturilor Copilului
      Autoritatea Națională pentru Persoanele cu Handicap
      Autoritatea Națională pentru Turism
      Autoritatea Națională pentru Restituirea Proprietăților
      Autoritatea Națională pentru Tineret
      Autoritatea Națională pentru Cercetare Stiințifica
      Autoritatea Națională pentru Reglementare în Comunicații și Tehnologia Informației
      Autoritatea Națională pentru Serviciile Societății Informaționale
      Autoritatea Electorală Permanente
      Agenția pentru Strategii Guvernamentale
      Agenția Națională a Medicamentului
      Agenția Națională pentru Sport
      Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă
      Agenția Națională de Reglementare în Domeniul Energiei
      Agenția Română pentru Conservarea Energiei
      Agenția Națională pentru Resurse Minerale
      Agenția Română pentru Investiții Străine
      Agenția Națională pentru Intreprinderi Mici și Mijlocii și Cooperație
      Agenția Națională a Funcționarilor Publici
      Agenția Națională de Administrare Fiscală
      Agenția de Compensare pentru Achiziții de Tehnică Specială
      Agenția Națională Anti-doping
      Agenția Nucleară
      Agenția Națională pentru Protecția Familiei
      Agenția Națională pentru Egalitatea de Sanse între Bărbați și Femei
      Agenția Națională pentru Protecția Mediului
      Agenția națională Antidrog
      SLOVINSKO
      Predsednik Republike Slovenije
      Državni zbor Republike Slovenije
      Državni svet Republike Slovenije
      Varuh človekovih pravic
      Ustavno sodišče Republike Slovenije
      Računsko sodišče Republike Slovenije
      Državna revizijska komisja za revizijo postopkov oddaje javnih naročil
      Slovenska akademija znanosti in umetnosti
      Vladne službe
      Ministrstvo za finance
      Ministrstvo za notranje zadeve
      Ministrstvo za zunanje zadeve
      Ministrstvo za obrambo
      Ministrstvo za pravosodje
      Ministrstvo za gospodarstvo
      Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano
      Ministrstvo za promet
      Ministrstvo za okolje in prostor
      Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve
      Ministrstvo za zdravje
      Ministrstvo za javno upravo
      Ministrstvo za šolstvo in šport
      Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo
      Ministrstvo za kulturo
      Vrhovno sodišče Republike Slovenije
      višja sodišča
      okrožna sodišča
      okrajna sodišča
      Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije
      Okrožna državna tožilstva
      Državno pravobranilstvo
      Upravno sodišče Republike Slovenije
      Višje delovno in socialno sodišče
      delovna sodišča
      Davčna uprava Republike Slovenije
      Carinska uprava Republike Slovenije
      Urad Republike Slovenije za preprečevanje pranja denarja
      Urad Republike Slovenije za nadzor prirejanja iger na srečo
      Uprava Republike Slovenije za javna plačila
      Urad Republike Slovenije za nadzor proračuna
      Policija
      Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve
      Generalštab Slovenske vojske
      Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje
      Inšpektorat Republike Slovenije za obrambo
      Inšpektorat Republike Slovenije za varstvo pred naravnimi in drugimi nesrečami
      Uprava Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih sankcij
      Urad Republike Slovenije za varstvo konkurence
      Urad Republike Slovenije za varstvo potrošnikov
      Tržni inšpektorat Republike Slovenije
      Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino
      Inšpektorat Republike Slovenije za elektronske komunikacije, elektronsko podpisovanje in pošto
      Inšpektorat za energetiko in rudarstvo
      Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja
      Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in hrano
      Fitosanitarna uprava Republike Slovenije
      Veterinarska uprava Republike Slovenije
      Uprava Republike Slovenije za pomorstvo
      Direkcija Republike Slovenije za caste
      Prometni inšpektorat Republike Slovenije
      Direkcija za vodenje investicij v javno železniško infrastrukturo
      Agencija Republike Slovenije za okolje
      Geodetska uprava Republike Slovenije
      Uprava Republike Slovenije za jedrsko varstvo
      Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor
      Inšpektorat Republike Slovenije za delo
      Zdravstveni inšpektorat
      Urad Republike Slovenije za kemikalije
      Uprava Republike Slovenije za varstvo pred sevanji
      Urad Republike Slovenije za meroslovje
      Urad za visoko šolstvo
      Urad Republike Slovenije za mladino
      Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport
      Arhiv Republike Slovenije
      Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in medije
      Kabinet predsednika Vlade Republike Slovenije
      Generalni sekretariat Vlade Republike Slovenije
      Služba vlade za zakonodajo
      Služba vlade za evropske zadeve
      Služba vlade za lokalno samoupravo in regionalno politiko
      Urad vlade za komuniciranje
      Urad za enake možnosti
      Urad za verske skupnosti
      Urad za narodnosti
      Urad za makroekonomske analize in razvoj
      Statistični urad Republike Slovenije
      Slovenska obveščevalno-varnostna agencija
      Protokol Republike Slovenije
      Urad za varovanje tajnih podatkov
      Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu
      Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj
      Informacijski pooblaščenec
      Državna volilna komisija
      SLOVENSKO
      Ministerstva a jiné ústřední orgány státní správy uvedené v zákoně č. 575/2001 Sb. o organizaci činnosti vlády a organizaci ústřední státní správy, ve znění pozdějších předpisů:
      Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky
      Národná rada Slovenskej republiky
      Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky
      Ministerstvo financií Slovenskej republiky
      Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky
      Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky
      Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
      Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
      Ministerstvo obrany Slovenskej republiky
      Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky
      Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky
      Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
      Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky
      Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
      Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky
      Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
      Úrad vlády Slovenskej republiky
      Protimonopolný úrad Slovenskej republiky
      Štatistický úrad Slovenskej republiky
      Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky
      Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky
      Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky
      Úrad pre verejné obstarávanie
      Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky
      Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky
      Národný bezpečnostný úrad
      Ústavný súd Slovenskej republiky
      Najvyšši súd Slovenskej republiky
      Generálna prokuratura Slovenskej republiky
      Najvyšši kontrolný úrad Slovenskej republiky
      Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky
      Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky
      Úrad pre finančný trh
      Úrad na ochranu osobných udajov
      Kancelária verejneho ochrancu prav
      FINSKO
      Oikeuskanslerinvirasto — Justitiekanslersämbetet
      Liikenne- ja viestintäministeriö — Kommunikationsministeriet
      Ajoneuvohallintokeskus AKE — Fordonsförvaltningscentralen AKE
      Ilmailuhallinto — Luftfartsförvaltningen
      Ilmatieteen laitos — Meteorologiska institutet
      Merenkulkulaitos — Sjöfartsverket
      Merentutkimuslaitos — Havsforskningsinstitutet
      Ratahallintokeskus RHK — Banförvaltningscentralen RHK
      Rautatievirasto — Järnvägsverket
      Tiehallinto — Vägförvaltningen
      Viestintävirasto — Kommunikationsverket
      Maa- ja metsätalousministeriö — Jord- och skogsbruksministeriet
      Elintarviketurvallisuusvirasto — Livsmedelssäkerhetsverket
      Maanmittauslaitos — Lantmäteriverket
      Maaseutuvirasto — Landsbygdsverket
      Oikeusministeriö — Justitieministeriet
      Tietosuojavaltuutetun toimisto — Dataombudsmannens byrå
      Tuomioistuimet — Domstolar
      Korkein oikeus — Högsta domstolen
      Korkein hallinto-oikeus — Högsta förvaltningsdomstolen
      Hovioikeudet — Hovrätter
      Käräjäoikeudet — Tingsrätter
      Hallinto-oikeudet –Förvaltningsdomstolar
      Markkinaoikeus — Marknadsdomstolen
      Työtuomioistuin — Arbetsdomstolen
      Vakuutusoikeus — Försäkringsdomstolen
      Kuluttajariitalautakunta — Konsumenttvistenämnden
      Vankeinhoitolaitos — Fångvårdsväsendet
      HEUNI — Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimiva Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti — HEUNI — Europeiska institutet för kriminalpolitik, verksamt i anslutning till Förenta nationerna
      Konkurssiasiamiehen toimisto — Konkursombudsmannens byrå
      Kuluttajariitalautakunta — Konsumenttvistenämnden
      Oikeushallinnon palvelukeskus — Justitieförvaltningens servicecentral
      Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus — Justitieförvaltningens datateknikcentral
      Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) — Rättspolitiska forskningsinstitutet
      Oikeusrekisterikeskus — Rättsregistercentralen
      Onnettomuustutkintakeskus — Centralen för undersökning av olyckor
      Rikosseuraamusvirasto — Brottspåföljdsverket
      Rikosseuraamusalan koulutuskeskus — Brottspåföljdsområdets utbildningscentral
      Rikoksentorjuntaneuvosto — Rådet för brottsförebyggande
      Saamelaiskäräjät — Sametinget
      Valtakunnansyyttäjänvirasto — Riksåklagarämbetet
      Vankeinhoitolaitos — Fångvårdsväsendet
      Opetusministeriö — Undervisningsministeriet
      Opetushallitus — Utbildningsstyrelsen
      Valtion elokuvatarkastamo — Statens filmgranskningsbyrå
      Puolustusministeriö — Försvarsministeriet
      Puolustusvoimat — Försvarsmakten
      Sisäasiainministeriö — Inrikesministeriet
      Väestörekisterikeskus — Befolkningsregistercentralen
      Keskusrikospoliisi — Centralkriminalpolisen
      Liikkuva poliisi — Rörliga polisen
      Rajavartiolaitos — Gränsbevakningsväsendet
      Lääninhallitukset — Länstyrelserna
      Suojelupoliisi — Skyddspolisen
      Poliisiammattikorkeakoulu — Polisyrkeshögskolan
      Poliisin tekniikkakeskus — Polisens teknikcentral
      Poliisin tietohallintokeskus — Polisens datacentral
      Helsingin kihlakunnan poliisilaitos — Polisinrättningen i Helsingfors
      Pelastusopisto — Räddningsverket
      Hätäkeskuslaitos — Nödcentralsverket
      Maahanmuuttovirasto — Migrationsverket
      Sisäasiainhallinnon palvelukeskus — Inrikesförvaltningens servicecentral
      Sosiaali- ja terveysministeriö — Social- och hälsovårdsministeriet
      Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta — Besvärsnämnden för utkomstskyddsärenden
      Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta — Besvärsnämnden för socialtrygghet
      Lääkelaitos — Läkemedelsverket
      Terveydenhuollon oikeusturvakeskus — Rättsskyddscentralen för hälsovården
      Säteilyturvakeskus — Strålsäkerhetscentralen
      Kansanterveyslaitos — Folkhälsoinstitutet
      Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO — Utvecklingscentralen för läkemedelsbe-handling
      Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus — Social- och hälsovårdens produkttillsynscentral
      Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes — Forsknings- och utvecklingscentralen för social- och hälsovården Stakes
      Vakuutusvalvontavirasto — Försäkringsinspektionen
      Työ- ja elinkeinoministeriö — Arbets- och näringsministeriet
      Kuluttajavirasto — Konsumentverket
      Kilpailuvirasto — Konkurrensverket
      Patentti- ja rekisterihallitus — Patent- och registerstyrelsen
      Valtakunnansovittelijain toimisto — Riksförlikningsmännens byrå
      Valtion turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset– Statliga förläggningar för asylsökande
      Energiamarkkinavirasto - Energimarknadsverket
      Geologian tutkimuskeskus — Geologiska forskningscentralen
      Huoltovarmuuskeskus — Försörjningsberedskapscentralen
      Kuluttajatutkimuskeskus — Konsumentforskningscentralen
      Matkailun edistämiskeskus (MEK) — Centralen för turistfrämjande
      Mittatekniikan keskus (MIKES) — Mätteknikcentralen
      Tekes — teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus - Tekes — utvecklingscentralen för teknologi och innovationer
      Turvatekniikan keskus (TUKES) — Säkerhetsteknikcentralen
      Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) — Statens tekniska forskningscentral
      Syrjintälautakunta — Nationella diskrimineringsnämnden
      Työneuvosto — Arbetsrådet
      Vähemmistövaltuutetun toimisto — Minoritetsombudsmannens byrå
      Ulkoasiainministeriö — Utrikesministeriet
      Valtioneuvoston kanslia — Statsrådets kansli
      Valtiovarainministeriö — Finansministeriet
      Valtiokonttori — Statskontoret
      Verohallinto — Skatteförvaltningen
      Tullilaitos — Tullverket
      Tilastokeskus — Statistikcentralen
      Valtiontaloudellinen tutkimuskeskus — Statens ekonomiska forskningscentral
      Ympäristöministeriö — Miljöministeriet
      Suomen ympäristökeskus — Finlands miljöcentral
      Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus — Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet
      Valtiontalouden tarkastusvirasto — Statens revisionsverk
      ŠVÉDSKO
      A
      Affärsverket svenska kraftnät
      Akademien för de fria konsterna
      Alkohol- och läkemedelssortiments-nämnden
      Allmänna pensionsfonden
      Allmänna reklamationsnämnden
      Ambassader
      Ansvarsnämnd, statens
      Arbetsdomstolen
      Arbetsförmedlingen
      Arbetsgivarverk, statens
      Arbetslivsinstitutet
      Arbetsmiljöverket
      Arkitekturmuseet
      Arrendenämnder
      Arvsfondsdelegationen
      Arvsfondsdelegationen
      B
      Banverket
      Barnombudsmannen
      Beredning för utvärdering av medicinsk metodik, statens
      Bergsstaten
      Biografbyrå, statens
      Biografiskt lexikon, svenskt
      Birgittaskolan
      Blekinge tekniska högskola
      Bokföringsnämnden
      Bolagsverket
      Bostadsnämnd, statens
      Bostadskreditnämnd, statens
      Boverket
      Brottsförebyggande rådet
      Brottsoffermyndigheten
      C
      Centrala studiestödsnämnden
      D
      Danshögskolan
      Datainspektionen
      Departementen
      Domstolsverket
      Dramatiska institutet
      E
      Ekeskolan
      Ekobrottsmyndigheten
      Ekonomistyrningsverket
      Ekonomiska rådet
      Elsäkerhetsverket
      Energimarknadsinspektionen
      Energimyndighet, statens
      EU/FoU-rådet
      Exportkreditnämnden
      Exportråd, Sveriges
      F
      Fastighetsmäklarnämnden
      Fastighetsverk, statens
      Fideikommissnämnden
      Finansinspektionen
      Finanspolitiska rådet
      Finsk-svenska gränsälvskommissionen
      Fiskeriverket
      Flygmedicincentrum
      Folkhälsoinstitut, statens
      Fonden för fukt- och mögelskador
      Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas
      Folke Bernadotte Akademin
      Forskarskattenämnden
      Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap
      Fortifikationsverket
      Forum för levande historia
      Försvarets materielverk
      Försvarets radioanstalt
      Försvarets underrättelsenämnd
      Försvarshistoriska museer, statens
      Försvarshögskolan
      Försvarsmakten
      Försäkringskassan
      G
      Gentekniknämnden
      Geologiska undersökning
      Geotekniska institut, statens
      Giftinformationscentralen
      Glesbygdsverket
      Grafiska institutet och institutet för högre kommunikation- och reklamutbildning
      Granskningsnämnden för radio och TV
      Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar
      Gymnastik- och Idrottshögskolan
      Göteborgs universitet
      H
      Handelsflottans kultur- och fritidsråd
      Handelsflottans pensionsanstalt
      Handelssekreterare
      Handelskamrar, auktoriserade
      Handikappombudsmannen
      Handikappråd, statens
      Harpsundsnämnden
      Haverikommission, statens
      Historiska museer, statens
      Hjälpmedelsinstitutet
      Hovrätterna
      Hyresnämnder
      Häktena
      Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd
      Högskolan Dalarna
      Högskolan i Borås
      Högskolan i Gävle
      Högskolan i Halmstad
      Högskolan i Kalmar
      Högskolan i Karlskrona/Ronneby
      Högskolan i Kristianstad
      Högskolan i Skövde
      Högskolan i Trollhättan/Uddevalla
      Högskolan på Gotland
      Högskolans avskiljandenämnd
      Högskoleverket
      Högsta domstolen
      I
      ILO kommittén
      Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen
      Inspektionen för strategiska produkter
      Institut för kommunikationsanalys, statens
      Institut för psykosocial medicin, statens
      Institut för särskilt utbildningsstöd, statens
      Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering
      Institutet för rymdfysik
      Institutet för tillväxtpolitiska studier
      Institutionsstyrelse, statens
      Insättningsgarantinämnden
      Integrationsverket
      Internationella programkontoret för utbildningsområdet
      J
      Jordbruksverk, statens
      Justitiekanslern
      Jämställdhetsombudsmannen
      Jämställdhetsnämnden
      Järnvägar, statens
      Järnvägsstyrelsen
      K
      Kammarkollegiet
      Kammarrätterna
      Karlstads universitet
      Karolinska Institutet
      Kemikalieinspektionen
      Kommerskollegium
      Konjunkturinstitutet
      Konkurrensverket
      Konstfack
      Konsthögskolan
      Konstnärsnämnden
      Konstråd, statens
      Konsulat
      Konsumentverket
      Krigsvetenskapsakademin
      Krigsförsäkringsnämnden
      Kriminaltekniska laboratorium, statens
      Kriminalvården
      Krisberedskapsmyndigheten
      Kristinaskolan
      Kronofogdemyndigheten
      Kulturråd, statens
      Kungl. Biblioteket
      Kungl. Konsthögskolan
      Kungl. Musikhögskolan i Stockholm
      Kungl. Tekniska högskolan
      Kungl. Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien
      Kungl Vetenskapsakademin
      Kustbevakningen
      Kvalitets- och kompetensråd, statens
      Kärnavfallsfondens styrelse
      L
      Lagrådet
      Lantbruksuniversitet, Sveriges
      Lantmäteriverket
      Linköpings universitet
      Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska museet
      Livsmedelsverk, statens
      Livsmedelsekonomiska institutet
      Ljud- och bildarkiv, statens
      Lokala säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverk
      Lotteriinspektionen
      Luftfartsverket
      Luftfartsstyrelsen
      Luleå tekniska universitet
      Lunds universitet
      Läkemedelsverket
      Läkemedelsförmånsnämnden
      Länsrätterna
      Länsstyrelserna
      Lärarhögskolan i Stockholm
      M
      Malmö högskola
      Manillaskolan
      Maritima muséer, statens
      Marknadsdomstolen
      Medlingsinstitutet
      Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges
      Migrationsverket
      Militärhögskolor
      Mittuniversitetet
      Moderna museet
      Museer för världskultur, statens
      Musikaliska Akademien
      Musiksamlingar, statens
      Myndigheten för handikappolitisk samordning
      Myndigheten för internationella adoptionsfrågor
      Myndigheten för skolutveckling
      Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning
      Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning
      Myndigheten för Sveriges nätuniversitet
      Myndigheten för utländska investeringar i Sverige
      Mälardalens högskola
      N
      Nationalmuseum
      Nationellt centrum för flexibelt lärande
      Naturhistoriska riksmuseet
      Naturvårdsverket
      Nordiska Afrikainstitutet
      Notarienämnden
      Nämnd för arbetstagares uppfinningar, statens
      Nämnden för statligt stöd till trossamfund
      Nämnden för styrelserepresentationsfrågor
      Nämnden mot diskriminering
      Nämnden för elektronisk förvaltning
      Nämnden för RH anpassad utbildning
      Nämnden för hemslöjdsfrågor
      O
      Oljekrisnämnden
      Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning
      Ombudsmannen mot etnisk diskriminering
      Operahögskolan i Stockholm
      P
      Patent- och registreringsverket
      Patentbesvärsrätten
      Pensionsverk, statens
      Personregisternämnd statens, SPAR-nämnden
      Pliktverk, Totalförsvarets
      Polarforskningssekretariatet
      Post- och telestyrelsen
      Premiepensionsmyndigheten
      Presstödsnämnden
      R
      Radio- och TV–verket
      Rederinämnden
      Regeringskansliet
      Regeringsrätten
      Resegarantinämnden
      Registernämnden
      Revisorsnämnden
      Riksantikvarieämbetet
      Riksarkivet
      Riksbanken
      Riksdagsförvaltningen
      Riksdagens ombudsmän
      Riksdagens revisorer
      Riksgäldskontoret
      Rikshemvärnsrådet
      Rikspolisstyrelsen
      Riksrevisionen
      Rikstrafiken
      Riksutställningar, Stiftelsen
      Riksvärderingsnämnden
      Rymdstyrelsen
      Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige
      Räddningsverk, statens
      Rättshjälpsmyndigheten
      Rättshjälpsnämnden
      Rättsmedicinalverket
      S
      Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund
      Sameskolstyrelsen och sameskolor
      Sametinget
      SIS, Standardiseringen i Sverige
      Sjöfartsverket
      Skatterättsnämnden
      Skatteverket
      Skaderegleringsnämnd, statens
      Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor
      Skogsstyrelsen
      Skogsvårdsstyrelserna
      Skogs och lantbruksakademien
      Skolverk, statens
      Skolväsendets överklagandenämnd
      Smittskyddsinstitutet
      Socialstyrelsen
      Specialpedagogiska institutet
      Specialskolemyndigheten
      Språk- och folkminnesinstitutet
      Sprängämnesinspektionen
      Statistiska centralbyrån
      Statskontoret
      Stockholms universitet
      Stockholms internationella miljöinstitut
      Strålsäkerhetsmyndigheten
      Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll
      Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, SIDA
      Styrelsen för Samefonden
      Styrelsen för psykologiskt försvar
      Stängselnämnden
      Svenska institutet
      Svenska institutet för europapolitiska studier
      Svenska ESF rådet
      Svenska Unescorådet
      Svenska FAO kommittén
      Svenska Språknämnden
      Svenska Skeppshypotekskassan
      Svenska institutet i Alexandria
      Sveriges författarfond
      Säkerhetspolisen
      Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden
      Södertörns högskola
      T
      Taltidningsnämnden
      Talboks- och punktskriftsbiblioteket
      Teaterhögskolan i Stockholm
      Tingsrätterna
      Tjänstepensions och grupplivnämnd, statens
      Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet
      Totalförsvarets forskningsinstitut
      Totalförsvarets pliktverk
      Tullverket
      Turistdelegationen
      U
      Umeå universitet
      Ungdomsstyrelsen
      Uppsala universitet
      Utlandslönenämnd, statens
      Utlänningsnämnden
      Utrikesförvaltningens antagningsnämnd
      Utrikesnämnden
      Utsädeskontroll, statens
      V
      Valideringsdelegationen
      Valmyndigheten
      Vatten- och avloppsnämnd, statens
      Vattenöverdomstolen
      Verket för förvaltningsutveckling
      Verket för högskoleservice
      Verket för innovationssystem (VINNOVA)
      Verket för näringslivsutveckling (NUTEK)
      Vetenskapsrådet
      Veterinärmedicinska anstalt, statens
      Veterinära ansvarsnämnden
      Väg- och transportforskningsinstitut, statens
      Vägverket
      Vänerskolan
      Växjö universitet
      Växtsortnämnd, statens
      Å
      Åklagarmyndigheten
      Åsbackaskolan
      Ö
      Örebro universitet
      Örlogsmannasällskapet
      Östervångsskolan
      Överbefälhavaren
      Överklagandenämnden för högskolan
      Överklagandenämnden för nämndemanna-uppdrag
      Överklagandenämnden för studiestöd
      Överklagandenämnden för totalförsvaret
      SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ
      Cabinet Office
      Office of the Parliamentary Counsel
      Central Office of Information
      Charity Commission
      Crown Estate Commissioners (Vote Expenditure Only)
      Crown Prosecution Service
      Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform
      Competition Commission
      Gas and Electricity Consumers‘ Council
      Office of Manpower Economics
      Department for Children, Schools and Families
      Department of Communities and Local Government
      Rent Assessment Panels
      Department for Culture, Media and Sport
      British Library
      British Museum
      Commission for Architecture and the Built Environment
      The Gambling Commission
      Historic Buildings and Monuments Commission for England (English Heritage)
      Imperial War Museum
      Museums, Libraries and Archives Council
      National Gallery
      National Maritime Museum
      National Portrait Gallery
      Natural History Museum
      Science Museum
      Tate Gallery
      Victoria and Albert Museum
      Wallace Collection
      Department for Environment, Food and Rural Affairs
      Agricultural Dwelling House Advisory Committees
      Agricultural Land Tribunals
      Agricultural Wages Board and Committees
      Cattle Breeding Centre
      Countryside Agency
      Plant Variety Rights Office
      Royal Botanic Gardens, Kew
      Royal Commission on Environmental Pollution
      Department of Health
      Dental Practice Board
      National Health Service Strategic Health Authorities
      NHS Trusts
      Prescription Pricing Authority
      Department for Innovation, Universities and Skills
      Higher Education Funding Council for England
      National Weights and Measures Laboratory
      Patent Office
      Department for International Development
      Department of the Procurator General and Treasury Solicitor
      Legal Secretariat to the Law Officers
      Department for Transport
      Maritime and Coastguard Agency
      Department for Work and Pensions
      Disability Living Allowance Advisory Board
      Independent Tribunal Service
      Medical Boards and Examining Medical Officers (War Pensions)
      Occupational Pensions Regulatory Authority
      Regional Medical Service
      Social Security Advisory Committee
      Export Credits Guarantee Department
      Foreign and Commonwealth Office
      Wilton Park Conference Centre
      Government Actuary’s Department
      Government Communications Headquarters
      Home Office
      HM Inspectorate of Constabulary
      House of Commons
      House of Lords
      Ministry of Defence
      Defence Equipment & Support
      Meteorological Office
      Ministry of Justice
      Boundary Commission for England
      Combined Tax Tribunal
      Council on Tribunals
      Court of Appeal — Criminal
      Employment Appeals Tribunal
      Employment Tribunals
      HMCS Regions, Crown, County and Combined Courts (England and Wales)
      Immigration Appellate Authorities
      Immigration Adjudicators
      Immigration Appeals Tribunal
      Lands Tribunal
      Law Commission
      Legal Aid Fund (England and Wales)
      Office of the Social Security Commissioners
      Parole Board and Local Review Committees
      Pensions Appeal Tribunals
      Public Trust Office
      Supreme Court Group (England and Wales)
      Transport Tribunal
      The National Archives
      National Audit Office
      National Savings and Investments
      National School of Government
      Northern Ireland Assembly Commission
      Northern Ireland Court Service
      Coroners Courts
      County Courts
      Court of Appeal and High Court of Justice in Northern Ireland
      Crown Court
      Enforcement of Judgements Office
      Legal Aid Fund
      Magistrates‘ Courts
      Pensions Appeals Tribunals
      Northern Ireland, Department for Employment and Learning
      Northern Ireland, Department for Regional Development
      Northern Ireland, Department for Social Development
      Northern Ireland, Department of Agriculture and Rural Development
      Northern Ireland, Department of Culture, Arts and Leisure
      Northern Ireland, Department of Education
      Northern Ireland, Department of Enterprise, Trade and Investment
      Northern Ireland, Department of the Environment
      Northern Ireland, Department of Finance and Personnel
      Northern Ireland, Department of Health, Social Services and Public Safety
      Northern Ireland, Office of the First Minister and Deputy First Minister
      Northern Ireland Office
      Crown Solicitor’s Office
      Department of the Director of Public Prosecutions for Northern Ireland
      Forensic Science Laboratory of Northern Ireland
      Office of the Chief Electoral Officer for Northern Ireland
      Police Service of Northern Ireland
      Probation Board for Northern Ireland
      State Pathologist Service
      Office of Fair Trading
      Office for National Statistics
      National Health Service Central Register
      Office of the Parliamentary Commissioner for Administration and Health Service Commissioners
      Paymaster General’s Office
      Postal Business of the Post Office
      Privy Council Office
      Public Record Office
      HM Revenue and Customs
      The Revenue and Customs Prosecutions Office
      Royal Hospital, Chelsea
      Royal Mint
      Rural Payments Agency
      Scotland, Auditor-General
      Scotland, Crown Office and Procurator Fiscal Service
      Scotland, General Register Office
      Scotland, Queen’s and Lord Treasurer’s Remembrancer
      Scotland, Registers of Scotland
      The Scotland Office
      The Scottish Ministers
      Architecture and Design Scotland
      Crofters Commission
      Deer Commission for Scotland
      Lands Tribunal for Scotland
      National Galleries of Scotland
      National Library of Scotland
      National Museums of Scotland
      Royal Botanic Garden, Edinburgh
      Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Scotland
      Scottish Further and Higher Education Funding Council
      Scottish Law Commission
      Community Health Partnerships
      Special Health Boards
      Health Boards
      The Office of the Accountant of Court
      High Court of Justiciary
      Court of Session
      HM Inspectorate of Constabulary
      Parole Board for Scotland
      Pensions Appeal Tribunals
      Scottish Land Court
      Sheriff Courts
      Scottish Police Services Authority
      Office of the Social Security Commissioners
      The Private Rented Housing Panel and Private Rented Housing Committees
      Keeper of the Records of Scotland
      The Scottish Parliamentary Body Corporate
      HM Treasury
      Office of Government Commerce
      United Kingdom Debt Management Office
      The Wales Office (Office of the Secretary of State for Wales)
      The Welsh Ministers
      Higher Education Funding Council for Wales
      Local Government Boundary Commission for Wales
      The Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Wales
      Valuation Tribunals (Wales)
      Welsh National Health Service Trusts and Local Health Boards
      Welsh Rent Assessment Panels

      PŘÍLOHA II

         SEZNAM ČINNOSTÍ PODLE ČL. 2 ODST. 1 BODU 6 PÍSM. a)

      V případě rozdílné interpretace mezi CPV a NACE se použije nomenklatura CPV.

                  NACE Rev. 1 (1)

                  kód CPV

                  SEKCE F

                  STAVEBNICTVÍ

                  Oddíl

                  Skupina

                  Třída

                  Popis

                  Poznámky

                  45

                  Stavebnictví

                  Obsah tohoto oddílu:

                              —

                              stavba nových budov a děl, renovace a běžné opravy.

                  45000000

                  45.1

                  Příprava staveniště

                  45100000

                  45.11

                  Demolice, příprava území a zemní práce

                  Obsah této třídy:

                              —

                              demolice budov a jiných staveb,

                              —

                              úklid stavenišť,

                              —

                              zemní práce: výkop, zavážka, rovnání terénu a terénní úpravy stavenišť, hloubení příkopů, odstraňování skal, odstřel apod.

                              —

                              příprava nalezišť:

                              —

                              ražení důlních děl, odstraňování nadloží a jiné rozvojové a přípravné práce.

                        Tato třída dále zahrnuje:

                              —

                              odvodňování stavenišť,

                              —

                              odvodňování zemědělských a lesních ploch.

                  45110000

                  45.12

                  Průzkumné vrtné práce

                  Obsah této třídy:

                              —

                              průzkumné vrtné práce a jádrové vrty pro stavební, geofyzikální, geologické nebo podobné účely.

                        Tato třída nezahrnuje:

                              —

                              vrtné práce v ložiscích ropy a zemního plynu za účelem těžby, viz 11.20,

                              —

                              studnařské práce, viz 45.25,

                              —

                              hloubení šachet, viz 45.25,

                              —

                              průzkum ložisek ropy a zemního plynu, geofyzikální, geologická a seizmická měření, viz 74.20.

                  45120000

                  45.2

                  Pozemní a inženýrské stavitelství

                  45200000

                  45.21

                  Konstrukce a práce hrubé stavby pozemních a inženýrských staveb

                  Obsah této třídy:

                              —

                              výstavba budov všeho druhu, výstavba stavebně inženýrských staveb,

                              —

                              mosty, včetně dálničních nadjezdů, viadukty, tunely a podzemní dráhy,

                              —

                              dálková potrubí, telekomunikační a elektrická vedení,

                              —

                              městské potrubní, kabelové a elektrické sítě,

                              —

                              související práce,

                              —

                              výroba a konstrukce montovaných betonových staveb na staveništi.

                        Tato třída nezahrnuje:

                              —

                              vedlejší a příležitostné služby související s těžbou ropy a zemního plynu, viz 11.20,

                              —

                              výstavbu kompletních montovaných staveb z nebetonových dílů vlastní výroby, viz oddíly 20, 26 a 28,

                              —

                              stavební dílo jiné než budovy, které se týká stadionů, bazénů, tělocvičen, tenisových kurtů, golfových hřišť a ostatních sportovních zařízení, viz 45.23,

                              —

                              stavební instalace, viz 45.3,

                              —

                              dokončování budov, viz 45.4,

                              —

                              činnosti architektů a inženýrské činnosti, viz 74.20,

                              —

                              řízení stavebních projektů, viz 74.20.

                  45210000
                  S výjimkou:
                  – 45213316
                  45220000
                  45231000
                  45232000

                  45.22

                  Montáž střešních konstrukcí a pokládání střešních krytin

                  Obsah této třídy:

                              —

                              montáž střech,

                              —

                              pokládání střech,

                              —

                              izolace proti vodě a vlhkosti.

                  45261000

                  45.23

                  Výstavba komunikací, letišť a sportovních areálů

                  Obsah této třídy:

                              —

                              výstavba dálnic, silnic, ulic, jiných cest pro vozidla a pěší,

                              —

                              výstavba železnic,

                              —

                              výstavba letištních drah,

                              —

                              stavební dílo jiné než budovy, které se týká stadionů, bazénů, tělocvičen, tenisových kurtů, golfových hřišť a ostatních sportovních zařízení,

                              —

                              nátěry a značení povrchu silnic a parkovišť.

                        Tato třída nezahrnuje:

                              —

                              přípravné zemní práce, viz 45.11.

                  45212212 a DA03
                  45230000
                  S výjimkou:
                  – 45231000
                  – 45232000
                  – 45234115

                  45.24

                  Výstavba vodních děl

                  Obsah této třídy:

                              —

                              výstavba:

                              —

                              vodních cest, přístavů (včetně jachetních), říčních děl, zdymadel apod.,

                              —

                              přehrad a hrází,

                              —

                              bagrování pod vodou,

                              —

                              podzemní práce.

                  45240000

                  45.25

                  Ostatní stavební činnosti zahrnující speciální řemesla

                  Obsah této třídy:

                              —

                              specializované činnosti vyžadující zvláštní odbornou kvalifikaci nebo vybavení,

                              —

                              výstavba základů včetně pilotování,

                              —

                              vrtání a výstavba studní, hloubení šachet,

                              —

                              montáž ocelových prvků nikoli vlastní výroby,

                              —

                              ohýbání oceli,

                              —

                              zednické a dlaždičské práce,

                              —

                              montáž a demontáž lešení a pohyblivých pracovních plošin, včetně jejich pronájmu,

                              —

                              výstavba komínů a průmyslových pecí.

                        Tato třída nezahrnuje:

                              —

                              pronájem lešení bez jejich montáže a demontáže, viz 71.32.

                  45250000
                  45262000

                  45.3

                  Stavební montážní práce

                  45300000

                  45.31

                  Elektroinstalace

                  Obsah této třídy:
                  montáž v budovách a jiných stavbách:

                              —

                              elektrických rozvodů a zařízení,

                              —

                              telekomunikačních systémů,

                              —

                              elektrického vytápění,

                              —

                              rozhlasových a televizních antén (pro obytné budovy),

                              —

                              protipožárních hlásičů,

                              —

                              zabezpečovacích zařízení proti vloupání,

                              —

                              výtahů a eskalátorů,

                              —

                              hromosvodů apod.

                  45213316
                  45310000
                  S výjimkou:
                  – 45316000

                  45.32

                  Izolační práce

                  Obsah této třídy:

                              —

                              montáž izolace tepelné, hlukové nebo vibrační v budovách a jiných stavbách.

                        Tato třída nezahrnuje:

                              —

                              izolaci proti vodě a vlhkosti, viz 45.22.

                  45320000

                  45.33

                  Instalatérské práce

                  Obsah této třídy:

                              —

                              montáž v budovách a jiných stavbách:

                              —

                              vodovodního a sanitárního zařízení,

                              —

                              plynového potrubí,

                              —

                              vytápěcího, ventilačního, chladicího nebo klimatizačního zařízení a vedení,

                              —

                              postřikovacích zařízení.

                        Tato třída nezahrnuje:

                              —

                              montáž elektrického vytápění, viz 45.31.

                  45330000

                  45.34

                  Ostatní stavební montážní práce

                  Obsah této třídy:

                              —

                              montáž osvětlovacích a signálních zařízení pro silnice, železnice, letiště a přístavy,

                              —

                              montáž zařízení a pevných součástí jinde neuvedených v budovách a jiných stavbách.

                  45234115
                  45316000
                  45340000

                  45.4

                  Kompletační a dokončovací práce

                  45400000

                  45.41

                  Omítkářské a štukatérské práce

                  Obsah této třídy:

                              —

                              omítání a štukování, včetně s tím souvisejícího laťování, na budovách a jiných stavbách a v jejich interiérech.

                  45410000

                  45.42

                  Truhlářské a zámečnické kompletační práce

                  Obsah této třídy:

                              —

                              montáž dveří, oken, dveřních a okenních rámů, vestavěných kuchyní, schodišť, zařízení obchodů apod. nikoli vlastní výroby ze dřeva nebo jiných materiálů,

                              —

                              dokončovací práce v interiéru jako obkládání stropů, stěn, montáž mobilních příček.

                        Tato třída nezahrnuje:

                              —

                              pokládku parket a jiných dřevěných podlahových krytin, viz 45.43.

                  45420000

                  45.43

                  Obkládání stěn a pokládání podlahových krytin

                  Obsah této třídy:

                              —

                              lepení nebo pokládka v budovách a jiných stavbách:

                              —

                              keramických, betonových nebo kamenných dlaždic a obkládaček,

                              —

                              parket a jiných dřevěných podlahových krytin, podlahových koberců a linoleí,

                              —

                              včetně gumových a plastových podlahových krytin,

                              —

                              teracových, mramorových, žulových nebo břidlicových podlahových krytin a obkladů stěn,

                              —

                              tapet.

                  45430000

                  45.44

                  Sklenářské, malířské a natěračské práce

                  Obsah této třídy:

                              —

                              aplikace vnitřních a vnějších nátěrů budov,

                              —

                              natírání inženýrských staveb,

                              —

                              montáž skel a zrcadel atd.

                        Tato třída nezahrnuje:

                              —

                              montáž oken, viz 45.42.

                  45440000

                  45.45

                  Ostatní dokončovací stavební práce

                  Obsah této třídy:

                              —

                              montáž soukromých bazénů,

                              —

                              čištění fasád tlakovou párou, pískem a podobně,

                              —

                              ostatní kompletační a dokončovací stavební práce jinde neuvedené.

                        Tato třída nezahrnuje:

                              —

                              čištění interiérů budov a jiných staveb, viz 74.70.

                  45212212 a DA04
                  45450000

                  45.5

                  Pronájem stavebních a demoličních strojů a zařízení s obsluhou

                  45500000

                  45.50

                  Pronájem stavebních a demoličních strojů a zařízení s obsluhou

                  Tato třída nezahrnuje:

                              —

                              pronájem stavebních nebo demoličních strojů a zařízení bez obsluhy, viz 71.32.

                  45500000

         (1)  Nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 ze dne 9. října 1990 o statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství (Úř. věst. L 293, 24.10.1990, s. 1).

      PŘÍLOHA III

         SEZNAM VÝROBKŮ PODLE ČL. 4 PÍSM. b) PRO VEŘEJNÉ ZAKÁZKY ZADÁVANÉ VEŘEJNÝMI ZADAVATELI V OBLASTI OBRANY

      Jediné platné znění pro účely této směrnice je znění bodu 3 přílohy 1 Dohody o vládních zakázkách, na němž je následující orientační seznam produktů založen:

                  Kapitola 25:

                  Sůl, síra, zeminy a kameny, sádra, vápno a cement

                  Kapitola 26:

                  Rudy kovů, strusky a popely

                  Kapitola 27:

                  Nerostná paliva, minerální oleje a produkty jejich destilace, živičné látky, minerální vosky
                  s výjimkou:
                  ex ex 27.10: speciální pohonné látky

                  Kapitola 28:

                  Anorganické chemikálie, anorganické nebo organické sloučeniny drahých kovů, vzácných zemin, radioaktivních prvků nebo izotopů
                  s výjimkou:

                              ex ex 28.09: výbušniny

                              ex ex 28.13: výbušniny

                              ex ex 28.14: slzné plyny

                              ex ex 28.28: výbušniny

                              ex ex 28.32: výbušniny

                              ex ex 28.39: výbušniny

                              ex ex 28.50: toxické výrobky

                              ex ex 28.51: toxické výrobky

                              ex ex 28.54: výbušniny

                  Kapitola 29:

                  Organické chemikálie
                  s výjimkou:

                              ex ex 29.03: výbušniny

                              ex ex 29.04: výbušniny

                              ex ex 29.07: výbušniny

                              ex ex 29.08: výbušniny

                              ex ex 29.11: výbušniny

                              ex ex 29.12: výbušniny

                              ex ex 29.13: toxické výrobky

                              ex ex 29.14: toxické výrobky

                              ex ex 29.15: toxické výrobky

                              ex ex 29.21. toxické výrobky

                              ex ex 29.22. toxické výrobky

                              ex ex 29.23. toxické výrobky

                              ex ex 29.26: výbušniny

                              ex ex 29.27:. toxické výrobky

                              ex ex 29.29: výbušniny

                  Kapitola 30:

                  Farmaceutické výrobky

                  Kapitola 31:

                  Hnojiva

                  Kapitola 32:

                  Tříselné nebo barvířské výtažky, taniny a jejich deriváty, barviva, pigmenty a jiné barvicí látky, nátěrové barvy a laky, tmely, plnidla a těsnící hmoty, inkousty

                  Kapitola 33:

                  Vonné silice a pryskyřice, voňavkářské, kosmetické nebo toaletní přípravky

                  Kapitola 34:

                  Mýdlo, organické povrchově aktivní prostředky, prací a čisticí prostředky, mazací přípravky, syntetické vosky, připravené vosky, lešticí nebo cídicí přípravky, svíčky a podobné výrobky, modelovací pasty a „dentální vosky“

                  Kapitola 35:

                  Albuminoidní látky, klihy, enzymy

                  Kapitola 37:

                  Fotografické nebo kinematografické zboží

                  Kapitola 38:

                  Různé chemické výrobky
                  s výjimkou:
                  ex ex 38.19: toxické výrobky

                  Kapitola 39:

                  Umělé pryskyřice, plasty, étery celulosy a estery celulosy, výrobky z nich
                  s výjimkou:
                  ex ex 39.03: výbušniny

                  Kapitola 40:

                  Kaučuk, syntetický kaučuk, faktis a výrobky z nich
                  s výjimkou:
                  ex ex 40.11: neprůstřelné pneumatiky

                  Kapitola 41:

                  Surové kůže a kožky (jiné než kožešiny) a usně

                  Kapitola 42:

                  Kožené zboží, sedlářské a řemenářské výrobky, cestovní potřeby, kabelky a podobné schránky, výrobky ze střev (jiných než z housenek bource morušového)

                  Kapitola 43:

                  Kožešiny a umělé kožešiny, výrobky z nich

                  Kapitola 44:

                  Dřevo a dřevěné výrobky, dřevěné uhlí

                  Kapitola 45:

                  Korek a korkové výrobky

                  Kapitola 46:

                  Výrobky ze slámy, esparta nebo jiných pletacích materiálů, košíkářské a proutěné výrobky

                  Kapitola 47:

                  Materiály pro výrobu papíru

                  Kapitola 48:

                  Papír, kartón a lepenka, výrobky z papírenských vláknin, papíru, kartónu nebo lepenky

                  Kapitola 49:

                  Tištěné knihy, noviny, obrazy a jiné výrobky polygrafického průmyslu, rukopisy, strojopisy a plány

                  Kapitola 65:

                  Pokrývky hlavy a jejich části a součásti

                  Kapitola 66:

                  Deštníky, slunečníky, vycházkové hole, biče, jezdecké bičíky a jejich části a součásti

                  Kapitola 67:

                  Upravená péra a prachové peří a výrobky z nich, umělé květiny, výrobky z lidských vlasů

                  Kapitola 68:

                  Výrobky z kamene, sádry, cementu, osinku (azbestu), slídy nebo podobných materiálů

                  Kapitola 69:

                  Keramické výrobky

                  Kapitola 70:

                  Sklo a skleněné výrobky

                  Kapitola 71:

                  Perly, drahokamy a polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovy a výrobky z nich, umělá bižuterie

                  Kapitola 73:

                  Železo a ocel a výrobky z nich

                  Kapitola 74:

                  Měď a výrobky z mědi

                  Kapitola 75:

                  Nikl a výrobky z niklu

                  Kapitola 76:

                  Hliník a výrobky z hliníku

                  Kapitola 77:

                  Hořčík a beryllium a výrobky z nich

                  Kapitola 78:

                  Olovo a výrobky z olova

                  Kapitola 79:

                  Zinek a výrobky ze zinku

                  Kapitola 80:

                  Cín a výrobky z cínu

                  Kapitola 81:

                  Ostatní obecné kovy používané v metalurgii a výrobky z nich

                  Kapitola 82:

                  Nástroje, nářadí, náčiní, nožířské výrobky a jídelní příbory, z obecných kovů, jejich části a součásti z obecných kovů
                  s výjimkou:

                              ex ex 82.05: nástroje

                              ex ex 82.07: části nástrojů

                  Kapitola 83:

                  Různé výrobky z obecných kovů

                  Kapitola 84:

                  Kotle, stroje a mechanická zařízení, jejich části a součásti
                  s výjimkou:

                              ex ex 84.06: motory

                              ex ex 84.08: jiné motory

                              ex ex 84.45: stroje

                              ex ex 84.53: stroje pro automatické zpracování dat

                              ex ex 84.55: části strojů uvedených pod číslem 84.53

                              ex ex 84.59: jaderné reaktory

                  Kapitola 85:

                  Elektrické stroje, přístroje a zařízení a jejich části a součásti
                  s výjimkou:

                              ex ex 85.13: telekomunikační zařízení

                              ex ex 85.15: zařízení pro vysílání

                  Kapitola 86:

                  Železniční nebo tramvajové lokomotivy, kolejová vozidla a jejich části a součásti, kolejový svrškový upevňovací materiál a upevňovací zařízení, dopravní signalizační zařízení všeho druhu (ne poháněná elektřinou)
                  s výjimkou:

                              ex ex 86.02: elektrické obrněné lokomotivy

                              ex ex 86.03: jiné obrněné lokomotivy

                              ex ex 86.05: obrněné vagony

                              ex ex 86.06: opravářské vagony

                              ex ex 86.07: vagony

                  Kapitola 87:

                  Vozidla, jiná než kolejová, a jejich části a součásti
                  s výjimkou:

                              ex ex 87.08: tanky a jiná obrněná vozidla

                              ex ex 87.01: traktory

                              ex ex 87.02: vojenská vozidla

                              ex ex 87.03: odtahová vozidla

                              ex ex 87.09: motocykly

                              ex ex 87.14: návěsy

                  Kapitola 89:

                  Lodě, čluny a plovoucí konstrukce
                  s výjimkou:
                  ex ex 89.01A: válečné lodě

                  Kapitola 90:

                  Optické, fotografické, kinematografické, měřicí, kontrolní, přesné, lékařské nebo chirurgické nástroje a přístroje, jejich části a součásti
                  s výjimkou:

                              ex ex 90.05: dalekohledy

                              ex ex 90.13: různé nástroje, lasery

                              ex ex 90.14: navigační nástroje a přístroje

                              ex ex 90.28: elektrické a elektronické měřicí přístroje

                              ex ex 90.11: mikroskopy

                              ex ex 90.17: lékařské nástroje

                              ex ex 90.18: přístroje pro mechanoterapii

                              ex ex 90.19: ortopedické přístroje

                              ex ex 90.20: rentgenové přístroje

                  Kapitola 91:

                  Výroba hodinek a hodin

                  Kapitola 92:

                  Hudební nástroje, zvuková nahrávací zařízení či reproduktory, televizní zvuková a audiovizuální zařízení či reproduktory, části, součásti a příslušenství těchto výrobků

                  Kapitola 94:

                  Nábytek a jeho části, lůžkoviny, matrace, vložky do postelí, polštáře a podobné vycpávané výrobky
                  s výjimkou:
                  ex ex 94.01A: sedadla pro použití v letadlech

                  Kapitola 95:

                  Opracované řezbářské a tvarovací materiály a výrobky z nich

                  Kapitola 96:

                  Košťata a smetáky, kartáče, labutěnky a síta

                  Kapitola 98:

                  Různé zpracovatelské výrobky

      PŘÍLOHA IV

         POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE NÁSTROJŮ A ZAŘÍZENÍ PRO ELEKTRONICKÝ PŘÍJEM NABÍDEK, ŽÁDOSTÍ O ÚČAST, JAKOŽ I PLÁNŮ A PROJEKTŮ V SOUTĚŽÍCH O NÁVRH

      Nástroje a zařízení pro elektronický příjem nabídek, žádostí o účast a plánů a projektů v soutěžích o návrh musí technickými prostředky a vhodnými postupy zaručovat alespoň, aby:

                  a)

                  bylo možné přesně určit datum a čas podání nabídek, žádostí o účast a předložení plánů a projektů;

                  b)

                  bylo možné přiměřeně zajistit, že před uplynutím stanovených lhůt nemá nikdo přístup k údajům předaným v souladu s těmito požadavky;

                  c)

                  datum otevření doručených údajů mohly stanovit nebo změnit pouze oprávněné osoby;

                  d)

                  v jednotlivých fázích zadávacího řízení nebo soutěže o návrh byl přístup ke všem předloženým údajům, resp. jejich části, možný pouze pro oprávněné osoby;

                  e)

                  přístup k předávaným údajům poskytovaly pouze oprávněné osoby, a to až od stanoveného data;

                  f)

                  údaje doručené a otevřené v souladu s těmito požadavky zůstávaly přístupné pouze osobám, které jsou oprávněny se s nimi seznamovat;

                  g)

                  v případech, kdy došlo k porušení zákazu přístupu nebo podmínek uvedených pod písmeny b), c), d), e) a f) nebo pokusu o tato porušení, mohla být rozumně zajištěna možnost tato porušení či pokusy o ně zřetelně odhalovat.

      PŘÍLOHA V

         INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍCH

      ČÁST A

         Informace, jež mají být uvedeny v oznámeních o uveřejnění předběžného oznámení na profilu kupujícího

                  1.

                  Název, identifikační číslo (pokud je stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, u kterého lze obdržet další informace.

                  2.

                  Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná činnost.

                  3.

                  Případně údaj o tom, že veřejný zadavatel je společným zadavatelem, nebo že se jedná nebo může jednat o nějakou jinou formu společného nákupu.

                  4.

                  Kódy CPV.

                  5.

                  Internetová adresa „profilu kupujícího“ (URL).

                  6.

                  Datum odeslání oznámení o uveřejnění předběžného oznámení na profilu kupujícího.

            ČÁST B

         Informace, jež mají být uvedeny v předběžných oznámeních

      (podle článku 48)
      I.   Informace, jež mají být uvedeny ve všech případech

                  1.

                  Název, identifikační číslo (pokud je stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, u kterého lze obdržet další informace.

                  2.

                  Elektronická nebo internetová adresa, na které bude poskytnut bezplatný neomezený a plný přímý přístup k zadávací dokumentaci.
                  Pokud není bezplatný neomezený a plný přímý přístup dostupný z důvodů uvedených ve druhém a třetím pododstavci čl. 53 odst. 1, údaj o tom, jak lze získat přístup k zadávací dokumentaci.

                  3.

                  Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná činnost.

                  4.

                  Případně údaj o tom, že veřejný zadavatel je společným zadavatelem, nebo že se jedná nebo může jednat o nějakou jinou formu společného nákupu.

                  5.

                  Kódy CPV; pokud je veřejná zakázka rozdělena na části, jsou tyto informace poskytnuty pro každou část.

                  6.

                  Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací v případě veřejných zakázek na stavební práce nebo kód NUTS pro hlavní místo dodání nebo plnění u zakázek na dodávky a služby; pokud je veřejná zakázka rozdělena na části, jsou tyto informace poskytnuty pro každou část.

                  7.

                  Stručný popis zadávacího řízení: povaha a rozsah stavebních prací, povaha a množství nebo hodnota dodávek, povaha a rozsah služeb.

                  8.

                  Neslouží-li oznámení jako výzva k účasti v soutěži, předpokládané datum (data) uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení týkajícího se veřejné zakázky (veřejných zakázek) uvedené v tomto předběžném oznámení.

                  9.

                  Datum odeslání oznámení.

                  10.

                  Další důležité informace.

                  11.

                  Údaj, zda se na veřejnou zakázku vztahuje dohoda o vládních zakázkách.

            II.   Další informace, jež mají být uvedeny v případě oznámení sloužících jako výzva k účasti v soutěži (čl. 48 odst. 2)

                  1.

                  Informace, že hospodářské subjekty, které o to mají zájem, mají sdělit zadavateli svůj zájem o veřejnou zakázku nebo veřejné zakázky.

                  2.

                  Druh zadávacího řízení (užší řízení, ať už využívající dynamického nákupního systému či nikoli, nebo jednací řízení).

                  3.

                  Případně informace o tom, zda se použije:

                              a)

                              rámcová dohoda,

                              b)

                              dynamický nákupní systém.

                  4.

                  Časový rámec pro doručení nebo poskytnutí výrobků, stavebních prací nebo služeb a doba trvání veřejné zakázky, pokud jsou tyto informace již známy.

                  5.

                  Podmínky účasti, jsou-li tyto informace již známy, včetně:

                              a)

                              případných informací, zda se jedná o veřejnou zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její plnění vyhrazeno v rámci programů chráněného zaměstnání,

                              b)

                              případných informací, zda podle právních a správních předpisů je poskytování služby vyhrazeno určité profesi,

                              c)

                              stručného popisu kritérií pro výběr.

                  6.

                  Stručný popis kritérií, která mají být použita pro zadání veřejné zakázky, pokud jsou již známa.

                  7.

                  Předpokládaný celkový rozsah veřejné zakázky (veřejných zakázek), pokud je již znám; pokud je veřejná zakázka rozdělena na části, jsou tyto informace poskytnuty pro každou část.

                  8.

                  Lhůty pro doručení vyjádření zájmu.

                  9.

                  Adresa, na kterou má být vyjádření zájmu zasláno.

                  10.

                  Povolený jazyk nebo jazyky, v nichž se vyjádření zájmu nebo nabídky předkládají.

                  11.

                  Případně informace o tom, zda se:

                              a)

                              požaduje/akceptuje elektronické podávání nabídek nebo žádostí o účast,

                              b)

                              použijí elektronické objednávky,

                              c)

                              použije elektronická fakturace,

                              d)

                              přijímají elektronické platby.

                  12.

                  Informace o tom, zda se veřejná zakázka týká projektu nebo programu financovaného z prostředků Unie.

                  13.

                  Název a adresa subjektu příslušného pro přezkum a případně mediační řízení. Přesné informace o lhůtách pro přezkumná řízení nebo v případě potřeby název, adresa, telefonní číslo, faxové číslo a elektronická adresa útvaru, kde mohou být tyto informace získány.

            ČÁST C

         Informace, jež mají být uvedeny v oznámeních o zahájení zadávacího řízení

      (podle článku 49)

                  1.

                  Název, identifikační číslo (pokud je stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, u kterého lze obdržet další informace.

                  2.

                  Elektronická nebo internetová adresa, na které bude poskytnut bezplatný neomezený a plný přímý přístup k zadávací dokumentaci.
                  Pokud není bezplatný neomezený a plný přímý přístup dostupný z důvodů uvedených ve druhém a třetím pododstavci čl. 53 odst. 1, údaj o tom, jak lze získat přístup k zadávací dokumentaci.

                  3.

                  Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná činnost.

                  4.

                  Případně údaj o tom, že veřejný zadavatel je společným zadavatelem nebo že se jedná o nějakou jinou formu společného nákupu.

                  5.

                  Referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV; pokud je veřejná zakázka rozdělena na části, jsou tyto informace poskytnuty pro každou část.

                  6.

                  Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací v případě veřejných zakázek na stavební práce nebo kód NUTS pro hlavní místo dodání nebo plnění u veřejných zakázek na dodávky a služby; pokud je veřejná zakázka rozdělena na části, jsou tyto informace poskytnuty pro každou část.

                  7.

                  Popis zadávacího řízení: povaha a rozsah stavebních prací, povaha a množství nebo hodnota dodávek, povaha a rozsah služeb. Pokud je zakázka rozdělena na části, je nutné tuto informaci poskytnout pro každou část. Případně popis opčních práv.

                  8.

                  Předpokládaný celkový řádový rozsah veřejné zakázky (veřejných zakázek); pokud je veřejná zakázka rozdělena na části, jsou tyto informace poskytnuty pro každou část.

                  9.

                  Přípustnost či zákaz variant.

                  10.

                  Časový rámec doručení nebo poskytnutí dodávek, stavebních prací nebo služeb, a je-li to možné, doba trvání veřejné zakázky.

                              a)

                              V případě rámcové dohody údaj o plánovaném trvání rámcové dohody, případně stanovení důvodů pro trvání překračující čtyři roky; je-li to možné, údaj o hodnotě nebo řádovém rozsahu a o frekvenci veřejných zakázek, které mají být zadány, počtu a případně navrhovaném maximálním počtu hospodářských subjektů, které se mají zúčastnit.

                              b)

                              V případě dynamického nákupního systému údaj o plánovaném trvání systému; je-li to možné, údaj o hodnotě nebo řádovém rozsahu a o frekvenci veřejných zakázek, které mají být zadány.

                  11.

                  Podmínky účasti včetně:

                              a)

                              případných informací, zda se jedná o veřejnou zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její plnění vyhrazeno v rámci programů chráněného zaměstnání,

                              b)

                              případných informací, zda podle právních a správních předpisů je poskytování služby vyhrazeno určité profesi; odkaz na příslušné právní a správní předpisy,

                              c)

                              seznamu a stručného popisu kritérií týkajících se osobní situace hospodářských subjektů, která může vést k jejich vyloučení, a kritérií pro výběr; minimální úrovně standardů, které mohou být požadovány; údaje o požadovaných informacích (vlastní prohlášení, dokumenty).

                  12.

                  Druh zadávacího řízení; případně důvody pro použití urychleného řízení (při otevřených a užších řízeních a při jednacím řízení);

                  13.

                  Případně informace o tom, zda se použije:

                              a)

                              rámcová dohoda,

                              b)

                              dynamický nákupní systém,

                              c)

                              elektronická aukce (v případě otevřeného či užšího řízení nebo jednacího řízení).

                  14.

                  Pokud má být veřejná zakázka rozdělena na části, údaj o možnosti podání nabídky na jednu, několik nebo na všechny tyto části; údaj o možných omezeních počtu částí, které mohou být zadány jednomu uchazeči. Pokud není veřejná zakázka rozdělena na části, udání důvodu této skutečnosti, není-li tato informace uvedena v samostatné zprávě.

                  15.

                  Je-li v případě užšího řízení, jednacího řízení, soutěžního dialogu nebo inovačního partnerství využita možnost snížit počet zájemců vyzvaných k podání nabídky, k jednání nebo k dialogu: nejnižší a případně navrhovaný nejvyšší počet zájemců a objektivní kritéria, která budou použita k výběru těchto zájemců.

                  16.

                  U jednacího řízení, soutěžního dialogu nebo inovačního partnerství případně údaj o použití řízení rozděleného do fází s cílem postupně snižovat počet nabídek k jednání nebo řešení k diskuzi.

                  17.

                  Případné zvláštní podmínky, kterým plnění veřejné zakázky podléhá.

                  18.

                  Kritéria, která mají být použita pro zadání veřejné zakázky nebo veřejných zakázek. S výjimkou případů, kdy je ekonomicky nejvýhodnější nabídka stanovena pouze na základě ceny, kritéria, která představují ekonomicky nejvýhodnější nabídku, jakož i jejich poměrnou váhu, pokud nejsou uvedena ve specifikacích nebo v případě soutěžního dialogu v dokumentaci soutěžního dialogu.

                  19.

                  Lhůta pro podání nabídek (otevřená řízení) nebo žádostí o účast (užší řízení, jednací řízení, dynamické nákupní systémy, soutěžní dialogy, inovační partnerství).

                  20.

                  Adresa, na kterou mají být zasílány nabídky nebo žádosti o účast.

                  21.

                  V případě otevřených řízení:

                              a)

                              doba, po kterou je uchazeč vázán svou nabídkou,

                              b)

                              datum, čas a místo otevírání nabídek,

                              c)

                              osoby oprávněné k tomu, aby byly přítomny otevírání nabídek.

                  22.

                  Jazyk nebo jazyky, ve kterých musejí být nabídky nebo žádosti o účast vypracovány.

                  23.

                  Případně informace o tom, zda se:

                              a)

                              akceptuje elektronické podávání nabídek nebo žádostí o účast,

                              b)

                              použijí elektronické objednávky,

                              c)

                              akceptuje elektronická fakturace,

                              d)

                              použijí elektronické platby.

                  24.

                  Informace o tom, zda se veřejná zakázka týká projektu nebo programu financovaného z prostředků Unie.

                  25.

                  Název a adresa subjektu příslušného pro přezkum a případně mediační řízení. Přesné informace ohledně lhůt pro přezkumná řízení nebo v případě potřeby název, adresa, telefonní číslo, faxové číslo a elektronická adresa útvaru, kde mohou být tyto informace získány.

                  26.

                  Datum (data) a odkaz (odkazy) na předchozí uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie ohledně veřejné zakázky (veřejných zakázek) uveřejněné v tomto oznámení.

                  27.

                  V případě opakovaného zadávacího řízení předpokládané načasování dalších oznámení, která mají být uveřejněna.

                  28.

                  Datum odeslání oznámení.

                  29.

                  Údaj, zda se na veřejnou zakázku vztahuje dohoda o vládních zakázkách.

                  30.

                  Další důležité informace.

            ČÁST D

         Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o výsledku zadávacího řízení

      (podle článku 50)

                  1.

                  Název, identifikační číslo (pokud je stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, u kterého lze obdržet další informace.

                  2.

                  Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná činnost.

                  3.

                  Případně údaj o tom, že veřejný zadavatel je společným zadavatelem nebo že se jedná o nějakou jinou formu společného nákupu.

                  4.

                  Kódy CPV.

                  5.

                  Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací v případě veřejných zakázek na stavební práce nebo kód NUTS pro hlavní místo dodání nebo plnění u veřejných zakázek na dodávky a služby.

                  6.

                  Popis zadávacího řízení: povaha a rozsah stavebních prací, povaha a množství nebo hodnota dodávek, povaha a rozsah služeb. Pokud je veřejná zakázka rozdělena na části, je nutné tuto informaci poskytnout pro každou část. Případně popis opčních práv.

                  7.

                  Druh zadávacího řízení; v případě jednacího řízení bez uveřejnění se uvede odůvodnění.

                  8.

                  Případně informace o tom, zda:

                              a)

                              byla použita rámcová dohoda,

                              b)

                              byl použit dynamický nákupní systém.

                  9.

                  Kritéria uvedená v článku 67, která byla použita pro zadání veřejné zakázky nebo veřejných zakázek. Případně informace, zda byla použita elektronická aukce (v případě otevřeného či užšího řízení nebo jednacího řízení).

                  10.

                  Datum uzavření smlouvy (smluv) nebo rámcové dohody (dohod) po rozhodnutí o zadání veřejné zakázky (veřejných zakázek) nebo uzavření smlouvy (smluv).

                  11.

                  Počet nabídek obdržených pro každou zakázku, včetně:

                              a)

                              počtu nabídek obdržených od hospodářských subjektů, které jsou malými a středními podniky,

                              b)

                              počtu nabídek obdržených z jiného členského státu nebo ze třetí země,

                              c)

                              počtu nabídek obdržených elektronicky.

                  12.

                  Pro každou zadanou veřejnou zakázku adresa včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa úspěšného uchazeče (uchazečů) včetně:

                              a)

                              informace, zda je úspěšný uchazeč malým a středním podnikem,

                              b)

                              informace, zda byla veřejná zakázka zadána skupině hospodářských subjektů (společný podnik, konsorcium nebo jiné).

                  13.

                  Hodnota úspěšné nabídky (nabídek) nebo nejvyšší a nejnižší nabídka, které byly při zadávání veřejné zakázky (veřejných zakázek) brány v úvahu.

                  14.

                  Případně pro každou zadanou veřejnou zakázku hodnota a část veřejné zakázky, která bude pravděpodobně zadána třetím osobám.

                  15.

                  Informace o tom, zda se veřejná zakázka týká projektu nebo programu financovaného z prostředků Evropské unie.

                  16.

                  Název a adresa subjektu příslušného pro přezkum a případně mediační řízení. Přesné informace ohledně lhůt pro přezkumná řízení nebo v případě potřeby název, adresa, telefonní číslo, faxové číslo a elektronická adresa útvaru, kde mohou být tyto informace získány.

                  17.

                  Datum (data) a odkaz (odkazy) na předchozí uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie ohledně veřejné zakázky (veřejných zakázek) uveřejněné v tomto oznámení.

                  18.

                  Datum odeslání oznámení.

                  19.

                  Další důležité informace.

            ČÁST E

         Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o soutěži o návrh

      (podle čl. 79 odst. 1)

                  1.

                  Název, identifikační číslo (pokud je stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, u kterého lze obdržet další informace.

                  2.

                  Elektronická nebo internetová adresa, na které bude poskytnut bezplatný neomezený a plný přímý přístup k zadávací dokumentaci.
                  Pokud není bezplatný neomezený a plný přímý přístup dostupný z důvodů uvedených ve druhém a třetím pododstavci čl. 53 odst. 1, údaj o tom, jak lze získat přístup k zadávací dokumentaci.

                  3.

                  Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná činnost.

                  4.

                  Případně údaj o tom, že veřejný zadavatel je společným zadavatelem nebo že se jedná o nějakou jinou formu společného nákupu.

                  5.

                  Kódy CPV; pokud je veřejná zakázka rozdělena na části, jsou tyto informace poskytnuty pro každou část.

                  6.

                  Popis hlavních rysů projektu.

                  7.

                  Počet a hodnota případných udílených cen.

                  8.

                  Druh soutěže o návrh (otevřená nebo užší).

                  9.

                  V případě otevřené soutěže o návrh lhůta pro podání projektů.

                  10.

                  V případě užší soutěže o návrh:

                              a)

                              předpokládaný počet účastníků,

                              b)

                              případně jména již vybraných účastníků,

                              c)

                              kritéria pro výběr účastníků,

                              d)

                              lhůta pro podání žádostí o účast.

                  11.

                  Případně údaj, zda je účast vyhrazena pouze určité profesi.

                  12.

                  Kritéria pro hodnocení projektů.

                  13.

                  Údaj, zda je rozhodnutí poroty pro veřejného zadavatele závazné.

                  14.

                  Případné platby všem účastníkům.

                  15.

                  Údaj, zda veřejné zakázky navazující na soutěž o návrh budou nebo nebudou zadány vítěznému účastníku nebo účastníkům.

                  16.

                  Datum odeslání oznámení.

                  17.

                  Další důležité informace.

            ČÁST F

         Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o výsledcích soutěže

      (podle čl. 79 odst. 2)

                  1.

                  Název, identifikační číslo (pokud je stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, u kterého lze obdržet další informace.

                  2.

                  Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná činnost.

                  3.

                  Případně údaj o tom, že veřejný zadavatel je společným zadavatelem nebo že se jedná o nějakou jinou formu společného nákupu.

                  4.

                  Kódy CPV.

                  5.

                  Popis hlavních rysů projektu.

                  6.

                  Hodnota cen.

                  7.

                  Druh soutěže o návrh (otevřená nebo užší).

                  8.

                  Kritéria použitá pro hodnocení projektů.

                  9.

                  Datum rozhodnutí poroty.

                  10.

                  Počet účastníků.

                              a)

                              Počet účastníků, kteří jsou malými a středními podniky.

                              b)

                              Počet účastníků ze zahraničí.

                  11.

                  Název, adresa včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa vítěze (vítězů) soutěže a údaj o tom, zda je vítěz malým a středním podnikem.

                  12.

                  Informace, zda se soutěž o návrh vztahuje k projektu nebo programu financovanému z prostředků Unie.

                  13.

                  Datum (data) a odkaz (odkazy) na předchozí uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie ohledně projektu (projektů), kterého se týká toto oznámení.

                  14.

                  Datum odeslání oznámení.

                  15.

                  Další důležité informace.

            ČÁST G

         Informace, jež mají být uvedeny v oznámeních o změnách veřejné zakázky v průběhu jejího trvání

      (podle čl. 72 odst. 1)

                  1.

                  Název, identifikační číslo (pokud je stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, u kterého lze obdržet další informace.

                  2.

                  Kódy CPV.

                  3.

                  Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací v případě veřejných zakázek na stavební práce nebo kód NUTS pro hlavní místo dodání nebo plnění u veřejných zakázek na dodávky a služby.

                  4.

                  Popis veřejné zakázky před změnou a po ní: povaha a rozsah stavebních prací, povaha a množství nebo hodnota dodávek, povaha a rozsah služeb.

                  5.

                  Případně zvýšení ceny v důsledku změny.

                  6.

                  Popis okolností, jež vedly k nutné změně.

                  7.

                  Datum rozhodnutí o zadání veřejné zakázky.

                  8.

                  V případě potřeby název, adresa včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa nového hospodářského subjektu nebo subjektů.

                  9.

                  Informace o tom, zda se veřejná zakázka týká projektu nebo programu financovaného z prostředků Unie.

                  10.

                  Název a adresa orgánu dohledu a subjektu příslušného pro přezkum, případně pro mediační řízení. Přesné informace ohledně konečného termínu pro přezkumná řízení, nebo, je-li to třeba, název, adresa, telefonní číslo, faxové číslo a elektronická adresa služby, kde mohou být tyto informace získány.

                  11.

                  Datum (data) a odkaz (odkazy) na předchozí uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie ohledně veřejné zakázky (veřejných zakázek), které se týká toto oznámení.

                  12.

                  Datum odeslání oznámení.

                  13.

                  Další důležité informace.

            ČÁST H

         Informace, jež mají být uvedeny v oznámeních o zahájení zadávacích řízení na sociální a jiné zvláštní služby

      (podle čl. 75 odst. 1)

                  1.

                  Název, identifikační číslo (pokud je stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, elektronická a internetová adresa veřejného zadavatele.

                  2.

                  Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací v případě stavebních prací nebo kód NUTS pro hlavní místo dodání nebo plnění v případě dodávek a služeb.

                  3.

                  Stručný popis dotčené veřejné zakázky, včetně kódů CPV.

                  4.

                  Podmínky účasti včetně:

                              —

                              případné informace, zda se jedná o veřejnou zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její plnění vyhrazeno v rámci programů chráněného zaměstnání,

                              —

                              případné informace, zda podle právních a správních předpisů je poskytování služby vyhrazeno určité profesi.

                  5.

                  Lhůta (lhůty) pro kontaktování veřejného zadavatele s vyjádřením zájmu o účast.

                  6.

                  Stručný popis hlavních rysů plánovaného zadávacího řízení.

            ČÁST I

         Informace, jež mají být uvedeny v předběžných oznámeních o veřejných zakázkách na sociální a jiné zvláštní služby

      (podle čl. 75 odst. 1)

                  1.

                  Název, identifikační číslo (pokud je stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, elektronická a internetová adresa veřejného zadavatele.

                  2.

                  Stručný popis dané veřejné zakázky, včetně odhadované celkové hodnoty veřejné zakázky a kódů CPV.

                  3.

                  Jsou-li již známy:

                              a)

                              kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací v případě stavebních prací nebo kód NUTS pro hlavní místo dodání nebo plnění v případě dodávek a služeb

                              b)

                              časový rámec doručení nebo poskytnutí dodávek, stavebních prací nebo služeb a doba trvání veřejné zakázky.

                              c)

                              podmínky účasti včetně:

                                          —

                                          případných informací, zda se jedná o veřejnou zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její plnění vyhrazeno v rámci programů chráněného zaměstnání,

                                          —

                                          případných informací, zda podle právních a správních předpisů je poskytování služby vyhrazeno určité profesi,

                              d)

                              stručný popis hlavních rysů plánovaného zadávacího řízení.

                  4.

                  Odkaz na skutečnost, že hospodářské subjekty, které o to mají zájem, mají sdělit veřejnému zadavateli svůj zájem o veřejnou zakázku nebo veřejné zakázky, a lhůty pro obdržení vyjádření zájmu a adresu, na kterou mají být vyjádření zájmu zasílána.

            ČÁST J

         Informace, jež mají být uvedeny v oznámeních o výsledku zadávacího řízení na sociální a jiné zvláštní služby

      (podle čl. 75 odst. 2)

                  1.

                  Název, identifikační číslo (pokud je stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, elektronická a internetová adresa veřejného zadavatele.

                  2.

                  Stručný popis dotčené zakázky, včetně kódů CPV.

                  3.

                  Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací v případě stavebních prací nebo kód NUTS pro hlavní místo dodání nebo plnění v případě dodávek a služeb.

                  4.

                  Počet přijatých nabídek.

                  5.

                  Zaplacená cena nebo rozpětí zaplacených cen (maximum/minimum).

                  6.

                  Pro každou zadanou veřejnou zakázku název, adresa včetně kódu NUTS, elektronická a internetová adresa úspěšného hospodářského subjektu nebo subjektů.

                  7.

                  Další důležité informace.

      PŘÍLOHA VI

         INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V ZADÁVACÍ DOKUMENTACI ELEKTRONICKÝCH AUKCÍ

      (čl. 35 odst. 4)
      Pokud se zadavatelé rozhodli použít elektronickou aukci, musí zadávací dokumentace obsahovat alespoň tyto údaje:

                  a)

                  prvky, jejichž hodnota bude předmětem elektronické aukce, přičemž tyto prvky jsou kvantifikovatelné a mohou být vyjádřeny v číslech nebo procentech;

                  b)

                  případná omezení hodnot, která mohou být navržena, jak vyplývají ze specifikací týkajících se předmětu veřejné zakázky;

                  c)

                  informace, které budou uchazečům poskytnuty v průběhu elektronické aukce, a případně, kdy jim budou poskytnuty;

                  d)

                  příslušné informace týkající se postupu elektronické aukce;

                  e)

                  podmínky, za kterých budou uchazeči moci při aukci podávat nabídky, a zejména minimální rozdíly, které budou případně vyžadovány pro zvýšení nabídky;

                  f)

                  příslušné informace týkající se používaného elektronického zařízení a opatření a technických specifikací spojení.

      PŘÍLOHA VII

         DEFINICE NĚKTERÝCH TECHNICKÝCH SPECIFIKACÍ

      Pro účely této směrnice se:

                  1)

                  „technickými specifikacemi“ rozumí:

                              a)

                              v případě veřejných zakázek na stavební práce veškeré technické požadavky obsažené zejména v zadávací dokumentaci, které definují požadované vlastnosti materiálu, výrobku nebo dodávky, aby byl splněn účel užívání zamýšlený veřejným zadavatelem; tyto vlastnosti zahrnují úroveň vlivu na životní prostředí a klima, uzpůsobení pro všechny požadavky (včetně přístupnosti pro osoby s postižením) a posouzení shody, výkon, bezpečnost nebo rozměry, včetně postupů zajištění kvality, terminologie, symbolů, přezkoušení a zkušebních metod, balení, značení a štítkování, návodu k použití a výrobních postupů a metod v jakékoli fázi životního cyklu stavby; tyto vlastnosti dále zahrnují pravidla pro projekt a výpočet nákladů, testy, podmínky pro inspekci a převzetí staveb, metody a způsoby konstrukce a všechny ostatní technické podmínky, které je veřejný zadavatel schopen stanovit podle obecných nebo odborných předpisů, pokud jde o dokončené stavby a materiály nebo díly, které jsou jejich součástí;

                              b)

                              v případě veřejných zakázek na dodávky nebo služby specifikace v dokumentu, které definují požadované vlastnosti výrobku nebo služby, například úroveň kvality, úroveň vlivu na životní prostředí a klima, uzpůsobení pro všechny požadavky (včetně přístupnosti pro osoby s postižením) a posouzení shody, výkon, užitné vlastnosti, bezpečnost nebo rozměry, včetně požadavků týkajících se obchodního názvu výrobku, terminologie, symbolů, přezkoušení a zkušebních metod, balení, značení a štítkování, návodu k použití, výrobních postupů a metod v jakékoli fázi životního cyklu dodávky nebo služby a postupů posuzování shody;

                  2)

                  „normou“ rozumí technická specifikace přijatá uznaným normalizačním subjektem pro opakované nebo průběžné používání, jejíž dodržování není povinné a která patří do jedné z těchto kategorií:

                              a)

                              „mezinárodní normou“ se rozumí norma přijatá mezinárodní normalizační organizací a zpřístupněná veřejnosti;

                              b)

                              „evropskou normou“ se rozumí norma přijatá evropskou normalizační organizací a zpřístupněná veřejnosti;

                              c)

                              „vnitrostátní normou“ se rozumí norma přijatá vnitrostátní normalizační organizací a zpřístupněná veřejnosti.

                  3)

                  „evropským technickým posouzením“ rozumí dokumentované posouzení vlastností stavebního výrobku ve vztahu k jeho základním charakteristikám v souladu s příslušným evropským dokumentem pro posuzování, jak je vymezen v čl. 2 bodě 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 (1);

                  4)

                  „obecnými technickými specifikacemi“ rozumí technické specifikace v oblasti informačních a komunikačních technologií vypracované v souladu v souladu s články 13 a 14 nařízení (EU) 1025/2012;

                  5)

                  „technickými referencemi“ rozumí výstup vytvořený evropskými normalizačními subjekty postupem přizpůsobeným vývoji potřeb trhu, který není evropskou normou.

         (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 5).

      PŘÍLOHA VIII

         HLAVNÍ POŽADAVKY NA UVEŘEJŇOVÁNÍ

      1.   Uveřejňování oznámení

      Oznámení uvedená v článcích 48, 49, 50, 75 a 79 musí být veřejnými zadavateli zaslána Úřadu pro publikace Evropské unie a uveřejněna v souladu s těmito pravidly:
      Oznámení uvedená v článcích 48, 49, 50, 75 a 79 uveřejňuje Úřad pro publikace Evropské unie nebo v případě předběžných oznámení na profilu kupujícího v souladu s čl. 48 odst. 1 veřejný zadavatel.
      Veřejní zadavatelé mohou tyto informace navíc uveřejnit na internetu na „profilu kupujícího“, jak je uvedeno v bodu 2 písm. b).
      Úřad pro publikace Evropské unie vydá veřejnému zadavateli potvrzení uvedené v čl. 51 odst. 5 druhém pododstavci.
      2.   Uveřejnění doplňujících nebo dodatečných informací

                  a)

                  není-li v druhém a třetím pododstavci čl. 53 odst. 1 stanoveno jinak, uveřejní veřejní zadavatelé zadávací podmínky v plném znění na internetu.

                  b)

                  profil kupujícího může obsahovat předběžné oznámení podle čl. 48 odst. 1, informace o aktuálních výzvách k podání nabídek, plánovaných nákupech, uzavřených smlouvách, zrušených řízeních, jakož i jakékoli užitečné obecné informace, např. kontaktní místo, telefonní a faxové číslo, poštovní adresu a elektronickou adresu. Profil kupujícího může rovněž zahrnovat předběžná oznámení sloužící jako výzva k účasti v soutěži, jež jsou uveřejněna na vnitrostátní úrovni podle článku 52.

            3.   Formát a postupy pro zasílání oznámení elektronickými prostředky

      Formát a postupy pro zasílání oznámení elektronickými prostředky stanovené Komisí jsou zpřístupněny na internetové adrese „http://simap.europa.eu“.

      PŘÍLOHA IX

         OBSAH VÝZEV K PODÁNÍ NABÍDKY K ÚČASTI V DIALOGU NEBO K POTVRZENÍ ZÁJMU PODLE ČLÁNKU 54

                  1.

                  Výzva k podání nabídky nebo k účasti v dialogu podle článku 54 musí obsahovat alespoň:

                              a)

                              odkaz na uveřejněnou výzvu k účasti v soutěži;

                              b)

                              lhůtu pro doručení nabídek, adresu, na kterou mají být nabídky zaslány, a jazyk nebo jazyky, ve kterých mají být vypracovány;

                              c)

                              v případě soutěžního dialogu adresu a datum stanovené pro zahájení konzultací a používaný jazyk nebo jazyky;

                              d)

                              informace o případných souvisejících dokumentech, které mají být přiloženy buď na doložení ověřitelných prohlášení uchazeče v souladu s článkem 59 a 60, a případně s článkem 62, nebo pro doplnění informací uvedených v těchto článcích a za podmínek stanovených v článcích 59, 60 a 62;

                              e)

                              poměrnou váhu kritérií pro zadání veřejné zakázky nebo v případě potřeby pořadí těchto kritérií sestupně podle důležitosti, není-li tato informace uvedena v oznámení o zahájení zadávacího řízení, výzvě k potvrzení zájmu, technických specifikacích nebo dokumentaci soutěžního dialogu.

                        V případě veřejných zakázek zadávaných v rámci soutěžního dialogu nebo inovačního partnerství se informace uvedené v písmenu b) neuvádějí ve výzvě k účasti v dialogu nebo k jednání, nýbrž ve výzvě k podání nabídky.

                  2.

                  Pokud je výzva k účasti v soutěži učiněna prostřednictvím předběžného oznámení, vyzvou veřejní zadavatelé před zahájením výběru uchazečů nebo účastníků jednání všechny zájemce, aby potvrdili svůj zájem na základě podrobných informací o dotčené veřejné zakázce.
                  Tato výzva musí obsahovat alespoň následující údaje:

                              a)

                              povahu a rozsah, včetně všech opčních práv na dodatečné veřejné zakázky, a případně odhad doby, v níž je možno tato opční práva na obnovení veřejných zakázek uplatnit; povahu a rozsah a případně předpokládaná data uveřejnění budoucích oznámení o zadávacím řízení na stavební práce, dodávky nebo služby;

                              b)

                              typ řízení: užší řízení nebo jednací řízení;

                              c)

                              pokud je to vhodné, datum zahájení nebo ukončení dodávání dodávek nebo výkonu prací nebo služeb;

                              d)

                              nelze-li umožnit elektronický přístup, adresu a lhůtu pro podání žádostí o zadávací dokumentaci a jazyk nebo jazyky, ve kterých má být vypracována;

                              e)

                              adresu veřejného zadavatele, který má veřejnou zakázku zadávat;

                              f)

                              hospodářské a technické podmínky, finanční záruky a informace požadované od hospodářských subjektů;

                              g)

                              formu veřejné zakázky, která je předmětem výzvy k podávání nabídek: koupě, leasing, nájem nebo koupě na splátky, či jejich kombinace; a

                              h)

                              kritéria pro zadání veřejné zakázky a jejich váhu nebo v případě potřeby jejich pořadí podle důležitosti, pokud tyto informace nejsou uvedeny v předběžném oznámení, v technických specifikacích nebo ve výzvě k podání nabídky nebo k jednání.

      PŘÍLOHA X

         SEZNAM MEZINÁRODNÍCH SOCIÁLNÍCH ÚMLUV A ÚMLUV O ŽIVOTNÍM PROSTŘEDÍ UVEDENÝ V ČL. 18 ODST. 2

                  —

                  Úmluva MOP č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat;

                  —

                  Úmluva MOP č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat;

                  —

                  Úmluva MOP č. 29 o nucené nebo povinné práci;

                  —

                  Úmluva MOP č. 105 o odstranění nucené práce;

                  —

                  Úmluva MOP č. 138 o minimálním věku pro zaměstnávání dětí;

                  —

                  Úmluva MOP č. 111 o diskriminaci (zaměstnání a povolání);

                  —

                  Úmluva MOP č. 100 o stejném odměňování mužů a žen za práci stejné hodnoty;

                  —

                  Úmluva MOP č. 182 o nejhorších formách dětské práce;

                  —

                  Vídeňská úmluva o ochraně ozonové vrstvy a Montrealský protokol o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu;

                  —

                  Basilejská úmluva o kontrole pohybu nebezpečných odpadů přes hranice států a jejich zneškodňování (Basilejská úmluva);

                  —

                  Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách;

                  —

                  Rotterdamská úmluva o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu (UNEP/FAO) (Rotterdamská úmluva), Rotterdam, 10. září 1998 a její tři regionální protokoly.

      PŘÍLOHA XI

         REJSTŘÍKY
          (1)

      Příslušné profesní a obchodní rejstříky a odpovídající prohlášení a osvědčení pro každý členský stát jsou tyto:

                  —

                  v Belgii „Registre du Commerce“/„Handelsregister“ a v případě veřejných zakázek na služby „Ordres professionels/Beroepsorden“;

                  —

                  v Bulharsku „Търговски регистър“;

                  —

                  v České republice „obchodní rejstřík“;

                  —

                  V Dánsku „Erhvervsstyrelsen“;

                  —

                  v Německu „Handelsregister“, „Handwerksrolle“ a v případě veřejných zakázek na služby „Vereinsregister“, „Partnerschaftsregister“ a „Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der Länder“,

                  —

                  v Estonsku „Registrite ja Infosüsteemide Keskus“;

                  —

                  v Irsku může být hospodářský subjekt vyzván k předložení osvědčení od „Registrar of Companies“ nebo „Registrar of Friendly Societies“, nebo pokud takové osvědčení nemá, k předložení osvědčení, jež uvádí, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod určitým obchodním jménem;

                  —

                  v Řecku „Μητρώο Εργοληπτικών Επιχειρήσεων — ΜΕΕΠ“ Ministerstva životního prostředí, územního plánování a veřejných staveb (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε) v případě veřejných zakázek na stavební práce; „Βιοτεχνικό ή Εμπορικό ή Βιομηχανικό Επιμελητήριο“ a „Μητρώο Κατασκευαστών Αμυντικού Υλικού“ v případě veřejných zakázek na dodávky; v případě veřejných zakázek na služby může být poskytovatel služeb vyzván k předložení notářsky ověřeného místopřísežného prohlášení o výkonu dané profese; v případech stanovených platnými vnitrostátními právními předpisy pro poskytování služeb v oblasti výzkumu, jak uvádí příloha I, profesní rejstřík „Μητρώο Μελετητών“ a „Μητρώο Γραφείων Μελετών“;

                  —

                  ve Španělsku „Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado“ ve vztahu k veřejným zakázkám na stavební práce a služby a v případě veřejných zakázek na dodávky „Registro Mercantil“ nebo v případě fyzických osob nezapsaných v rejstříku, osvědčení uvádějící, že daná osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi;

                  —

                  ve Francii „Registre du commerce et des sociétés“ a „Répertoire des métiers“;

                  —

                  v Chorvatsku „Sudski registar“ and the „Obrtni registrar“ or, in the case of some activities, a certificate stating that the person concerned is authorised to be engaged in the commercial activity or profession in question;

                  —

                  v Itálii „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato“; v případě veřejných zakázek na dodávky a služby také „Registro delle commissioni provinciali per l’artigianato“ nebo, kromě uvedených rejstříků, „Consiglio nazionale degli ordini professionali“ ve vztahu k veřejným zakázkám na služby; v případě veřejných zakázek na stavební práce nebo služby „Albo nazionale dei gestori ambientali“ in addition to the already mentioned registers;

                  —

                  na Kypru může být hospodářský subjekt vyzván k předložení osvědčení „Council for the Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors (Συμβούλιο Εγγραφής και Ελέγχου Εργοληπτών Οικοδομικών και Τεχνικών Έργων)“ v souladu s právními předpisy v oblasti registrace a auditu dodavatelů služeb ve stavebnictví vzhledem k veřejným zakázkám na stavební práce; v případě veřejných zakázek na dodávky a služby může být dodavatel nebo poskytovatel služeb vyzván k předložení osvědčení o zápisu v rejstříku „Registrar of Companies and Official Receiver“ (Έφορος Εταιρειών και Επίσημος Παραλήπτης) nebo v ostatních případech k předložení osvědčení uvádějícího, že daná osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod daným obchodním jménem;

                  —

                  v Lotyšsku „Uzņēmumu reģistrs“;

                  —

                  v Litvě „Juridinių asmenų registras“;

                  —

                  v Lucembursku „Registre aux firmes“ a „Rôle de la Chambre des métiers“;

                  —

                  v Maďarsku „Cégnyilvántartás“, „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása“ a v případě veřejných zakázek na služby „szakmai kamarák nyilvántartása“ nebo v případě určitých činností osvědčení, že dotčená osoba je oprávněna vykonávat danou obchodní činnost nebo profesi;

                  —

                  na Maltě obdrží hospodářský subjekt své „numru ta‘ registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta‘ kummerc“, a pokud se jedná o partnerství nebo společnost, příslušné registrační číslo vydané finančním úřadem Malta Financial Services Authority;

                  —

                  v Nizozemsku „Handelsregister“;

                  —

                  v Rakousku „Firmenbuch“, „Gewerberegister“, „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“;

                  —

                  v Polsku „Krajowy Rejestr Sądowy“;

                  —

                  v Portugalsku „Instituto da Construção e do Imobiliário“ (INCI) ve vztahu k veřejným zakázkám na stavební práce; „Registro Nacional das Pessoas Colectivas“ v případě veřejných zakázek na dodávky a služby;

                  —

                  v Rumunsku „Registrul Comerțului“;

                  —

                  ve Slovinsku „sodni register“ a „obrtni register“;

                  —

                  na Slovensku „Obchodný register“;

                  —

                  ve Finsku „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“;

                  —

                  ve Švédsku „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren“;

                  —

                  ve Spojeném království může být hospodářský subjekt vyzván k předložení osvědčení od „Registrar of companies“ uvádějícího, že založil společnost nebo je zapsán v rejstříku, nebo pokud takové osvědčení nemá, k předložení osvědčení uvádějícího, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi na určitém místě a pod určitým obchodním jménem.

         (1)  Pro účely čl. 58 odst. 2 se „profesními nebo obchodními rejstříky“ rozumí rejstříky uvedené v této příloze, a pokud byly provedeny změny na vnitrostátní úrovni, rejstříky, které je nahradily.

      PŘÍLOHA XII

         ZPŮSOBY PROKÁZÁNÍ SPLNĚNÍ KRITÉRIÍ PRO VÝBĚR

         Část I:   Ekonomická a finanční situace

      Ekonomickou a finanční situaci hospodářského subjektu je možné doložit zpravidla jedním nebo více z těchto dokladů:

                  a)

                  vhodnými výpisy z bank nebo případně dokladem o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu povolání;

                  b)

                  předložením účetní závěrky nebo výpisů z účetní závěrky, je-li uveřejnění účetní závěrky vyžadováno podle práva země, v níž je hospodářský subjekt usazen;

                  c)

                  výkazem celkového obratu podniku a případně obratu v oblasti, které se veřejná zakázka týká, za nejvýše tři poslední účetní období, která jsou k dispozici, v závislosti na dni, kdy byl podnik založen nebo kdy hospodářský subjekt zahájil podnikání, pokud je informace o těchto obratech dostupná.

         Část II:   Technická způsobilost

      Doklady technické způsobilosti hospodářského subjektu uvedené v článku 58:

                  a)

                  následující seznamy

                              i)

                              seznam stavebních prací provedených maximálně za posledních pět let společně s osvědčeními o uspokojivém provedení a dokončení nejvýznamnějších prací; veřejní zadavatelé mohou určit, že budou zohledněny doklady o příslušných provedených pracích za dobu delší než posledních pět let, pokud je to nezbytné pro zajištění přiměřené úrovně hospodářské soutěže;

                              ii)

                              seznam hlavních uskutečněných dodávek nebo hlavních služeb poskytnutých maximálně za poslední tři roky s částkami, daty a jmény dotčených veřejných či soukromých příjemců. Veřejní zadavatelé mohou určit, že budou zohledněny doklady o příslušných uskutečněných dodávkách nebo poskytnutých službách za dobu delší než poslední tři roky, pokud je to nezbytné pro zajištění přiměřené úrovně hospodářské soutěže;

                  b)

                  přehled zúčastněných techniků nebo technických útvarů, které patří přímo podniku hospodářského subjektu, či nikoli, a zvláště těch, které jsou odpovědné za kontrolu kvality, a v případě veřejných zakázek na stavební práce těch, které může zhotovitel povolat k provedení stavby;

                  c)

                  popis technického zařízení a opatření použitých hospodářským subjektem k zajištění kvality a popis zařízení podniku pro studium a výzkum;

                  d)

                  přehled o řízení dodavatelského řetězce a systémy sledování, které hospodářský subjekt bude moci uplatnit při plnění veřejné zakázky;

                  e)

                  jsou-li výrobky nebo služby, které mají být dodány, složité nebo jsou-li výjimečně požadovány pro zvláštní účel, kontrola výrobních kapacit dodavatele nebo technické způsobilosti poskytovatele služeb a případně kontrola prostředků pro studium a výzkum, které má k dispozici, a opatření, která bude uplatňovat pro kontrolu kvality, provedená veřejnými zadavateli nebo jejich jménem příslušným úředním orgánem země, v níž je dodavatel nebo poskytovatel služeb usazen, se souhlasem tohoto orgánu;

                  f)

                  osvědčení o vzdělání a odborné kvalifikaci poskytovatele služeb nebo zhotovitele nebo vedoucích pracovníků příslušného podniku, pokud nejsou posuzovány jako jedno ze kritérií pro zadání veřejné zakázky;

                  g)

                  přehled o opatřeních v oblasti environmentálního řízení, která hospodářský subjekt bude moci uplatnit při plnění veřejné zakázky;

                  h)

                  výkaz průměrného ročního počtu zaměstnanců poskytovatele služeb nebo zhotovitele a počtu řídících pracovníků za poslední tři roky;

                  i)

                  přehled nástrojů, provozních a technických zařízení, jež má poskytovatel služeb nebo zhotovitel k dispozici pro plnění veřejné zakázky;

                  j)

                  údaj o části veřejné zakázky, kterou má hospodářský subjekt případně v úmyslu zadat subdodavatelům;

                  k)

                  pokud jde o výrobky, které mají být dodány:

                              i)

                              vzorky, popisy nebo fotografie, jejichž pravost musí být ověřena, pokud o to veřejný zadavatel požádá;

                              ii)

                              osvědčení vydaná úředními subjekty pro kontrolu kvality nebo uznanými agenturami potvrzujícími shodu výrobků, která je jasně určena odkazy na technické specifikace nebo normy.

      PŘÍLOHA XIII

         SEZNAM PRÁVNÍCH AKTŮ UNIE PODLE ČL. 68 ODST. 3

      Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES.

      PŘÍLOHA XIV

         SLUŽBY PODLE ČLÁNKU 74

                  Kód CPV

                  Popis

                  75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79611000-0; 79622000-0 [Zajišťování pomocného personálu]; 79624000-4 [Zajišťování ošetřovatelského personálu] a 79625000-1 [Zajišťování zdravotního personálu] od 85000000-9 do 85323000-9; 98133100-5, 98133000-4; 98200000-5; 98500000-8 [Soukromé domácnosti se zaměstnanci] a 98513000-2 až 98514000-9 [Služby pracovních sil v domácnostech, Služby zaměstnanců agentur v domácnostech, Služby administrativního personálu v domácnostech, Personál na dobu určitou v domácnostech, Pomocníci v domácnosti a Služebnictvo]

                  Zdravotní péče, sociální péče a související služby

                  85321000-5 a 85322000-2, 75000000-6 [Administrativa, ochrana a sociální zabezpečení], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; od 79995000-5 do 79995200-7; od 80000000-4 Vzdělávání a školení do 80660000-8; od 92000000-1 do 92700000-8
                  79950000-8 [Organizace výstav, veletrhů a kongresů], 79951000-5 [Organizace seminářů], 79952000-2 [Organizování akcí], 79952100-3 [Organizace kulturních akcí], 79953000-9 [Organizace festivalů], 79954000-6 [Organizace večírků], 79955000-3 [Organizace módních přehlídek], 79956000-0 [Organizace veletrhů a výstav]

                  Administrativa sociálních a vzdělávacích služeb, služeb zdravotní péče a kulturních služeb

                  75300000-9

                  Povinné sociální zabezpečení (1)

                  75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1

                  Poskytování dávek

                  98000000-3; 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 a 98130000-3

                  Jiné služby pro veřejnost, sociální služby a služby jednotlivcům včetně služeb poskytovaných odbory, politickými organizacemi, sdruženími mládeže a jinými službami organizovanými na základě členství

                  98131000-0

                  Služby náboženských organizací

                  55100000-1 do 55410000-7; 55521000-8 do 55521200-0 [55521000-8 Zabezpečování pohostinských služeb pro domácnosti, 55521100-9 Provozování pojízdných jídelen, 55521200-0 Dodávka jídel]
                  55520000-1 Zabezpečování pohostinských služeb pro zákazníky, 55522000-5 Zabezpečování pohostinských služeb pro dopravní podniky, 55523000-2 Zabezpečování pohostinských služeb pro jiné podniky nebo instituce, 55524000-9 Zabezpečování pohostinských služeb pro školy,
                  55510000-8 Provozování závodních jídelen, 55511000-5 Provozování závodních jídelen a jiných jídelen pro vyhrazené zákazníky, 55512000-2 Správa závodních jídelen, 55523100-3 Poskytování jídel pro školy,

                  Hotelové a restaurační služby

                  79100000-5 do 79140000-7; 75231100-5;

                  Právní služby v rozsahu nevyloučeném podle čl. 10 písm. d)

                  75100000-7 do 75120000-3; 75123000-4; 75125000-8 do75131000-3

                  Jiné administrativní služby a služby pro vládní instituce

                  75200000-8 do 75231000-4;

                  Zajišťování služeb pro veřejnost

                  75231210-9 do75231230-5; 75240000-0 do75252000-7; 794300000-7; 98113100-9

                  Služby související s vězením, služby v oblasti veřejné bezpečnosti a záchranné služby v rozsahu nevyloučeném podle čl. 10 písm. h)

                  79700000-1 do 79721000-4 [Vyhledávací a bezpečnostní služby, Bezpečnostní služby, Monitorovací poplašná zařízení, Strážní služby, Provádění dozoru, Sledovací systémy, Sledování uprchlíků, Hlídkování, Služby spojené s vydáváním identifikačních průkazů, Vyšetřování a Služby detektivních agentur] 79722000-1[Grafologické služby], 79723000-8 [Analýza odpadů]

                  Vyhledávací a bezpečnostní služby

                  98900000-2 [Služby poskytované extrateritoriálními organizacemi a institucemi] a 98910000-5 [Služby mezinárodních organizací a institucí]

                  Mezinárodní služby

                  64000000-6 [Poštovní a telekomunikační služby], 64100000-7 [Poštovní a kurýrní služby], 64110000-0 [Poštovní služby], 64111000-7 [Poštovní novinové služby], 64112000-4 [Poštovní listovní služby], 64113000-1 [Poštovní balíkové služby], 64114000-8 [Poštovní přepážkové služby], 64115000-5 [Pronájem poštovních schránek], 64116000-2 [Služby související s uskladněním poštovních zásilek], 64122000-7 [Vnitropodnikové poštovní a kurýrní služby]

                  Poštovní služby

                  50116510-9 [Protektorování pneumatik], 71550000-8 [Kovářské služby]

                  Různé služby

         (1)  Tato směrnice se na uvedené služby nevztahuje, jsou-li organizovány jako nehospodářské služby obecného zájmu. Členské státy mohou poskytování povinných sociálních služeb nebo jiných služeb organizovat jakožto služby obecného zájmu nebo jako nehospodářské služby obecného zájmu.

      PŘÍLOHA XV

         SROVNÁVACÍ TABULKA

                  Tato směrnice

                  Směrnice 2004/18/ES

                  Článek 1 odst. 1, 2, 4, 5 a 6

                  —

                  Článek 1 odst. 3

                  Článek 10

                  Čl. 2 odst. 1 bod 1

                  Čl. 1 odst. 9 první pododstavec

                  Čl. 2 odst. 1 bod 2

                  Čl. 7 písm. a)

                  Čl. 2 odst. 1 bod 3

                  —

                  Čl. 2 odst. 1 bod 4 písm. a)

                  Čl. 1 odst. 9 druhý pododstavec písm. a)

                  Čl. 2 odst. 1 bod 4 písm. b)

                  Čl. 1 odst. 9 druhý pododstavec písm. b)

                  Čl. 2 odst. 1 bod 4 písm. c)

                  Čl. 1 odst. 9 druhý pododstavec písm. c)

                  Čl. 2 odst. 1 bod 5

                  Čl. 1 odst. 2 písm. a)

                  Čl. 2 odst. 1 bod 6

                  Čl. 1 odst. 2 písm. b) první věta

                  Čl. 2 odst. 1 bod 7

                  Čl. 1 odst. 2 písm. b) druhá věta

                  Čl. 2 odst. 1 bod 8

                  Čl. 1 odst. 2 písm. c)

                  Čl. 2 odst. 1 bod 9

                  Čl. 1 odst. 2 písm. d)

                  Čl. 2 odst. 1 bod 10

                  Čl. 1 odst. 8 druhý pododstavec

                  Čl. 2 odst. 1 bod 11

                  Čl. 1 odst. 8 třetí pododstavec

                  Čl. 2 odst. 1 bod 12

                  Čl. 1 odst. 8 třetí pododstavec

                  Čl. 2 odst. 1 bod 13

                  Čl. 23 odst. 1

                  Čl. 2 odst. 1 bod 14

                  Čl. 1 odst. 10

                  Čl. 2 odst. 1 bod 15

                  —

                  Čl. 2 odst. 1 bod 16

                  Čl. 1 odst. 10

                  Čl. 2 odst. 1 bod 17

                  —

                  Čl. 2 odst. 1 bod 18

                  Čl. 1 odst. 12

                  Čl. 2 odst. 1 bod 19

                  Čl. 1 odst. 13

                  Čl. 2 odst. 1 bod 20

                  —

                  Čl. 2 odst. 1 bod 21

                  Čl. 1 odst. 11 písm. e)

                  Čl. 2 odst. 1 bod 22

                  —

                  Čl. 2 odst. 1 bod 23

                  —

                  Čl. 2 odst. 1 bod 24

                  —

                  Čl. 2 odst. 2

                  —

                  Čl. 3 odst. 1

                  —

                  Čl. 3 odst. 2 první pododstavec

                  —

                  Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec

                  Článek 22, čl. 1 odst. 2 písm. d)

                  Čl. 3 odst. 3

                  —

                  Čl. 3 odst. 4

                  —

                  Čl. 3 odst. 5

                  —

                  Čl. 3 odst. 6

                  —

                  Čl. 4

                  Články 7 a 67

                  Čl. 5 odst. 1

                  Čl. 9 odst. 1

                  Čl. 5 odst. 2

                  —

                  Čl. 5 odst. 3

                  Čl. 9 odst. 3; čl. 9 odst. 7 druhý pododstavec

                  Čl. 5 odst. 4

                  Čl. 9 odst. 2

                  Čl. 5 odst. 5

                  Čl. 9 odst. 9

                  Čl. 5 odst. 6

                  —

                  Čl. 5 odst. 7

                  Čl. 9 odst. 4

                  Čl. 5 odst. 8

                  Čl. 9 odst. 5 písm. a) první pododstavec

                  Čl. 5 odst. 9

                  Čl. 9 odst. 5 písm. b) první a druhý pododstavec

                  Čl. 5 odst. 10

                  Čl. 9 odst. 5 písm. a) třetí pododstavec
                  Čl. 9 odst. 5 písm. b) třetí pododstavec

                  Čl. 5 odst. 11

                  Čl. 9 odst. 7

                  Čl. 5 odst. 12

                  Čl. 9 odst. 6

                  Čl. 5 odst. 13

                  Čl. 9 odst. 8 písm. a)

                  Čl. 5 odst. 14

                  Čl. 9 odst. 8 písm. b)

                  Čl. 6 odst. 1-6

                  Článek 78; čl. 79 odst. 2 písm. a)

                  Čl. 6 odst. 7

                  Čl. 79 odst. 2 písm. d)

                  Článek 7

                  Článek 12, čl. 68 písm. a)

                  Čl. 8 první pododstavec

                  Článek 13, čl. 68 písm. b)

                  Čl. 8 druhý pododstavec

                  Čl. 1 odst. 15

                  Článek 9

                  Čl. 15, čl. 68 písm. b)

                  Čl. 10 písm. a)

                  Čl. 16 písm. a)

                  Čl. 10 písm. b)

                  Čl. 16 písm. b)

                  Čl. 10 písm. c)

                  Čl. 16 písm. c)

                  Čl. 10 písm. d)

                  —

                  Čl. 10 písm. e)

                  Čl. 16 písm. d)

                  Čl. 10 písm. f)

                  —

                  Čl. 10 písm. g)

                  Čl. 16 písm. e)

                  Čl. 10 písm. h)

                  —

                  Čl. 10 písm. i)

                  —

                  Čl. 10 písm. j)

                  —

                  Článek 11

                  Článek 18

                  Článek 12

                  —

                  Čl. 13 první pododstavec

                  Čl. 8 první pododstavec

                  Čl. 13 druhý pododstavec

                  Čl. 8 druhý pododstavec

                  Čl. 14 odst. 1

                  Čl. 16 písm. f)

                  Čl. 15 odst. 1 a 2

                  Článek 10 a 14, čl. 68 písm b)

                  Čl. 15 odst. 3

                  Článek 14, čl. 68 písm. b)

                  Článek 16

                  —

                  Čl. 17 odst. 1

                  Čl. 10 druhý pododstavec; článek 12 směrnice 2009/81/ES

                  Čl. 17 odst. 2

                  —

                  Čl. 18 odst. 1

                  Článek 2

                  Čl. 18 odst. 2

                  —

                  Čl. 19 odst. 1

                  Čl. 4 odst. 1

                  Čl. 19 odst. 2 a 3

                  Čl. 4 odst. 2

                  Čl. 20 odst. 1

                  Článek 19

                  Čl. 20 odst. 2

                  Čl. 19 druhý pododstavec

                  Čl. 21 odst. 1

                  Článek 6

                  Čl. 21 odst. 2

                  —

                  Čl. 22 odst. 1

                  Čl. 42 odst. 1, 2 a 4; čl. 71 odst. 1

                  Čl. 22 odst. 2

                  —

                  Čl. 22 odst. 3

                  Čl. 42 odst. 3; čl. 71 odst. 2

                  Čl. 22 odst. 4

                  —

                  Čl. 22 odst. 5

                  —

                  Čl. 22 odst. 6

                  Čl. 42 odst. 5 a 6; čl. 71 odst. 3

                  Čl. 22 odst. 7 první pododstavec

                  Čl. 79 odst. 2 písm. g)

                  Čl. 22 odst. 7 druhý a třetí pododstavec

                  —

                  Čl. 23 odst. 1

                  Čl. 1 odst. 14 první pododstevc

                  Čl. 23 odst. 2

                  Čl. 79 odst. 2 písm. e) a f)

                  Článek 24

                  —

                  Článek 25

                  Článek 5

                  Čl. 26 odst. 1

                  Článek 28 první pododstavec

                  Čl. 26 odst. 2

                  Článek 28 druhý pododstavec

                  Čl. 26 odst. 3

                  —

                  Čl. 26 odst. 4

                  Článek 28 druhý pododstavec; čl. 30 odst. 1

                  Čl. 26 odst. 5 první pododstavec

                  Čl. 35 odst. 2

                  Čl. 26 odst. 5 druhý pododstavec

                  —

                  Čl. 26 odst. 6

                  Čl. 28 druhý pododstavec

                  Čl. 27 odst. 1 první pododstavec

                  Čl. 1 odst. 11 písm. a)

                  Čl. 27 odst. 1 druhý a třetí pododstavec

                  Čl. 38 odst. 2;

                  Čl. 27 odst. 2

                  Čl. 38 odst. 4

                  Čl. 27 odst. 3

                  —

                  Čl. 27 odst. 4

                  —

                  Čl. 28 odst. 1

                  Čl. 38 odst. 3 písm. a); čl. 1 odst. 11 písm. b)

                  Čl. 28 odst. 2

                  Čl. 1 odst. 11 písm. b); čl. 38 odst. 3 písm b); čl. 44 odst. 3 první věta

                  Čl. 28 odst. 3

                  Čl. 38 odst. 4

                  Čl. 28 odst. 4

                  —

                  Čl. 28 odst. 5

                  —

                  Čl. 28 odst. 6

                  Čl. 38 odst. 8

                  Čl. 29 odst. 1první pododstavec

                  Čl. 1 odst. 11 písm. d)

                  Čl. 29 odst. 1 druhý až třetí pododstavec

                  —

                  Čl. 29 odst. 1 čtvrtý pododstavec

                  Čl. 38, odst. 3 písm. a) a b)

                  Čl. 29 odst. 2

                  Čl. 1 odst. 11 písm. d); čl. 44, odst. 3, první věta

                  Čl. 29 odst. 3

                  Čl. 30 odst. 2

                  Čl. 29 odst. 4

                  —

                  Čl. 29 odst. 5

                  Čl. 30 odst. 3

                  Čl. 29 odst. 6

                  Čl. 30 odst. 4

                  Čl. 29 odst. 7

                  Čl. 30 odst. 2

                  Čl. 30 odst. 1

                  Čl. 1 odst. 11 písm. c); čl. 38 odst. 3; čl. 44 odst. 3 první věta

                  Čl. 30 odst. 2

                  Čl. 29 odst. 2 odst. 7

                  Čl. 30 odst. 3

                  Čl. 29 odst. 3;

                  Čl. 30 odst. 4

                  Čl. 29 odst. 4

                  Čl. 30 odst. 5

                  Čl. 29 odst. 5

                  Čl. 30 odst. 6

                  Čl. 29 odst. 6

                  Čl. 30 odst. 7

                  Čl. 29 odst. 7

                  Čl. 30 odst. 8

                  Čl. 29 odst. 8

                  Článek 31

                  —

                  Čl. 32 odst. 1

                  Čl. 31 první věta

                  Čl. 32 odst. 2 písm. a)

                  Čl. 31 bod 1 písm. a)

                  Čl. 32 odst. 2 písm. b)

                  Čl. 31 bod 1 písm. b)

                  Čl. 32 odst. 2 písm. c)

                  Čl. 31 bod 1 písm. c)

                  Čl. 32 odst. 3 písm. a)

                  Čl. 31 bod 2 písm. a)

                  Čl. 32 odst. 3 písm. b)

                  Čl. 31 bod 2 písm. b)

                  Čl. 32 odst. 3 písm. c)

                  Čl. 31 bod 2 písm. c)

                  Čl. 32 odst. 3 písm. d)

                  Čl. 31 bod 2 písm. d)

                  Čl. 32 odst. 4

                  Čl. 31 bod 3

                  Čl. 32 odst. 5

                  Čl. 31 bod 4 písm. b)

                  Čl. 33 odst. 1

                  Čl. 32 odst. 1; čl. 1 odst. 5; čl. 32 odst. 2 první a čtvrtý pododstavec

                  Čl. 33 odst. 2

                  Čl. 32 odst. 2 druhý a třetí pododstavec

                  Čl. 33 odst. 3

                  Čl. 32 odst. 3

                  Čl. 33 odst. 4

                  Čl. 32 odst. 4

                  Čl. 33 odst. 5

                  Čl. 32 odst. 4

                  Čl. 34 odst. 1

                  Čl. 33 odst. 1; čl. 1 odst. 6

                  Čl. 34 odst. 2

                  Čl. 33 odst. 2

                  Čl. 34 odst. 3

                  Čl. 33 odst. 2 in fine

                  Čl. 34 odst. 4

                  Čl. 33 odst. 3

                  Čl. 34 odst. 5

                  Čl. 33 odst. 4

                  Čl. 34 odst. 6

                  Čl. 33 odst. 6

                  Čl. 34 odst. 7

                  —

                  Čl. 34 odst. 8

                  —

                  Čl. 34 odst. 9

                  Čl. 33 odst. 7 třetí pododstavec

                  Čl. 35 odst. 1 první pododstavec

                  Čl. 54 odst. 1;

                  Čl. 35 odst. 1 druhý a třetí pododstavec

                  Čl. 1 odst. 7

                  Čl. 35 odst. 2

                  Čl. 54 odst. 2 první a druhý pododstavec

                  Čl. 35 odst. 3

                  Čl. 54 odst. 2 třetí pododstavec

                  Čl. 35 odst. 4

                  Čl. 54 odst. 3

                  Čl. 35 odst. 5

                  Čl. 54 odst. 4

                  Čl. 35 odst. 6

                  Čl. 54 odst. 5

                  Čl. 35 odst. 7

                  Čl. 54 odst. 6

                  Čl. 35 odst. 8

                  Čl. 54 odst. 7

                  Čl. 35 odst. 9

                  Čl. 54 odst. 8 první pododstavec

                  Článek 36

                  —

                  Čl. 37 odst. 1

                  Čl. 11 odst. 1

                  Čl. 37 odst. 2

                  Čl. 11 odst. 2

                  Čl. 37 odst. 3

                  —

                  Čl. 37 odst. 4

                  Čl. 11 odst. 2

                  Článek 38

                  —

                  Článek 39

                  —

                  Čl. 40

                  8. bod odůvodnění

                  Čl. 41

                  —

                  Čl. 42 odst. 1

                  Čl. 23 odst. 1

                  Čl. 42 odst. 2

                  Čl. 23 odst. 2

                  Čl. 42 odst. 3

                  Čl. 23 odst. 3

                  Čl. 42 odst. 4

                  Čl. 23 odst. 8

                  Čl. 42 odst. 5

                  Čl. 23 odst. 4 první pododstavec

                  Čl. 42 odst. 6

                  Čl. 23 odst. 5 první a druhý pododstavec

                  Čl. 43 odst. 1

                  Čl. 23 odst. 6

                  Čl. 43 odst. 2

                  Čl. 23 odst. 6 první odrážka

                  Čl. 44 odst. 1

                  Čl. 23 odst. 4 druhý pododstavec; čl. 23 odst. 5 druhý a třetí pododstavec; čl. 23 odst. 6 druhý pododstavec; čl. 23 odst. 7

                  Čl. 44 odst. 2

                  Čl. 23 odst. 4 první pododstavec, odst. 5 první pododstavec, odst. 6 první pododstavec

                  Čl. 44 odst. 3

                  —

                  Čl. 45 odst. 1

                  Čl. 24 odst. 1 a 2

                  Čl. 45 odst. 2

                  Čl. 24 odst. 3

                  Čl. 45 odst. 3

                  Čl. 24 odst. 4

                  Článek 46

                  —

                  Čl. 47 odst. 1

                  Čl. 38 odst. 1

                  Čl. 47 odst. 2

                  Čl. 38 odst. 7

                  Čl. 47 odst. 3

                  Čl. 38 odst. 7

                  Čl. 48 odst. 1

                  Čl. 35 odst. 1; čl. 36 odst. 1

                  Čl. 48 odst. 2

                  —

                  Článek 49

                  Čl. 35 odst. 2; čl. 36 odst. 1

                  Čl. 50 odst. 1 až 3

                  Čl. 35 odst. 4 první až třetí pododstavec; čl. 36, odst. 1

                  Čl. 50 odst 4

                  Čl. 35 odst. 4 pátý pododstavec

                  Čl. 51 odst. 1

                  Čl. 36 odst. 1; čl. 79 odst. 1 písm. a)

                  Čl. 51 odst. 2

                  Čl. 51 odst. 2

                  Čl. 36 odst. 2

                  Čl. 36 odst. 3 a odst. 4 druhý pododstavec

                  Čl. 51 odst. 3

                  Čl. 36 odst. 4 první pododstavec

                  Čl. 51 odst. 4

                  —

                  Čl. 51 odst. 5 první pododstavec

                  Čl. 36 odst. 7

                  Čl. 51 odst. 5 druhý pododstavec

                  Čl. 36 odst. 8

                  Čl. 51 odst. 6

                  Článek 37

                  Čl. 52 odst. 1

                  Čl. 36 odst. 5 první pododstavec

                  Čl. 52 odst. 2 a 3

                  Čl. 36 odst. 5 druhý a třetí pododstavec

                  Čl. 53 odst. 1

                  Čl. 38 odst. 6

                  Čl. 53 odst. 2

                  Čl. 39 odst. 2

                  Čl. 54 odst. 1

                  Čl. 40 odst. 1

                  Čl. 54 odst. 2

                  Čl. 40 odst. 2

                  Čl. 55 odst. 1

                  Čl. 41 odst. 1

                  Čl. 55 odst. 2

                  Čl. 41 odst. 2

                  Čl. 55 odst. 3

                  Čl. 41 odst. 3

                  Čl. 56 odst. 1 první pododstavec

                  Čl. 44 odst. 1

                  Čl. 56 odst. 1 druhý pododstavec

                  —

                  Čl. 56 odst. 2

                  —

                  Čl. 56 odst. 3

                  —

                  Čl. 56 odst. 4

                  —

                  Čl. 57 odst. 1,

                  Čl. 45 odst. 1

                  Čl. 57 odst. 2

                  Čl. 45 odst. 2 písm. e) a f)

                  Čl. 57 odst. 3

                  Čl. 45 odst. 1 druhý pododstavec

                  Čl. 57 odst. 4

                  Čl. 45 odst. 2

                  Čl. 57 odst. 5

                  —

                  Čl. 57 odst. 6

                  —

                  Čl. 57 odst. 7

                  Čl. 45 odst. 1 druhý pododstavec a odst. 2 druhý pododstavec

                  Čl. 58 odst. 1

                  Čl. 44 odst. 1 a odst. 2 první a druhý pododstavec

                  Čl. 58 odst. 2

                  Článek 46

                  Čl. 58 odst. 3

                  Článek 47

                  Čl. 58 odst. 4

                  Článek 48

                  Čl. 58 odst. 5

                  Čl. 44 odst. 2

                  Článek 59

                  —

                  Čl. 60 odst 1

                  Čl. 47, odst. 4 až 5; čl. 48, odst. 6

                  Čl. 60 odst. 2

                  Čl. 45 odst. 3

                  Čl. 60 odst. 3 a 4

                  Čl. 47 odst 1 a 5; čl. 48 odst. 2

                  Čl. 60 odst. 5

                  —

                  Článek 61

                  —

                  Čl. 62 odst. 1

                  Článek 49

                  Čl. 62 odst. 2

                  Článek 50

                  Čl. 62 odst. 3

                  —

                  Čl. 63 odst. 1

                  Čl. 47 odst. 2 a 3; čl. 48 odst. 3 a 4

                  Čl. 63 odst. 2

                  —

                  Čl. 64 odst. 1

                  Čl. 52 odst. 1; čl. 52 odst. 7

                  Čl. 64 odst. 2 první pododstavec

                  Čl. 52 odst. 1 druhý pododstavec

                  Čl. 64 odst. 2 druhý pododstavec

                  Čl. 52 odst. 1 třetí pododstavec

                  Čl. 64 odst. 3

                  Čl. 52 odst. 2

                  Čl. 64 odst. 4

                  Čl. 52 odst. 3

                  Čl. 64 odst. 5 první pododstavec

                  Čl. 52 odst. 4 první pododstavec

                  Čl. 64 odst. 5 druhý pododstavec

                  Čl. 52 odst. 4 druhý pododstavec

                  Čl. 64 odst. 6 první pododstavec

                  Čl. 52 odst. 5 první pododstavec

                  Čl. 64 odst. 6 druhý pododstavec

                  Čl. 52 odst. 6

                  Čl. 64 odst. 7

                  Čl. 52 odst. 5 druhý pododstavec

                  Čl. 64 odst. 8

                  —

                  Článek 65

                  Čl. 44 odst. 3

                  Článek 66

                  Čl. 44 odst. 4

                  Čl. 67 odst. 1

                  Čl. 53 odst. 1

                  Čl. 67 odst. 2

                  Čl. 53 odst. 1

                  Čl. 67 odst. 3

                  —

                  Čl. 67 odst. 4

                  1. bod odůvodnění; 46. bod odůvodnění třetí pododstavec

                  Čl. 67 odst. 5

                  Čl. 53 odst. 2

                  Článek 68

                  —

                  Čl. 69 odst. 1

                  Čl. 55 odst. 1

                  Čl. 69 odst. 2 písm. a)

                  Čl. 55 odst. 1 druhý pododstavec písm. a)

                  Čl. 69 odst. 2 písm. b)

                  Čl. 55 odst. 1 druhý pododstavec písm. b)

                  Čl. 69 odst. 2 písm. c)

                  Čl. 55 odst. 1 druhý pododstavec písm. c)

                  Čl. 69 odst. 2 písm. d)

                  Čl. 55 odst. 1 druhý pododstavec písm. d)

                  Čl. 69 odst. 2 písm. e)

                  —

                  Čl. 69 odst. 2 písm. f)

                  Čl. 55 odst. 1 druhý pododstavec písm. e)

                  Čl. 69 odst. 3 první pododstavec

                  Čl. 55 odst. 2

                  Čl. 69 odst. 3 druhý pododstavec

                  —

                  Čl. 69 odst. 4

                  Čl. 55 odst. 3

                  Čl. 69 odst. 5

                  —

                  Článek 70

                  Článek 26

                  Čl. 71 odst. 1

                  —

                  Čl. 71 odst. 2

                  Čl. 25 první pododstavec

                  Čl. 71 odst. 3

                  —

                  Čl. 71 odst. 4

                  Čl. 25 druhý pododstavec

                  Čl. 71 odst. 5 až 8

                  —

                  Článek 72

                  —

                  Článek 73

                  —

                  Článek 74

                  —

                  Článek 75

                  —

                  Článek 76

                  —

                  Článek 77

                  —

                  Článek 78

                  Článek 67 odst. 2

                  Čl. 79 odst. 1 a 2

                  Článek 69 odst. 1 a 2

                  Čl. 79 odst. 3

                  Čl. 70 odst. 1; čl. 79 odst. 1 písm. a)

                  Čl. 80 odst. 1

                  —

                  Čl. 80 odst. 2

                  Čl. 66 odst. 2

                  Čl. 80 odst. 3

                  Článek 72

                  Článek 81

                  Článek 73

                  Článek 82

                  Článek 74

                  Čl. 83 odst. 1

                  Čl. 81 první pododstavec

                  Čl. 84 odst. 2 až 6

                  —

                  Článek 84

                  Článek 43

                  Článek 85

                  —

                  Článek 86

                  —

                  Článek 87

                  Čl. 77 odst. 3 a 4

                  Článek 88

                  Čl. 77 odst. 5

                  Čl. 89 odst. 1 a 2

                  Čl. 77 odst. 1 a 2

                  Čl. 89 odst 3.

                  —

                  Čl. 90 odst. 1

                  Čl. 80 odst. 1 první pododstavec

                  Čl. 90 odst. 2 až 5

                  —

                  Čl. 90 odst. 6

                  Čl. 80 odst. 1 druhý pododstavec

                  Článek 91

                  Článek 82

                  Článek 92

                  —

                  Článek 93

                  Článek 83

                  Článek 94

                  Článek 84

                  Příloha I

                  Příloha IV

                  Příloha II

                  Příloha I

                  Příloha III

                  Příloha V

                  —

                  Příloha III

                  Příloha IV písm. a) až (f)

                  Příloha X písm. b) až h)

                  Příloha IV písm. g)

                  —

                  Příloha V - část A

                  Příloha VII - A

                  Příloha V - část B - I

                  Příloha VII - A

                  Příloha V - část B - II

                  —

                  Příloha V - část C

                  Příloha VII - A

                  Příloha V - část D

                  Příloha VII - A

                  Příloha V - část E

                  Příloha VII - D

                  Příloha V - část F

                  Příloha VII - D

                  Příloha V - část G

                  —

                  Příloha V - část H

                  —

                  Příloha V - část I

                  —

                  Příloha V - část J

                  —

                  Příloha VI

                  Čl. 54 odst. 3 písm. a) až f)

                  Příloha VII

                  Příloha VI

                  Příloha VIII

                  Příloha VIII

                  Příloha IX odst. 1

                  Čl. 40 odst. 5

                  Příloha IX odst. 2

                  —

                  Příloha X

                  —

                  Příloha XI

                  Příloha IX A, B, C

                  Příloha XII část I

                  Čl. 47 odst. 1

                  Příloha XII část II

                  Čl. 48 odst. 2

                  Příloha XIII

                  —

                  Příloha XIV

                  Příloha II

                  Příloha XV

                  Příloha XII