title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/97/ES ze dne 22. prosince 1998, kterou se mění směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv, pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku

text:
Důležité právní upozornění

|

31998L0097

Úřední věstník L 018 , 23/01/1999 S. 0060 - 0061

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/97/ESze dne 22. prosince 1998,kterou se mění směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv, pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a ŠvédskuEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],v souladu s postupem stanoveným v článku 189b Smlouvy [3],vzhledem k tomu, že se v článku 69 a příloze VIII bodě 4, v článku 84 a v příloze X bodě 2 a v článku 112 a v příloze XII bodě 4 aktu o přistoupení z roku 1994, který se týká Rakouska, Finska a Švédska, stanoví, že článek 7 směrnice 76/116/EHS [4], pokud se týká obsahu kadmia v hnojivech, se do 1. ledna 1999 na tyto členské státy nevztahuje a že uvedená ustanovení aktu o přistoupení budou do 31. prosince 1998 přezkoumána postupy Společenství;vzhledem k tomu, že uvedené přezkoumání nelze do 31. prosince 1998 dokončit, neboť v mnoha členských státech chybějí data o expozici nezbytná pro zhodnocení rizika, které kadmium obsažené v hnojivech představuje pro zdraví a životní prostředí; že je nezbytné pokračovat po tomto datu v práci na přezkoumání;vzhledem k tomu, že by další práce měla zhodnotit, jaké riziko představuje v členských státech kadmium obsažené v hnojivech, zejména pro zdraví exponovaných skupin populace a pro životní prostředí; že toto hodnocení lze dokončit až za několik let;vzhledem k tomu, že bylo zahájeno posuzování rizik spojených s kadmiem v rámci nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek [5]; že výsledky budou k dispozici až za několik let;vzhledem k tomu, že vedle povinnosti provést přezkoumání podle aktu o přistoupení z roku 1994 lze o přepracování právních předpisů Společenství kdykoli rozhodnout na základě postupů Společenství; že v právních předpisech Společenství mohou být na přechodnou dobu stanoveny odchylky pro určité členské státy, aby byla zohledněna jejich zvláštní situace,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1V článku 7 směrnice 76/116/EHS se doplňují nové pododstavce, které znějí:"Rakousko, Finsko a Švédsko však mohou zakázat, aby byla na jejich území uváděna na trh hnojiva obsahující kadmium v koncentracích vyšších, než které byly ke dni přistoupení stanoveny na vnitrostátní úrovni. Tato odchylka je použitelná od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001.Po konzultaci s členskými státy a dotčenými osobami Komise přezkoumá do 31. prosince 2001 potřebu přijmout předpisy na úrovni Společenství pro obsah kadmia v hnojivech."Článek 2Rakouská republika, Finská republika a Švédské království přijmou a zveřejní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince 1998.Tato opatření přijatá členskými státy podle prvního odstavce musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice je určena Rakouské republice, Finské republice a Švédskému království.V Bruselu dne 22. prosince 1998.Za Evropský parlamentpředsedaJ. M. Gil-roblesZa RadupředsedaC. Einem[1] Úř. věst. C 108, 7.4.1998, s. 83.[2] Úř. věst. C 214, 10.7.1998, s. 15.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 16. července 1998 (Úř. věst. C 292, 21.9.1998, s. 117), společný postoj Rady ze dne 13. října 1998 (Úř. věst. C 388, 14.12.1998, s. 1) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 3. prosince 1998 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne 14. prosince 1998.[4] Úř. věst. L 24, 30.1.1976, s. 21. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Rady 97/63/ES (Úř. věst. L 335, 6.12.1997, s. 15).[5] Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1.--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/44/ES ze dne 6. září 2006 o jakosti sladkých vod vyžadujících ochranu nebo zlepšení pro podporu života ryb   (Text s významem pro EHP)

text:
               25.9.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 264/20

      SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2006/44/ES

   ze dne 6. září 2006
   o jakosti sladkých vod vyžadujících ochranu nebo zlepšení pro podporu života ryb
   (Kodifikované znění)
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   po konzultaci s Výborem regionů,
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Rady 78/659/EHS ze dne 18. července 1978 o jakosti sladkých vod vyžadujících ochranu nebo zlepšení pro podporu života ryb (3) byla několikrát podstatně změněna (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by uvedená směrnice měla být kodifikována.

               (2)

               Ochrana a zlepšení životního prostředí vyžaduje určitá opatření k ochraně vod před znečištěním, včetně sladkých vod vhodných pro podporu života ryb.

               (3)

               Z ekologického a hospodářského hlediska je nutné chránit rybí populaci před různými škodlivými důsledky způsobenými vypouštěním znečišťujících látek do vod, zejména před snižováním počtu ryb náležejících k určitému druhu, a dokonce v některých případech i před vyhynutím mnoha těchto druhů.

               (4)

               Cílem rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (5) je dosažení úrovně jakosti povrchových vod, která nepředstavuje rizika pro životní prostředí ani na ně nemá vážný dopad.

               (5)

               Nesoulad v předpisech platných v různých členských státech pro jakost sladkých vod pro podporu života ryb může vytvářet nerovné podmínky pro hospodářskou soutěž, a tím přímo ovlivnit fungování vnitřního trhu.

               (6)

               Pro dosažení cílů této směrnice by měly členské státy vymezit vody, na které ji budou používat, a stanovit mezní hodnoty odpovídající určitým ukazatelům. Takto vymezené vody budou muset vyhovět těmto hodnotám do pěti let od jejich vymezení.

               (7)

               Mělo by být přijato ustanovení, podle kterého se sladké vody vhodné pro podporu života ryb za určitých podmínek považují za vyhovující příslušným hodnotám ukazatelů, a to i v případě, kdy určitý procentní podíl odebraných vzorků neodpovídá uvedeným mezním hodnotám.

               (8)

               K zajištění kontroly jakosti sladkých vod vhodných pro podporu života ryb by měl být odebírán minimální počet vzorků a měla by se provádět měření ukazatelů uvedených v příloze. Takové vzorkování může být omezeno nebo přerušeno v závislosti na jakosti vod.

               (9)

               Určité přírodní poměry se vymykají kontrole členských států, a je proto nutné poskytnout v určitých případech možnost odchýlit se od této směrnice.

               (10)

               Technický a vědecký pokrok si může vyžádat rychlé přizpůsobení některých požadavků stanovených v příloze I. S cílem usnadnit zavádění opatření potřebných k tomuto účelu by měl být stanoven postup, jímž by byla založena úzká spolupráce členských států a Komise v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6).

               (11)

               Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu stanovených v příloze III části B,

         PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   1.   Tato směrnice se týká jakosti sladkých vod a vztahuje se na vody, jež členské státy vymezily jako vody vyžadující ochranu nebo zlepšení jakosti, aby byly vhodné pro život ryb.
   2.   Tato směrnice se nevztahuje na vody v přírodních nebo umělých rybnících využívaných pro intenzivní chov ryb.
   3.   Cílem této směrnice je ochrana nebo zlepšení jakosti tekoucích nebo stojatých sladkých vod, které jsou nebo by mohly být, pokud bude sníženo nebo odstraněno znečištění, vhodné pro život ryb náležejících k:

               a)

               původním druhům zajišťujícím přirozenou rozmanitost;

               b)

               druhům, jejichž přítomnost je příslušnými orgány členských států považována za vhodnou pro účely vodního hospodářství.

         4.   Pro účely této směrnice se rozumí:

               a)

               „lososovými vodami“ vody, které jsou nebo by mohly být vhodné pro život ryb náležejících k druhům, jako jsou losos obecný (Salmo salar), pstruh obecný (Salmo trutta), lipan podhorní (Thymallus thymallus) a síh nebo maréna (Coregonus);

               b)

               „kaprovými vodami“ vody, které jsou nebo by mohly být vhodné pro život ryb náležejících ke kaprovitým (Cyprinidae) nebo k jiným druhům, jako jsou štika obecná (Esox lucius), okoun říční (Perca fluviatilis) a úhoř říční (Anguilla anguilla).

         Článek 2
   Fyzikální a chemické ukazatele používané pro vody, které vymezily členské státy, jsou uvedeny v příloze I.
   Pro účely použití těchto ukazatelů jsou vody rozděleny na vody lososové a vody kaprové.
   Článek 3
   1.   Pro vymezené vody stanoví členské státy hodnoty ukazatelů uvedené v příloze I, pokud jsou ve sloupci G nebo I hodnoty uvedeny. Hodnoty musí vyhovět poznámkám v obou sloupcích.
   2.   Členské státy se zřetelem na zásadu stanovenou v článku 8 nestanoví mírnější hodnoty než hodnoty uvedené v příloze I ve sloupci I a usilují o dosažení hodnot ve sloupci G.
   Článek 4
   1.   Členské státy provedou vymezení lososových vod a kaprových vod a mohou poté provádět další vymezení.
   2.   Členské státy mohou se zřetelem na zásadu stanovenou v článku 8 vymezení určitých vod přezkoumat, zejména v důsledku skutečností, které nebylo možno v době vymezení předvídat.
   Článek 5
   Členské státy připraví programy ke snížení znečištění a k zajištění toho, že vymezené vody vyhoví do pěti let po vymezení podle článku 4 jak hodnotám stanoveným členskými státy podle článku 3, tak poznámkám ve sloupcích G a I přílohy I.
   Článek 6
   1.   Pro účely provádění článku 5 se vymezené vody považují za vyhovující této směrnici, pokud vzorky těchto vod odebírané s minimální četností, která je uvedena v příloze I, na stejném místě vzorkování a po dobu dvanácti měsíců prokáží, že vyhovují jak hodnotám stanoveným členskými státy podle článku 3, tak poznámkám ve sloupcích G a I přílohy I, pokud jde o:

               a)

               95 % vzorků pro ukazatele: reakce vody, BSK5, dusitany, volný amoniak, amonné ionty celkem, celkový zbytkový chlor, veškerý zinek a rozpuštěná měď; pokud je četnost vzorkování nižší než jednou měsíčně, musí vyhovovat výše uvedeným hodnotám i poznámkám všechny vzorky;

               b)

               procentní podíly uvedené v příloze I pro ukazatele: teplota a rozpuštěný kyslík;

               c)

               průměrnou koncentraci stanovenou pro ukazatel: nerozpuštěné látky.

         2.   Při výpočtu procentních podílů podle odstavce 1 se nevezmou v úvahu hodnoty vyšší, než jsou hodnoty stanovené členskými státy podle článku 3 a poznámky uvedené ve sloupcích G a I přílohy I, pokud jsou důsledkem povodní nebo jiných přírodních katastrof.
   Článek 7
   1.   Příslušné orgány členských států budou provádět vzorkování, jehož minimální četnost je stanovena v příloze I.
   2.   Tam, kde příslušný orgán zjistí, že jakost vymezených vod je značně vyšší než jakost, která by vyplývala z používání hodnot stanovených podle článku 3 a poznámek ve sloupcích G a I přílohy I, smí být četnost vzorkování snížena. Tam, kde se nevyskytuje žádné znečištění nebo žádné riziko zhoršení jakosti vod, může příslušný orgán rozhodnout, že vzorkování není nutné.
   3.   Pokud vzorkování prokáže, že hodnoty stanovené podle článku 3 nebo poznámky ve sloupcích G a I přílohy I nejsou dodrženy, příslušný orgán zjistí, zda je to důsledkem náhody, přírodního jevu nebo znečištění, a učiní příslušná opatření.
   4.   Přesné místo vzorkování, jeho vzdálenost od nejbližšího místa vypouštění znečišťujících látek a hloubku odběru stanoví příslušný orgán každého členského státu, zejména na základě místních podmínek životního prostředí.
   5.   Referenční metody rozboru pro ukazatele jsou uvedeny v příloze I. Laboratoře, které používají jiné metody, musí zaručit, že obdržené výsledky jsou rovnocenné nebo srovnatelné v porovnání s metodami uvedenými v příloze I.
   Článek 8
   Provádění opatření přijatých podle této směrnice nesmí v žádném případě vést, ať přímo, nebo nepřímo, ke zvýšenému znečištění sladkých vod.
   Článek 9
   Členské státy mohou pro vymezené vody kdykoli stanovit přísnější hodnoty, než jsou hodnoty stanovené v této směrnici. Mohou rovněž přijmout ustanovení, která se týkají jiných ukazatelů, než jsou ukazatele uvedené v této směrnici.
   Článek 10
   Pokud sladké vody překračují nebo tvoří státní hranice mezi členskými státy a jeden z těchto států zvažuje vymezení těchto vod, členské státy se navzájem poradí a stanoví úseky těchto vod, pro něž by měla být tato směrnice používána, a důsledky vyplývající ze společných jakostních cílů; tyto důsledky stanoví po řádných konzultacích každý dotčený stát. Těchto porad se může zúčastnit Komise.
   Článek 11
   Členské státy se mohou od této směrnice odchýlit v případě:

               a)

               určitých ukazatelů v příloze I označených indexem (0) kvůli mimořádným povětrnostním nebo zvláštním zeměpisným podmínkám;

               b)

               že vymezené vody podléhají přírodnímu obohacování určitými látkami, takže nejsou dodržovány hodnoty stanovené v příloze I.
               Přírodním obohacováním se rozumí proces, při němž bez lidského zásahu přijímá dané vodní těleso z půdy určité látky v ní obsažené.

         Článek 12
   Změny potřebné pro přizpůsobení technickému a vědeckému pokroku a týkající se hodnot ukazatelů G a metod rozborů, obsažených v příloze I, se přijímají postupem podle čl. 13 odst. 2.
   Článek 13
   1.   Komisi je nápomocen Výbor pro přizpůsobování technickému a vědeckému pokroku (dále jen „výbor“).
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
   Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
   3.   Výbor přijme svůj jednací řád.
   Článek 14
   Pro účely uplatňování této směrnice poskytnou členské státy Komisi informace o:

               a)

               vodách vymezených podle čl. 4 odst. 1 ve formě soupisu;

               b)

               přezkoumání vymezení určitých vod podle čl. 4 odst. 2;

               c)

               ustanoveních přijatých za účelem stanovení nových ukazatelů podle článku 9;

               d)

               použitých odchylkách od hodnot uvedených v sloupci I přílohy I.

         Obecně pak poskytnou členské státy Komisi na její odůvodněnou žádost veškeré informace potřebné pro uplatňování této směrnice.
   Článek 15
   Členské státy podávají v tříletých odstupech a poprvé za období od roku 1993 do roku 1995 Komisi informace o provádění této směrnice, a to v podobě zprávy za příslušný úsek péče o životní prostředí, která pojedná i o dalších směrnicích Společenství, jež se k tomuto úseku vztahují. Zpráva bude vypracována na základě dotazníku nebo osnovy, které sestaví Komise postupem uvedeným v článku 6 směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. prosince 1991, kterou se normalizují a racionalizují zprávy o provádění některých směrnic týkajících se životního prostředí (7). Dotazník nebo osnova bude členským státům odeslána šest měsíců před začátkem období, jehož se zpráva týká. Komisi bude zpráva odeslána do devíti měsíců od konce tříletého období, jehož se týká.
   Komise uveřejní zprávu o provádění této směrnice v celém Společenství do devíti měsíců od obdržení zpráv členských států.
   Článek 16
   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 17
   Směrnice 78/659/EHS se zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu stanovených v příloze III části B.
   Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.
   Článek 18
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 19
   Tato směrnice je určena členským státům.

      Ve Štrasburku dne 6. září 2006.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            předsedkyně

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  Úř. věst. C 117, 30.4.2004, s. 11.

      (2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 21. dubna 2004 (Úř. věst. C 104 E, 30.4.2004, s. 545) a rozhodnutí Rady ze dne 25. dubna 2006.

      (3)  Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

      (4)  Viz příloha III část A.

      (5)  Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (7)  Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 48. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      PŘÍLOHA I
      SEZNAM UKAZATELŮ

                  Ukazatel

                  Lososové vody

                  Kaprové vody

                  Metoda rozboru nebo dohledu

                  Minimální četnost vzorkování a stanovení

                  Poznámky

                  G

                  I

                  G

                  I

                              1.

                              Teplota (°C)

                  1.

                  Teplota měřená po proudu od místa vypouštění tepelné energie (na konci směšovací zóny) nesmí být vyšší než neovlivněná hodnota o:

                  Měření teploty

                  Týdně, jak proti, tak i po proudu od místa vypouštění tepelné energie.

                  Musí být vyloučeny náhlé výkyvy teploty.

                  1,5 °C

                  3 °C

                  O zeměpisně ohraničených odchylkách mohou členské státy rozhodnout za zvláštních podmínek, pokud příslušný orgán může prokázat, že vyvážený vývoj rybí populace neohrožují žádné škodlivé vlivy.

                  2.

                  Vypouštění tepelné energie nesmí způsobit po proudu od místa vypouštění (na konci směšovací zóny) zvýšení teploty na hodnoty vyšší než:

                  21,5 (0)

                  28 (0)

                  10 (0)

                  10 (0)

                  Teplota 10 °C platí pouze pro dobu rozmnožování druhů, které pro reprodukci potřebují studenou vodu, a pouze pro vody, ve kterých se takové druhy mohou vyskytovat.

                  Teplotní limit však smí být překročen po dobu 2 % dotčeného období.

                              2.

                              Rozpuštěný kyslík
                              (mg/l O2)

                  50 % ≥ 9
                  100 % ≥ 7

                  50 % ≥ 9

                  50 % ≥ 8
                  100 % ≥ 5

                  50 % ≥ 7

                  Winklerova metoda nebo užití selektivních elektrod (elektrochemická metoda).

                  Měsíčně minimálně jeden vzorek reprezentující nízkou hladinu kyslíku ve dni vzorkování.
                  Jsou-li ale možné velké denní rozdíly, měly by být v jednom dni odebrány minimálně dva vzorky.

                  Pokud koncentrace O2 klesne pod 6 mg/l, musí být použit čl. 7 odst. 3. Příslušný orgán prověří, zda tato situace nebude mít škodlivé důsledky pro vyvážený vývoj rybí populace.

                  Pokud koncentrace O2 klesne pod 4 mg/l, musí být použit čl. 7 odst. 3. Příslušný orgán prověří, zda tato situace nebude mít škodlivé důsledky pro vyvážený vývoj rybí populace.

                              3.

                              Reakce vody (pH)

                  6–9 (0) (1)

                  6–9 (0) (1)

                  Elektrometrická kalibrace dvěma roztoky o známém pH, pokud možno z obou stran a v blízkosti hodnoty pH, která bude měřena.

                  měsíčně

                              4.

                              Nerozpuštěné látky
                              (mg/l)

                  ≤ 25 (0)

                  ≤ 25 (0)

                  Filtrace membránou o 0,45 μm, nebo odstřeďování (minimálně 5 minut při průměrném zrychlení 2 800 až 3 200 g), sušení při 105 °C a vážení.

                  Uvedené hodnoty jsou průměrné koncentrace a neplatí pro nerozpuštěné látky se škodlivými chemickými vlastnostmi.
                  Povodně mohou způsobit obzvláště vysoké koncentrace.

                              5.

                              BSK5

                              (mg/l O2)

                  ≤ 3

                  ≤ 6

                  Stanovení kyslíku Winklerovou metodou před a po pěti dnech inkubace v úplné tmě při 20 ± 1 °C (s potlačením nitrifikace).

                              6.

                              Celkový fosfor
                              (mg/l P)

                  Molekulová absorpční spektrofotometrie

                  U jezer o průměrné hloubce mezi 18 až 300 m lze použít vzorce:

                  kde:

                  L

                  =

                  zatížení povrchu jezera v mg P/m2 v jednom roce;

                  =

                  průměrná hloubka jezera v m;

                  Tw

                  =

                  teoretický čas obnovy vody v jezeře v letech.

                  V jiných případech lze za přípustnou hodnotu naznačující omezení eutrofizace považovat 0,2 mg/l pro lososové vody a 0,4 mg/l pro kaprové vody vyjádřenou jako fosforečnany (PO4).

                              7.

                              Dusitany
                              (mg/l NO2)

                  ≤ 0,01

                  ≤ 0,03

                  Molekulová absorpční spektrofotometrie

                              8.

                              Fenoly
                              (mg/l C6H5OH)

                      (2)

                      (2)

                  Chuťová zkouška

                  Chuťová zkouška se provádí jen tehdy, je-li přítomnost fenolů předpokládána.

                              9.

                              Ropné uhlovodíky

                      (3)

                      (3)

                  Vizuální zkouška
                  Chuťová zkouška

                  měsíčně

                  Vizuální zkouška má být prováděna jednou měsíčně; s chuťovou zkouškou pouze tehdy, je-li přítomnost ropných uhlovodíků předpokládána.

                              10.

                              Volný amoniak
                              (mg/l NH3)

                  ≤ 0,005

                  ≤ 0,025

                  ≤ 0,005

                  ≤ 0,025

                  Molekulová absorpční spektrofotometrie s indofenolovou modří, nebo Nesslerova metoda spolu se stanovením pH a teploty

                  měsíčně

                  Hodnoty pro volný amoniak mohou být překročeny ve formě menších špiček v průběhu dne.

                  Ke zmenšení rizika toxicity způsobené volným amoniakem a kyslíkovou spotřebou způsobenou nitrifikací a eutrofizací nesmí koncentrace amonných iontů celkem překročit hodnoty:

                              11.

                              Amonné ionty celkem
                              (mg/l NH4)

                  ≤ 0,04

                  ≤ 1 (4)

                  ≤ 0,2

                  ≤ 1 (4)

                              12.

                              Celkový zbytkový chlor
                              (mg/l HOCl)

                  ≤ 0,005

                  ≤ 0,005

                  Metoda DPD (dietyl-p – fenylendiamin)

                  měsíčně

                  Hodnoty I odpovídají pH = 6.
                  Vyšší koncentrace celkového chloru může být přijatelná, pokud je vyšší pH.

                              13.

                              Veškerý zinek
                              (mg/l Zn)

                  ≤ 0,3

                  ≤ 1,0

                  Atomová absorpční spektrometrie

                  měsíčně

                  Hodnoty I odpovídají tvrdosti vody 100 mg/l CaCO3.
                  Přípustné hodnoty odpovídající tvrdosti mezi 10 a 500 mg/l jsou uvedeny v příloze II.

                              14.

                              Rozpuštěná měď
                              (mg/l Cu)

                  ≤ 0,04

                  ≤ 0,04

                  Atomová absorpční spektrometrie

                  Hodnoty G odpovídají tvrdosti vody 100 mg/l CaCO3.
                  Přípustné hodnoty odpovídající tvrdosti mezi 10 a 300 mg/l jsou uvedeny v příloze II.

            Obecné poznámky:
      Je nutno poznamenat, že hodnoty ukazatelů uvedené v této příloze předpokládají, že další ukazatele, ať již jsou v této příloze uvedeny, nebo ne, jsou příznivé. Z toho vyplývá, že koncentrace jiných škodlivých látek jsou velmi nízké.
      Pokud jsou přítomny ve směsi dvě nebo více škodlivých látek, mohou se přidružit další významné účinky (přídavné, synergické nebo protichůdné vlivy).

                  G

                  =

                  směrné hodnoty

                  I

                  =

                  závazné hodnoty

                  (0)

                  =

                  jsou možné odchylky podle článku 11.

         (1)  Umělé kolísání pH nemá vzhledem k neovlivněné hodnotě pH převýšit ±0,5 jednotky pH v rozmezí přípustných hodnot 6,0 až 9,0 za předpokladu, že tyto změny nezvýší škodlivé účinky dalších látek přítomných ve vodě.

         (2)  Fenoly nesmějí být přítomny v koncentracích nepříznivě ovlivňujících chuť a vůni ryb.

         (3)  Ropné produkty nesmějí být přítomny ve vodách v takových množstvích, aby:

                  —

                  tvořily na hladině vody viditelný film nebo povlaky na dně vodních toků a jezer,

                  —

                  dodávaly rybám znatelnou „ropnou“ chuť a vůni,

                  —

                  měly škodlivý vliv na ryby.

         (4)  Ve zvláštních zeměpisných nebo klimatických podmínkách, a zejména v případě nízkých teplot vody a za snížené nitrifikace, nebo tam, kde příslušný orgán může prokázat, že vyvážený vývoj rybí populace neohrožují nepříznivé účinky, mohou členské státy stanovit hodnotu vyšší než 1 mg/l.

      PŘÍLOHA II
      PODROBNOSTI TÝKAJÍCÍ SE VEŠKERÉHO ZINKU A ROZPUŠTĚNÉ MĚDI
      Veškerý zinek
      (viz příloha I, č. 13, sloupec „Poznámky“)
      Koncentrace veškerého zinku (mg/l Zn) pro různé hodnoty tvrdosti vody mezi 10 až 500 mg/l CaCO3:

                  Tvrdost vody (mg/l CaCO3)

                  10

                  50

                  100

                  500

                  Lososové vody (mg/l Zn)

                  0,03

                  0,2

                  0,3

                  0,5

                  Kaprové vody (mg/l Zn)

                  0,3

                  0,7

                  1,0

                  2,0

            Rozpuštěná měď
      (viz příloha I, č. 14, sloupec „Poznámky“)
      Koncentrace rozpuštěné mědi (mg/l Cu) pro různé hodnoty tvrdosti vody mezi 10 až 300 mg/l CaCO3:

                  Tvrdost vody (mg/l CaCO3)

                  10

                  50

                  100

                  300

                  (mg/l Cu)

                  0,005 (1)

                  0,022

                  0,04

                  0,112

         (1)  Přítomnost ryb ve vodách obsahujících vyšší koncentrace mědi může značit převahu rozpuštěných organoměďnatých komplexů.

      PŘÍLOHA III
      Část A
      Zrušená směrnice a její následné změny
      (uvedené v článku 17)

                  Směrnice Rady 78/659/EHS (Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 1) (1)

                  Směrnice Rady 91/692/EHS (Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 48)

                  pouze příloha I písmeno c)

                  Nařízení Rady (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36)

                  pouze příloha III bod 26

            Část B
      Lhůty pro provedení ve vnitrostátním právu
      (uvedené v článku 17)

                  Směrnice

                  Lhůta pro provedení

                  78/659/EHS

                  20. července 1980

                  91/692/EHS

                  1. ledna 1993

         (1)  Směrnice 78/659/EHS byla rovněž změněna těmito nezrušenými akty:

                  —

                  akt o přistoupení z roku 1979,

                  —

                  akt o přistoupení z roku 1985,

                  —

                  akt o přistoupení z roku 1994.

      PŘÍLOHA IV
      SROVNÁVACÍ TABULKA

                  Směrnice 78/659/EHS

                  Tato směrnice

                  Čl. 1 odst. 1 a 2

                  Čl. 1 odst. 1 a 2

                  Čl. 1 odst. 3 návětí

                  Čl. 1 odst. 3 návětí

                  Čl. 1 odst. 3 první odrážka

                  Čl. 1 odst. 3 písm. a)

                  Čl. 1 odst. 3 druhá odrážka

                  Čl. 1 odst. 3 písm. b)

                  Čl. 1 odst. 4 návětí

                  Čl. 1 odst. 4 návětí

                  Čl. 1 odst. 4 první odrážka

                  Čl. 1 odst. 4 písm. a)

                  Čl. 1 odst. 4 druhá odrážka

                  Čl. 1 odst. 4 písm. b)

                  Čl. 2 odst. 1

                  Čl. 2 první pododstavec

                  Čl. 2 odst. 2

                  Čl. 2 druhý pododstavec

                  Článek 3

                  Článek 3

                  Čl. 4 odst. 1 a 2

                  Čl. 4 odst. 1

                  Čl. 4 odst. 3

                  Čl. 4 odst. 2

                  Článek 5

                  Článek 5

                  Čl. 6 odst. 1 návětí

                  Čl. 6 odst. 1 návětí

                  Čl. 6 odst. 1 první odrážka

                  Čl. 6 odst. 1 písm. a)

                  Čl. 6 odst. 1 druhá odrážka

                  Čl. 6 odst. 1 písm. b)

                  Čl. 6 odst. 1 třetí odrážka

                  Čl. 6 odst. 1 písm. c)

                  Čl. 6 odst. 2

                  Čl. 6 odst. 2

                  Článek 7

                  Článek 7

                  Článek 8

                  Článek 8

                  Článek 9

                  Článek 9

                  Článek 10

                  Článek 10

                  Článek 11

                  Článek 11

                  Článek 12

                  Článek 12

                  Čl. 13 odst. 1 a článek 14

                  Článek 13

                  Čl. 15 první pododstavec návětí

                  Čl. 14 první pododstavec návětí

                  Čl. 15 první pododstavec první odrážka

                  Čl. 14 první pododstavec písm. a)

                  Čl. 15 první pododstavec druhá odrážka

                  Čl. 14 první pododstavec písm. b)

                  Čl. 15 první pododstavec třetí odrážka

                  Čl. 14 první pododstavec písm. c)

                  Čl. 15 první pododstavec čtvrtá odrážka

                  Čl. 14 první pododstavec písm. d)

                  Čl. 15 druhý pododstavec

                  Čl. 14 druhý pododstavec

                  Článek 16

                  Článek 15

                  Čl. 17 odst. 1

                  –

                  Čl. 17 odst. 2

                  Článek 16

                  –

                  Článek 17

                  –

                  Článek 18

                  Článek 18

                  Článek 19

                  Příloha I

                  Příloha I

                  Příloha II

                  Příloha II

                  –

                  Příloha III

                  –

                  Příloha IV


title: Směrnice Komise 1999/23/ES ze dne 9. dubna 1999, kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 93/33/EHS o ochranných zařízeních bránících neoprávněnému použití dvoukolových a tříkolových motorových vozidelText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

31999L0023

Úřední věstník L 104 , 21/04/1999 S. 0013 - 0015

		Směrnice Komise 1999/23/ESze dne 9. dubna 1999,kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 93/33/EHS o ochranných zařízeních bránících neoprávněnému použití dvoukolových a tříkolových motorových vozidel(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 92/61/EHS ze dne 30. června 1992 o schvalování typu dvoukolových a tříkolových motorových vozidel [1], ve znění aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska, a zejména na článek 16 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 93/33/EHS ze dne 14. června 1993 o ochranných zařízeních bránících neoprávněnému použití dvoukolových a tříkolových motorových vozidel [2], a zejména na článek 4 uvedené směrnice,(1) vzhledem k tomu, že směrnice 93/33/EHS je jednou ze zvláštních směrnic pro postup ES schvalování typu zavedeného směrnicí 92/61/EHS; že se v důsledku toho ustanovení směrnice 92/61/EHS o systémech, konstrukčních částech a samostatných technických celcích vozidel vztahují i na tuto směrnici;(2) vzhledem k tomu, že technologický vývoj nyní dovoluje přizpůsobit směrnici Rady 93/33/EHS technickému pokroku; že k zajištění řádného fungování systému schvalování typu jako celku je nutné některé požadavky zmíněné směrnice vyjasnit nebo doplnit;(3) vzhledem k tomu, že je nutno upravit požadavky pro úhel zablokování řízení u čtyřkolek a požadavky pro vyjímání klíče ze zařízení typu 3 konstruovaných pro montáž na tříkolky a čtyřkolky; že se dále považuje za účelné povolit u dvoukolových a tříkolových motorových vozidel montáž zařízení bránících neoprávněnému použití, která byla schválena jako typ pro čtyřkolová motorová vozidla;(4) vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přizpůsobování technickému pokroku zřízeného článkem 13 směrnice Rady 70/156/EHS [3] naposledy pozměněné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/91/ES [4],PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Příloha I směrnice 93/33/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.Článek 21. Od 1. ledna 2000 nesmějí členské státy z důvodů týkajících se ochranných zařízení bránících neoprávněnému použití- odmítnout udělit ES schválení typu pro typ dvoukolového nebo tříkolového vozidla nebo pro typ ochranného zařízení bránícího neoprávněnému použití,- zakázat registraci, prodej nebo uvedení do provozu dvoukolového nebo tříkolového vozidla nebo prodej nebo uvedení do provozu ochranného zařízení bránícího neoprávněnému použití,jestliže ochranná zařízení bránící neoprávněnému použití vyhovují požadavkům směrnice 93/33/EHS ve znění této směrnice.2. Od 1. července 2000 členské státy odmítnou udělit ES schválení typu pro jakýkoli typ dvoukolového nebo tříkolového motorového vozidla z důvodů týkajících se ochranných zařízení bránících neoprávněnému použití nebo pro jakýkoli typ ochranného zařízení bránícího neoprávněnému použití, jestliže nejsou splněny požadavky směrnice 93/33/EHS ve znění této směrnice.Článek 31. Členské státy přijmou a zveřejní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 1999. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Použijí tyto předpisy od 1. ledna 2000.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si určí členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 4Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po jejím vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 9. dubna 1999.Za KomisiMartin Bangemannčlen Komise[1] Úř. věst. L 225, 10.8.1992, s. 72.[2] Úř. věst. L 188, 29.7.1993, s. 32.[3] Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1.[4] Úř. věst. L 11, 16.1.1999, s. 25.--------------------------------------------------PŘÍLOHA1. V bodu 3.1 přílohy I se doplňuje nová věta, která zní:"Ochranná zařízení bránící neoprávněnému použití schválená pro motorová vozidla kategorií M1 a N1 podle směrnice 74/61/EHS mohou být namontována též do dvoukolových a tříkolových motorových vozidel."2. Bod 3.11se nahrazuje tímto:"3.11. Jedná-li se o ochranné zařízení typu 1, typu 2 nebo typu 3, musí být konstruováno tak, aby se řízení dalo zablokovat jen v úhlu nejméně 20o vpravo a/nebo vlevo od přímé polohy, s výjimkou zařízení určených pro montáž do tříkolek a čtyřkolek."3. Bod 4.1.2se nahrazuje tímto:"4.1.2. Jedná-li se o ochranné zařízení typu 3, smí být umožněno předpětí západky jen zvláštním zásahem uživatele vozidla provedeným v kombinaci s otočením klíče nebo následně; po předpětí západky se klíč s výjimkou zařízení určených pro montáž do tříkolek a čtyřkolek již nesmí dát vytáhnout, vyjma za podmínek uvedených v bodu 3.2.3."--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/53/ES ze dne 18. června 2009 , kterou se mění směrnice 2001/82/ES a směrnice 2001/83/ES, pokud jde o změny registrací léčivých přípravků (Text s významem pro EHP)

text:
               30.6.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 168/33

      SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2009/53/ES
   ze dne 18. června 2009,
   kterou se mění směrnice 2001/82/ES a směrnice 2001/83/ES, pokud jde o změny registrací léčivých přípravků
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (3), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (5), stanoví harmonizovaná pravidla pro registraci léčivých přípravků ve Společenství, dozor nad nimi a farmakovigilanci.

               (2)

               Podle uvedených pravidel mohou být registrace uděleny v souladu s harmonizovanými postupy Společenství. Podmínky uvedených registrací se mohou následně měnit tam, kde se například změní výrobní postup nebo adresa výrobce.

               (3)

               Článek 39 směrnice 2001/82/ES a článek 35 směrnice 2001/83/ES zmocňuje Komisi k přijetí prováděcího nařízení týkajícího se následných změn registrací udělených v souladu s ustanoveními kapitoly 4 hlavy III směrnice 2001/82/ES a kapitoly 4 hlavy III směrnice 2001/83/ES. Komise proto přijala nařízení (ES) č. 1084/2003 ze dne 3. června 2003 o posuzování změn registrace humánních a veterinárních léčivých přípravků udělené příslušným orgánem členského státu (6).

               (4)

               Většina humánních a veterinárních léčivých přípravků, které jsou v současné době na trhu, však byla registrována na základě čistě vnitrostátních postupů a jako takové spadají mimo působnost nařízení (ES) č. 1084/2003. Změny registrací udělených na základě čistě vnitrostátních postupů tedy podléhají vnitrostátním pravidlům.

               (5)

               Z toho vyplývá, že zatímco udělení všech registrací léčivých přípravků podléhá harmonizovaným pravidlům v rámci Společenství, v případě změn registrací tomu tak není.

               (6)

               Z důvodů ochrany veřejného zdraví, v zájmu právní jednotnosti a s cílem snížit administrativní zátěž a posílit předvídatelnost pro hospodářské subjekty by změny všech typů registrací měly podléhat harmonizovaným pravidlům.

               (7)

               Pravidla pro změny registrací, která přijala Komise, by se měla zaměřit zejména na zjednodušení administrativních postupů. Komise by za tímto účelem měla při přijímání těchto pravidel stanovit určité možnosti, jak podat jedinou žádost o jednu nebo více stejných změn podmínek týkajících se několika registrací.

               (8)

               Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (7) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.

               (9)

               Směrnice 2001/82/ES a směrnice 2001/83/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,

         PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Změny směrnice 2001/82/ES
   Směrnice 2001/82/ES se mění takto:

               1)

               Vkládá se nový článek, který zní:
               „Článek 27b
               Komise přijme vhodná opatření pro posuzování změn registrací udělených v souladu s touto směrnicí.
               Komise přijme tato opatření formou prováděcího nařízení. Uvedené opatření, jehož účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice jejím doplněním, se přijímá regulativním postupem s kontrolou podle čl. 89 odst. 2a.“;

               2)

               V čl. 39 odst. 1 se druhý a třetí pododstavec zrušují.

         Článek 2
   Změny směrnice 2001/83/ES
   Směrnice 2001/83/ES se mění takto:

               1)

               Vkládá se nový článek, který zní:
               „Článek 23b
               1.   Komise přijme vhodná opatření pro posuzování změn registrací udělených v souladu s touto směrnicí.
               2.   Komise přijme opatření uvedená v odstavci 1 formou prováděcího nařízení. Toto opatření, jež má za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijme regulativním postupem s kontrolou podle čl. 121 odst. 2a.
               3.   Komise bude při příjímání opatření uvedených v odstavci 1 usilovat o to, aby byla rozšířena možnost podat jedinou žádost o jednu nebo více stejných změn podmínek týkajících se několika registrací.
               4.   Členské státy mohou i nadále uplatňovat vnitrostátní ustanovení o změnách, která jsou použitelná v okamžiku vstupu uvedeného prováděcího nařízení v platnost, na registrace udělené před 1. lednem 1998 pro lékařské přípravky povolené pouze v daném členském státě. Pokud je lékařskému přípravku, který podléhá vnitrostátním ustanovením podle tohoto článku, následně udělena registrace v jiném členském státě, od příslušného data se na tento lékařský přípravek vztahuje toto prováděcí nařízení.
               5.   Pokud se členský stát rozhodne i nadále uplatňovat vnitrostátní ustanovení podle odstavce 4, oznámí to Komisi. Pokud to Komisi neoznámí do 20. ledna 2011, použije se prováděcí nařízení.“

               2)

               V čl. 35 odst. 1 se druhý a třetí pododstavec zrušují.

         Článek 3
   Provedení
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 20. ledna 2011. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 4
   Vstup v platnost
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení vÚředním věstníku Evropské unie.
   Článek 5
   Určení
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 18. června 2009.

            Za Evropský parlament

            předseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            předseda

         Š. FÜLE

      (1)  Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 39.

      (2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 22. října 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 28. května 2009.

      (3)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67.

      (5)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 159, 27.6.2003, s. 1.

      (7)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.