title: Směrnice Komise 2001/52/ES ze dne 3. července 2001, kterou se mění směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravináchText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

32001L0052

Úřední věstník L 190 , 12/07/2001 S. 0018 - 0020

		Směrnice Komise 2001/52/ESze dne 3. července 2001,kterou se mění směrnice 95/31/ES, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 89/107/EHS ze dne 21. prosince 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravinářských přídatných látek povolených pro použití v potravinách určených k lidské spotřebě [1], ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/34/ES [2], a zejména na čl. 3 odst. 3 písm. a) uvedené směrnice,po konzultaci s Vědeckým výborem pro potraviny,vzhledem k těmto důvodům:(1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/35/ES ze dne 30. června 1994 o náhradních sladidlech pro použití v potravinách [3], ve znění směrnice 96/83/ES [4], uvádí seznam látek, které mohou být použity jako náhradní sladidla v potravinách.(2) Směrnice Komise 95/31/ES ze dne 5. července 1995, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách [5], naposledy pozměněná směrnicí 2000/51/ES [6], stanoví kritéria pro čistotu náhradních sladidel uvedených ve směrnici 94/35/ES.(3) Ve světle technického pokroku je nezbytné změnit kritéria pro čistotu stanovená ve směrnici 95/31/ES pro mannitol (E 421) a pro acesulfam K (E 950).(4) Je nezbytné vzít v úvahu specifikace a analytické techniky pro náhradní sladidla, která jsou stanovena v Codex Alimentarius a která určil společný výbor odborníků FAO/WHO pro potravinářské přídatné látky (JECFA).(5) Je proto nezbytné změnit směrnici 95/31/ES.(6) Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potraviny,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1V příloze směrnice 95/31/ES se znění týkající se mannitolu (E 421) a acesulfamu K (E 950) nahrazuje zněním uvedeným v příloze této směrnice.Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 30. června 2002. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 3Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 4Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 3. července 2001.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 40, 11.2.1989, s. 27.[2] Úř. věst. L 237, 10.9.1994, s. 1.[3] Úř. věst. L 237, 10.9.1994, s. 3.[4] Úř. věst. L 48, 19.2.1997, s. 16.[5] Úř. věst. L 178, 28.7.1995, s. 1.[6] Úř. věst. L 198, 4.8.2000, s. 41.--------------------------------------------------PŘÍLOHA"E 950 — ACESULFAM KSynonyma | Acesulfam draselný, draselná sůl 3,4dihydro6methyl1,2,3oxathiazin4on2,2-dioxidu |DefiniceChemický název | 6methyl1,2,3oxathiazin4(3H)on2,2-dioxid, draselná sůl |Einecs | 259–715–3 |Chemický vzorec | C4H4KNO4S |Molekulová hmotnost | 201,24 |Obsah | Ne méně než 99 % C4H4KNO4S vztaženo na bezvodou bázi |Popis | Bílý krystalický prášek bez zápachu. Přibližně 200krát sladší než sacharosa |IdentifikaceA. Rozpustnost | Velmi snadno rozpustný ve vodě, velmi těžce rozpustný v ethanolu |B. Absorpce v ultrafialové oblasti spektra | Maximum při 227 ± 2 nm pro roztok 10 mg v 1000 ml vody |C. Pozitivní zkouška na draslík | Vyhoví zkoušce (zkouší se zbytek po vyžíhání 2 g vzorku) |D. Zkouška srážením | K roztoku 0,2 g vzorku v 2 ml octové kyseliny a 2 ml vody se přidá několik kapek desetiprocentního roztoku hexanitrokobaltitanu sodného. Vytvoří se žlutá sraženina |ČistotaZtráta sušením | Ne více než 1 % (105 °C, dvě hodiny) |Organické nečistoty | Vyhoví zkoušce na 20 mg/kg UV aktivních složek |Fluoridy | Ne více než 3 mg/kg |Olovo | Ne více než 1 mg/kg |E 421 — MANNITOL1.MannitolSynonyma | Dmannitol |Definice | Vyrábí se katalytickou hydrogenací cukerných roztoků obsahujících glukosu a/nebo fruktosu |Chemický název | Dmannitol |Einecs | 200–711–8 |Chemický vzorec | C6H14O6 |Molekulová hmotnost | 182,2 |Obsah | Obsah ne méně než 96 % Dmannitolu a ne více než 102 % Dmannitolu v sušině |Popis | Bílý, krystalický prášek bez zápachu |IdentifikaceA. Rozpustnost | Rozpustný ve vodě, velmi těžce rozpustný v ethanolu, prakticky nerozpustný v etheru |B. Rozmezí bodu tání | 164 °C až 169 °C |C. Chromatografie na tenké vrstvě | Vyhoví zkoušce |D. Optická otáčivost | [a] 20D: + 23o až + 25o (boritanový roztok) |E. pH | 5 až 8 K 10 ml 10 % (m/V) roztoku vzorku se přidá 0,5 ml nasyceného roztoku chloridu draselného a poté se změří pH |ČistotaÚbytek hmotnosti sušením | Ne více než 0,3 % (105 °C, 4 hodiny) |Redukující cukry | Ne více než 0,3 % (jako glukosa) |Celkové cukry | Ne více než 1 % (jako glukosa) |Síranový popel | Ne více než 0,1 % |Chloridy | Ne více než 70 mg/kg |Sírany | Ne více než 100 mg/kg |Nikl | Ne více než 2 mg/kg |Olovo | Ne více než 1 mg/kg |2.Mannitol vyráběný fermentacíSynonyma | Dmannitol |Definice | Vyráběný diskontinuální aerobní fermentací kvasinek Zygosaccharomyces rouxii |Chemický název | Dmannitol |Einecs | 200–711–8 |Chemický vzorec | C6H14O6 |Molekulová hmotnost | 182,2 |Obsah | Obsah ne méně než 99 % v sušině |Popis | Bílý, krystalický prášek bez zápachu |IdentifikaceA. Rozpustnost | Rozpustný ve vodě, velmi těžce rozpustný v ethanolu, prakticky nerozpustný v etheru |B. Rozmezí bodu tání | 164 °C až 169 °C |C. Chromatografie na tenké vrstvě | Vyhoví zkoušce |D. Optická otáčivost | [a] 20D: + 23o až + 25o (boritanový roztok) |E. pH | 5 až 8 K 10 ml 10 % (m/V) roztoku vzorku se přidá 0,5 ml nasyceného roztoku chloridu draselného a poté se měří pH |ČistotaArabitol | Ne více než 0,3 % |Úbytek hmotnosti sušením | Ne více než 0,3 % (105 °C, 4 hodiny) |Redukující cukry | Ne více než 0,3 % (jako glukosa) |Celkové cukry | Ne více než 1 % (jako glukosa) |Síranový popel | Ne více než 0,1 % |Chloridy | Ne více než 70 mg/kg |Sírany | Ne více než 100 mg/kg |Olovo | Ne více než 1 mg/kg |Aerobní mesofilní bakterie | Ne více než 103v gramu |Koliformní bakterie | Nesmějí být přítomny v 10 g |Salmonella | Nesmějí být přítomny v 10 g |E.coli | Nesmějí být přítomny v 10 g |Staphylococcus aureus | Nesmějí být přítomny v 10 g |Pseudomonas aeruginosa | Nesmějí být přítomny v 10 g |Plísně | Ne více než 100 v gramu |Kvasinky | Ne více než 100 v gramu" |--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady 93/23/EHS ze dne 1. června 1993 o statistických zjišťováních chovu prasat

text:
Důležité právní upozornění

|

31993L0023

Úřední věstník L 149 , 21/06/1993 S. 0001 - 0004 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 50 S. 0042  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 50 S. 0042

		Směrnice Rady 93/23/EHSze dne 1. června 1993o statistických zjišťováních chovu prasatRADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k tomu, že směrnice 76/630/EHS ze dne 20. července 1976 o statistických zjišťováních chovu prasat prováděných členskými státy [3] byla několikrát změněna a že z důvodu nutnosti dalších změn je žádoucí vypracovat v zájmu jasnosti nové znění;vzhledem k tomu, že u těch členských států, u kterých populace prasat představuje pouze malé procento celkové populace prasat ve Společenství, je nutné přijmout vhodná opatření ke snížení počtu zjišťování;vzhledem k tomu, že v zájmu náležitého řízení společné zemědělské politiky, zejména s ohledem na trh s vepřovým masem, Komise požaduje pravidelné údaje o vývoji stavu hospodářských zvířat a v produkci vepřového masa;vzhledem k tomu, že sběr a zpracování údajů, jakož i organizování zjišťování na úrovni jednotlivých států, by měly být i nadále v pravomoci statistických služeb členských států, a Komise by měla být zodpovědná za zajištění koordinace a harmonizace statistických informací na evropské úrovni a za zpracovávání harmonizovaných metodických postupů nezbytných pro provádění politiky Společenství;vzhledem k tomu, že usnadnění provádění této směrnice vyžaduje úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí, která by měla být uskutečňována zejména Stálým výborem pro zemědělskou statistiku, zřízeným rozhodnutím 72/279/EHS [4],PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:ODDÍL I ZJIŠŤOVÁNÍ POPULACE PRASATA. Na úrovni jednotlivých státůFrekvence – oblast zjišťováníČlánek 11. Členské státy provedou každý rok na svém území statistické zjišťování populace prasat k některému z prvních dní v dubnu, srpnu a prosinci.2. Členské státy mohou být na vlastní žádost oprávněny provádět dubnová a srpnová zjišťování ve vybraných regionech, pokud se tato zjišťování budou vztahovat alespoň na 70 % populace prasat.Členské státy, jejichž populace prasat činí méně než 3 miliony kusů, mohou být na vlastní žádost oprávněny vůbec neprovádět dubnová a srpnová zjišťování.Namísto statistických zjišťování podle odstavce 1 mohou být členské státy na vlastní žádost oprávněny používat administrativní zdroje.3. Při posuzování žádostí uvedených v odstavci 3 Komise rozhodne postupem podle článku 17.Článek 21. Pro účely této směrnice se "prasaty" rozumí domácí druhy prasat.2. Zjišťování podle článku 1 zahrnou všechna prasata v zemědělských podnicích vymezených Komisí postupem podle článku 17. Zjišťování musí zahrnout takové množství podniků, aby to představovalo nejméně 95 % populace prasat zjištěné při posledním zjišťování struktury zemědělských podniků.3. Pokud je to možné, členské státy dodají výsledky zjišťování uvedených v odstavci 2 spolu s odhadem populace prasat nezahrnutých do těchto zjišťování.Členění podle kategoriíČlánek 31. Zjišťování uvedená v článku 1 se provádějí tak, aby poskytovala členění populace prasat alespoň do těchto kategorií:A. selata o živé hmotnosti nižší než 20 kg;B. prasata o živé hmotnosti nejméně 20, ale nižší než 50 kg;C. prasata na výkrm včetně kanců a sviní vyřazených z chovu, o živé váze:a) nejméně 50, ale nižší než 80 kg,b) nejméně 80, ale nižší než 110 kg,c) nejméně 110 kg;D. chovná prasata o živé váze nejméně 50 kg:a) kanci;b) plemenné prasnice, z toho:(b1) prasničky;c) ostatní prasnice, z toho:(c1) prasničky před připuštěním.2. Kategorie uvedené v odstavci 1 mohou být upraveny postupem podle článku 17.3. Kategorie se vymezují postupem podle článku 17.PřesnostČlánek 41. Zjišťování uvedená v článku 1 se provádějí formou úplných zjišťování nebo výběrových šetření.2. U žádného členského státu nepřekročí u výsledků zjišťování stanovených v čl. 2 odst. 2 výběrová chyba 2 % (interval spolehlivosti 68 %) z celkového počtu prasat.3. Vedle opatření týkajících se organizace výběrových šetření a dodatečných odhadů uvedených v čl. 2 odst. 3 přijmou členské státy všechna opatření pro udržení kvality výsledků zjišťování, která považují za vhodná.Lhůta pro předání údajůČlánek 51. Členské státy oznámí Komisi předběžné výsledky zjišťování a dodatečných odhadů:- do 15. června stejného roku pro dubnové zjišťování,- do 15. října stejného roku pro srpnové zjišťování,- do 15. února následujícího roku pro prosincové zjišťování.2. Členské státy oznámí Komisi výsledky zjišťování a dodatečných odhadů v souladu s čl. 4 odst. 2:- do 1. srpna stejného roku pro dubnové zjišťování,- do 1. prosince stejného roku pro srpnové zjišťování,- do 1. dubna následujícího roku pro prosincové zjišťování.B. Na regionální úrovniÚzemní členěníČlánek 61. Konečné výsledky prosincového zjišťování se sestavují za každé územní členění vymezené postupem podle článku 17.2. Postupem podle článku 17 může Komise schválit žádost členského státu ohledně použití regionálního členění podle odstavce 1 pro konečné výsledky dubnového a srpnového zjišťování.3. Územní členění uvedené v odstavci 1 může být Komisí změněno postupem podle článku 17.Lhůta pro předání údajůČlánek 7Členské státy oznámí Komisi údaje podle článku 6 do 15. května roku následujícího po sledovaném měsíci.C. Členění podle velikosti stádaVelikostní třídyČlánek 81. V lichých letech provedou členské státy členění konečných výsledků prosincových zjišťování na úrovni jednotlivých států podle velikostních tříd vymezených postupem podle článku 17.2. Komise může postupem podle článku 17 schválit žádost členského státu o používání členění podle velikostních tříd uvedených v odstavci 1 pro konečné výsledky v sudých letech nebo v určitých měsících daného roku.3. Velikostní třídy uvedené v odstavci 1 mohou být změněny postupem podle článku 17.Lhůta pro předání údajůČlánek 9Členské státy předají Komisi údaje podle článku 8 do 15. května roku následujícího po sledovaném měsíci.ODDÍL II STATISTIKY PORÁŽEKČlánek 101. Členské státy sestaví měsíční statistiky množství a hmotnosti jatečně upravených těl prasat poražených v jatkách na jejich území, jejichž maso je považováno za vhodné pro lidskou spotřebu.V případě potřeby také dodají odhady porážek nezahrnutých ve výkazech, aby statistiky zahrnovaly všechna prasata poražená na jejich území.2. Statistiky podle odstavce 1 se sestavují za tyto kategorie:A. prasata celkem.3. Hmotnost jatečně upravených těl uvedená v odstavci 1 a kategorie podle odstavce 2 se vymezují postupem podle článku 17.Lhůta pro předání údajůČlánek 11Členské státy sdělí Komisi výsledky statistik podle čl. 10 odst. 1 do dvou měsíců následujících po sledovaném měsíci.ODDÍL III PŘEDBĚŽNÉ ODHADY PRODUKCEČlánek 121. Členské státy použijí výsledky zjišťování a další dostupné informace pro zpracování předběžných odhadů nabídky prasat na každé kalendářní čtvrtletí.Tato nabídka je vyjádřena jako hrubá domácí produkce, která zahrnuje všechna poražená prasata plus saldo z obchodu s živými prasaty uvnitř Společenství a s třetími zeměmi.2. Předběžné odhady podle odstavce 1 se sestavují za tyto kategorie:A. Prasata celkem.3. Definici "nabídky" podle odstavce 1 je možno změnit postupem podle článku 17.Lhůta pro předání údajůČlánek 13Členské státy oznámí Komisi předběžné odhady podle čl. 12 odst. 1 v těchto lhůtách a pro tato čtvrtletí:a) do 15. února pro předběžné odhady až do třetího čtvrtletí téhož roku včetně;b) do 15. června pro předběžné odhady až do prvního čtvrtletí následujícího roku včetně;c) do 15. října pro předběžné odhady až do druhého čtvrtletí následujícího roku včetně.ODDÍL IV VŠEOBECNÁ USTANOVENÍČlánek 14Členské státy předají Komisi údaje uvedené v článcích 5, 7, 9, 11, a 13 v souladu s nařízením Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90 ze dne 11. června 1990 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství [5].Článek 15Komise přezkouší po konzultacích s členskými státy:a) dodané výsledky;b) technické problémy, které vzniknou zejména při přípravě a provádění zjišťování a odhadů;c) spolehlivost výsledků zjišťování a odhadů.Článek 16Členské státy sdělí Komisi všechny metodické nebo jiné změny, které mohou významně ovlivnit výsledky statistik. Toto provedou do tří měsíců po vstupu dané změny v platnost. Komise oznámí ostatním členským státům všechna taková sdělení v příslušných pracovních skupinách.Článek 171. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc Stálému výboru pro zemědělskou statistiku (dále jen "výbor") jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce některého členského státu.2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou 54 hlasů, přičemž hlasům členských států je přidělena váha podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy. Předseda nehlasuje.3. a) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru.b) Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou.Pokud se Rada neusnese do tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise.Článek 181. Směrnice 76/630/EHS se dnem 1. ledna 1994 zrušuje.2. Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici.Článek 19Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. ledna 1994.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 20Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 1. června 1993.Za RadupředsedkyněJ. Andersen[1] Úř. věst. C 18, 23.1.1993, s. 12.[2] Úř. věst. C 115, 26.4.1993.[3] Úř. věst. L 223, 16.8.1976, s. 4. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (EHS) č. 1057/91 (Úř. věst. L 107, 27.4.1991, s. 11).[4] Úř. věst. L 179, 7.8.1972, s. 1.[5] Úř. věst. L 151, 15.6.1990, s. 1.--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise ze dne 20. června 1986, kterou se mění směrnice Rady 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh

text:
Důležité právní upozornění

|

31986L0320

Úřední věstník L 200 , 23/07/1986 S. 0038 - 0038 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 21 S. 0158  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 21 S. 0158

		Směrnice Komiseze dne 20. června 1986,kterou se mění směrnice Rady 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh(86/320/EHS)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na směrnici Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh [1], naposledy pozměněnou směrnicí 86/155/EHS [2], a zejména na čl. 2 odst. 1a a článek 21a uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že na základě vědeckého a technického pokroku, kterého bylo dosaženo u hybridů získávaných křížením druhů spadajících do oblasti působnosti směrnice 66/402/EHS, by hybridy získané křížením Sorghum bicolor a Sorghum sudanense měly být zahrnuty do oblasti působnosti uvedené směrnice v důsledku svého zvyšujícího se významu ve Společenství;vzhledem k tomu, že na základě vědeckého a technického pokroku by dále měly být upraveny požadavky na osivo čiroku stanovené v příloze I uvedené směrnice;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 66/402/EHS se mění takto:1. V čl. 2 odst. 1 části A se doplňují nové věty, které znějí:"Tato definice zahrnuje také tyto hybridy získané křížením uvedených druhů:Sorghum bicolor (L.) Moench × Sorghum sudanense (Piper) Stapf. | hybridy získané křížením čiroku obecného a sudánského. |Není-li stanoveno jinak, musí osivo uvedených hybridů splňovat normy a jiné požadavky, které platí pro osivo každého z druhů, ze kterých pochází."2. V příloze I bodě 3 oddíle C písm. b) se za slova "certifikovaného osiva" vkládají slova "hybridních odrůd".3. V příloze I bodě 3 oddíle C se doplňuje nové písmeno, které zní:"c) porosty volně sprašovaných nebo syntetických odrůd rodu Sorghum splňují tyto normy: podíl rostlin s typickými odchylkami nesmí překračovat tyto hodnoty:- pro produkci základního osiva 1 na 30 m2,- pro produkci certifikovaného osiva 1 na 10 m2".Článek 2Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději 1. července 1987. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Článek 3Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 20. června 1986.Za KomisiFrans Andriessenmístopředseda[1] Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2308/66.[2] Úř. věst. L 118, 7.5.1986, s. 23.--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS

text:
Důležité právní upozornění

|

32004L0008

Úřední věstník L 052 , 21/02/2004 S. 0050 - 0060

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ESze dne 11. února 2004o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHSEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],s ohledem na stanovisko Výboru regionů [3],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Možnosti kombinované výroby tepla a elektřiny pro dosahování úspor energie jsou ve Společenství v současnosti využívány nedostatečně. Podpora vysoce účinné kombinované výroby založené na poptávce po užitečném teple je ve Společenství prioritou vzhledem k možným přínosům kombinované výroby tepla a elektřiny, pokud jde o úspory primární energie, vyloučení ztrát energie v rozvodné síti a snížení emisí, zejména emisí skleníkových plynů. Kromě toho může efektivní využívání energie kombinovanou výrobou tepla a elektřiny pozitivně přispět také k bezpečnosti zásobování elektřinou a ke konkurenčnímu postavení Evropské unie a jejích členských států. Proto je nezbytné přijmout opatření k zajištění lepšího využívání tohoto potenciálu na vnitřním trhu s energií.(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 [5] stanoví společná pravidla pro výrobu, rozvod, distribuci a dodávky elektřiny na vnitřním trhu s elektřinou. V této souvislosti přispívá rozvoj kombinované výroby tepla a elektřiny k posílení hospodářské soutěže i pro nové účastníky trhu.(3) Zelená kniha nazvaná "K evropské strategii bezpečnosti zásobování energií" uvádí, že Evropská unie je krajně závislá na vnějších dodávkách energie, které představují v současnosti 50 % celkové potřeby, a pokud přetrvá dosavadní vývoj, budou muset pokrávat 70 % do roku 2030. Závislost na dovozu a rostoucí podíly dovozu zvyšují riziko přerušení dodávek a potíží se zásobováním. Bezpečnost zásobování by však neměla být chápána pouze jako otázka snížení závislosti na dovozu a zvýšení domácí výroby. Bezpečnost zásobování energií vyžaduje širokou škálu programových iniciativ zaměřených mimo jiné na diverzifikaci zdrojů a technologií a lepší mezinárodní vztahy. V zelené knize se dále zdůrazňuje, že bezpečnost zásobování energií je zásadní pro udržitelný rozvoj. Dále obsahuje závěr, že přijetí nových opatření ke snížení poptávky po energii je velmi důležité nejen pro snížení závislosti na dovozu, ale i pro omezení emisí skleníkových plynů. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 15. listopadu 2001 o zelené knize [6] požadoval přijmout opatření k podpoře přechodu k efektivním zařízením na výrobu energie, včetně kombinované výroby tepla a elektřiny.(4) Ve sdělení Komise "Dlouhodobě udržitelný rozvoj v Evropě pro lepší svět – Strategie Evropské unie pro dlouhodobě udržitelný rozvoj", předneseném na zasedání Evropské rady ve dnech 15. a 16. června 2001 v Göteborgu, je za jednu z hlavních překážek udržitelného rozvoje označena změna klimatu a dále zdůrazněna nutnost zvýšení používání čisté energie a přijetí jasných opatření ke snížení poptávky po energii.(5) Zvýšené využívání kombinované výroby tepla a elektřiny zaměřené na dosahování úspor primární energie by mohlo být důležitou součástí souboru opatření nezbytných ke splnění Kjótského protokolu k rámcové úmluvě OSN o změně klimatu a případných dalších souborů programových opatření ke splnění budoucích závazků. Komise ve sdělení o realizaci první etapy evropského programu týkajícího se změn klimatu označila podporu kombinované výroby tepla a elektřiny za jedno z opatření nezbytných ke snížení emisí skleníkových plynů z energetických zařízení a ohlásila svůj záměr předložit v roce 2002 návrh směrnice o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny.(6) Evropský parlament v usnesení ze dne 25. září 2002 o sdělení Komise o realizaci první etapy evropského programu týkajícího se změn klimatu [7] vítá myšlenku předložení návrhu na posílení opatření Společenství, která podpoří využívání kombinované výroby tepla a elektřiny a vyzývá k urychlenému přijetí směrnice o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny.(7) Význam kombinované výroby tepla a elektřiny byl uznán také usnesením Rady ze dne 18. prosince 1997 [8] a usnesením Evropského parlamentu ze dne 15. května 1998 [9] o strategii Společenství na podporu kombinované výroby tepla a elektřiny.(8) Rada v závěrech ze dne 30. května 2000 a ze dne 5. prosince 2000 schválila akční plán Komise týkající se energetické účinnosti a označila podporu kombinované výroby tepla a elektřiny za jednu z oblastí krátkodobých priorit. Evropský parlament v usnesení ze dne 14. března 2001 o akčním plánu týkajícím se energetické účinnosti [10] vyzval Komisi, aby předložila návrhy na stanovení společných pravidel pro podporu kombinované výroby tepla a elektřiny, pokud je to odůvodněno z hlediska životního prostředí.(9) Směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění [11], směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení [12] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů [13] zdůrazňují nezbytnost hodnotit možnosti kombinované výroby tepla a elektřiny v nových zařízeních.(10) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/91/ES ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov [14] požaduje od členských států, aby zajistily, aby u nových budov s celkovou užitečnou podlahovou plochou více než 1000 m2 byla před zahájením výstavby uvážena a vzata v úvahu technická, environmentální a ekonomická proveditelnost alternativních systémů, například kombinované výroby tepla a elektřiny.(11) Vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny je v této směrnici definovaná úsporami energie dosaženými kombinovanou výrobou oproti oddělené výrobě tepla a elektřiny. "Vysoce účinnou kombinovanou výrobou tepla a elektřiny" se rozumějí úspory energie vyšší než 10 %. Ke zvyšování úspor energie a k zamezení jejich ztrát musí být věnována největší pozornost provozním podmínkám kogeneračních jednotek.(12) V souvislosti s hodnocením úspor primární energie je důležité brát v úvahu situaci členských států, ve kterých je převážná část spotřeby elektrické energie pokryta dovozem.(13) V zájmu průhlednosti je důležité přijmout harmonizovanou základní definici kombinované výroby tepla a elektřiny. Pokud jsou kogenerační jednotky zařízeny k oddělené výrobě elektřiny nebo tepla, neměla by být tato výroba označována jako kombinovaná výroba tepla a elektřiny pro účely vydání záruky původu a pro statistické účely.(14) Aby bylo zajištěno, že podpora kombinované výroby tepla a elektřiny podle této směrnice bude založena na poptávce po užitečném teple a na úsporách primární energie, je nezbytné stanovit kritéria pro určování a hodnocení energetické účinnosti kombinované výroby tepla a elektřiny odvozené od základní definice.(15) Obecným cílem této směrnice by mělo být stanovení harmonizované metody výpočtu elektřiny vyráběné kombinovanou výrobou tepla a elektřiny a nezbytných pokynů pro její provádění, a to s přihlédnutím k metodikám, jaké v současné době vypracovávají evropské subjekty pro normalizaci. Tato metodika by měla být přizpůsobitelná, aby mohla zohledňovat technický pokrok. Uplatňování výpočtů uvedených v přílohách II a III na mikrokogenerační jednotky by mohlo být v souladu se zásadou proporcionality založeno na hodnotách vyplývajících z procesu přezkoušení typu, ověřeného příslušným nezávislým subjektem.(16) Definicemi kombinované výroby tepla a elektřiny a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny používanými v této směrnici není dotčeno používání odlišných definic ve vnitrostátních právních předpisech vydaných pro jiné účely, než jsou účely uvedené v této směrnici. Je vhodné používat také odpovídající definice uvedené ve směrnici 2003/54/ES a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou [15].(17) Měření výroby užitečného tepla na místě výroby v kogeneračních zařízeních podtrhuje potřebu zajistit, aby výhody kombinovaně vyrobeného užitečného tepla nebyly zmařeny ve velkých tepelných ztrátách distribučních sítí.(18) Poměr elektřiny k teplu je technická charakteristika, kterou je třeba definovat za účelem výpočtu množství elektřiny vyráběné formou kombinované výroby.(19) Pro účel této směrnice může definice "kogeneračních jednotek" zahrnovat také zařízení, ve kterém lze vyrábět pouze elektrickou energii nebo pouze tepelnou energii, např. jednotky pomocného spalování a dohořívací komory. Výroba z takového zařízení by neměla být považována za kombinovanou výrobu tepla a elektřiny pro účel vydávání záruk původu a pro statistické účely.(20) Definice "kogenerační jednotky malého výkonu" zahrnuje mimo jiné mikrokogenerační jednotky a kogenerační jednotky, které zásobují izolované oblasti nebo uspokojují omezenou domácnostní, obchodní anebo průmyslovou poptávku apod.(21) Ke zvýšení průhlednosti pro spotřebitelský výběr mezi elektřinou vyráběnou kombinovanou formou a elektřinou vyráběnou pomocí jiných technologií je nezbytné zajistit, aby na mohl být základě harmonizovaných referenčních hodnot účinnosti zaručen původ vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny. Systémy zaručující původ samy o sobě nezahrnují právo na požívání výhod vnitrostátních mechanismů podpory.(22) Je důležité, aby na všechny formy elektřiny vyrobené vysoce účinnou kombinovanou formou mohly být vydávány záruky původu. Je důležité zřetelně odlišovat záruky původu od zaměnitelných osvědčení.(23) K zajištění zvýšeného proniknutí kombinované výroby tepla a elektřiny na trh ve střednědobém výhledu je třeba vyžadovat ode všech členských států, aby přijaly a zveřejnily zprávu analyzující možnosti dotyčného státu pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny a obsahující samostatnou studii překážek kombinované výroby tepla a elektřiny, jakož i opatření přijatá k zajištění spolehlivosti systému záruk.(24) Veřejná podpora musí být v souladu s pokyny Společenství o státních podporách pro ochranu životního prostředí [16], včetně ustanovení o zákazu kumulace podpor. Tyto pokyny v současnosti dovolují určité typy státní podpory, pokud lze prokázat, že tato opatření jsou prospěšná pro ochranu přírodního prostředí, protože účinnost konverze je zvláště vysoká nebo tato opatření dovolují snížit spotřebu energie nebo je tento výrobní proces méně škodlivým pro životní prostředí. Tato podpora bude v některých případech nezbytná pro další využívání možností kombinované výroby tepla a elektřiny, zejména pro nezbytnost zahrnutí externích nákladů do nákladů vnitřních.(25) Režimy státních podpor k prosazování kombinované výroby tepla a elektřiny by se měly zaměřit hlavně na podporu kombinované výroby založené na ekonomicky odůvodněné poptávce po teplu a chlazení.(26) Členské státy provozují různé mechanismy podpory kombinované výroby tepla a elektřiny na vnitrostátní úrovni, včetně investiční podpory, osvobození od daně nebo snížení daně, zelených certifikátů a režimů přímé cenové podpory. Jedním z důležitých prostředků pro dosažení cíle této směrnice je zaručit, za účelem zachování důvěry investorů, řádné fungování těchto mechanismů do zavedení harmonizovaného rámce Společenství. Komise má v úmyslu sledovat tuto situaci a podat zprávu o získaných zkušenostech s uplatňováním režimů státních podpor.(27) Na přenos a distribuci elektřiny vyráběné vysoce účinnou kombinovanou formou se vztahují čl. 7 odst. 1, 2 a 5 směrnice 2001/77/ES a odpovídající ustanovení směrnice 2003/54/ES. Pokud je provozovatel kombinovaného systému podle vnitrostátních právních předpisů oprávněným zákazníkem ve smyslu čl. 21 odst. 1 směrnice 2003/54/ES, měla by být cla vztahující se na nákup doplňkové elektřiny, kterou provozovatel kogeneračního systému někdy potřebuje, stanovena podle objektivních, průhledných a nediskriminačních kritérií. Přístup k rozvodné a přenosové síti elektřiny vyráběné vysoce účinnou kombinovanou výrobou může být s výhradou oznámení Komisi umožněn zvláště kogeneračním jednotkám malého výkonu a mikrokogeneračním jednotkám.(28) Kogenerační jednotky do 400 kW, na které se vztahují definice směrnice Rady 92/42/EHS ze dne 21. května 1992 o požadavcích na účinnost nových teplovodních kotlů na kapalná nebo plynná paliva [17], zpravidla nemohou splnit požadavky minimální účinnosti stanovené v uvedené směrnici, a proto by měly být z uvedené směrnice vyloučeny.(29) Je třeba brát v úvahu zvláštní strukturu odvětví kombinované výroby tepla a elektřiny, které zahrnuje mnoho malých a středních výrobců, zejména při přezkumu správních postupů pro udělování povolení k výstavbě nového kombinovaného zařízení.(30) S ohledem na cíl této směrnice, kterým je vytvořit rámec pro podporu kombinované výroby tepla a elektřiny, je důležité zdůraznit nutnost stabilního hospodářského a správního prostředí pro investice do nových zařízení na kombinovanou výrobu. Členské státy by měly být vyzvány, aby uspokojily tyto potřeby zavedením režimů podpor s alespoň čtyřletou dobou trvání a vyvarovaly se častých změn správních a jiných postupů. Členské státy by dále měly být vyzvány k tomu, aby zajistily, že se státní režimy podpor řídí zásadou jejich postupného ukončování.(31) Celková účinnost a dlouhodobá udržitelnost kombinované výroby tepla a elektřiny závisí na mnoha faktorech, zejména na použité technologii, druzích paliva, křivkách zatížení, velikosti jednotky a také na vlastnostech tepla. Z praktických důvodů a na základě skutečnosti, že používání výroby tepla pro různé účely vyžaduje rozlišné úrovně teploty tepla a že tyto a další rozdíly ovlivňují účinnost kombinované výroby, je možné kombinovanou výrobu dělit na třídy – například na "průmyslovou kombinovanou výrobu", "teplárenskou kombinovanou výrobu" a "zemědělskou kombinovanou výrobu".(32) Podle zásad subsidiarity a proporcionality, které jsou uvedeny v článku 5 Smlouvy, by obecné zásady vymezující rámec podpory kombinované výroby tepla a elektřiny na vnitřním trhu s energií měly být stanoveny na úrovni Společenství, avšak stanovení podrobných úprav provádění by mělo být ponecháno členským státům, aby si tak každý členský stát mohl zvolit režim, který nejlépe odpovídá jeho konkrétní situaci. Tato směrnice se omezuje na minimum nutné k dosažení uvedených cílů a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné,(33) Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [18],PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1ÚčelÚčelem této směrnice je zvýšit energetickou účinnost a zlepšit bezpečnost zásobování vytvořením rámce pro podporu a rozvoj vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny na základě poptávky po užitečném teple a úspor primární energie na vnitřním trhu s energií s přihlédnutím ke konkrétním okolnostem dané země, a zvláště ke klimatickým a hospodářským podmínkám.Článek 2Oblast působnostiTato směrnice se vztahuje na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny vymezenou v článku 3 a na technologie kombinované výroby tepla a elektřiny uvedené v příloze I.Článek 3DefinicePro účely této směrnice se rozumí:a) "kombinovanou výrobou tepla a elektřiny" současná výroba tepelné energie a elektrické nebo mechanické energie v jednom procesu;b) "užitečným teplem" teplo vyrobené v procesu kombinované výroby tepla a elektřiny k uspokojování ekonomicky odůvodněné poptávky po teplu a chlazení;c) "ekonomicky odůvodněnou poptávkou" poptávka, která nepřekračuje potřeby tepla nebo chlazení a která by byla jinak uspokojována za tržních podmínek jinými procesy výroby energie než kombinovanou výrobou tepla a elektřiny;d) "elektřinou pocházející z kombinované výroby tepla a elektřiny" elektřina vyrobená v procesu spojeném s výrobou užitečného tepla a vypočtená podle metodiky uvedené v příloze II;e) "záložní elektřinou" elektřina dodávaná po rozvodné elektrické síti vždy, jakmile dojde k přerušení procesu kombinované výroby tepla a elektřiny, včetně dob údržby nebo výpadku provozu zařízení;f) "doplňkovou elektřinou" elektřina dodávaná po rozvodné síti v případech, kdy je poptávka po elektrické energii vyšší než produkce elektřiny v procesu kombinované výroby tepla a elektřiny;g) "celkovou účinností" roční objem výroby elektrické a mechanické energie a užitečného tepla dělený spotřebou paliva použitého k výrobě tepla v procesu kombinované výroby tepla a elektřiny a hrubé výroby elektrické a mechanické energie;h) "účinností" účinnost vypočtená na základě "čistých kalorických hodnot" paliv (označovaných rovněž jako "nižší kalorické hodnoty");i) "vysoce účinnou kombinovanou výrobou tepla a elektřiny" kombinovaná výroba tepla a elektřiny splňující kritéria přílohy III;j) "referenční hodnotou účinnosti pro oddělenou výrobu" účinnost oddělených výrob tepla a elektřiny, které mají být nahrazeny procesem kombinované výroby tepla a elektřiny;k) "poměrem elektrické energie a tepla" poměr mezi elektrickou energií vyráběnou kombinovanou výrobou a užitečným teplem při plném kombinovaném režimu na základě provozních dat konkrétní jednotky;l) "kogenerační jednotkou" jednotka, která může pracovat v režimu kombinované výroby tepla a elektřiny;m) "mikrokogenerační jednotkou" kogenerační jednotka s maximální kapacitou nižší než 50 kWe;n) "kogenerační jednotkou malého výkonu" kogenerační jednotka s instalovanou kapacitou nižší než 1 MWe;o) "produkcí kombinované výroby" objem elektrické a mechanické energie a užitečného tepla, které pocházejí z kombinované výroby tepla a elektřiny.Kromě toho se použijí odpovídající definice uvedené ve směrnicích 2003/54/ES a 2001/77/ES.Článek 4Kritéria účinnosti kombinované výroby tepla a elektřiny1. Pro určení účinnosti kombinované výroby tepla a elektřiny podle přílohy III stanoví Komise postupem podle čl. 14 odst. 2 a nejpozději do 21. února 2006 harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělené výroby elektřiny a tepla. Tyto harmonizované referenční hodnoty účinnosti se skládají z matricových hodnot odlišených podle zohledňovaných faktorů, včetně roku výstavby a druhů paliva, a musí se zakládat na řádně zdokumentovaném rozboru, který mimo jiné hodnotí provozní údaje za běžných provozních podmínek, přeshraniční výměnu elektřiny, palivové směsi a klimatické podmínky, jakož i použité technologie kombinované výroby podle zásad uvedených v příloze III.2. Postupem podle čl. 14 odst. 2 Komise přezkoumá harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny a tepla uvedené v odstavci 1 poprvé 21. února 2011 a následně každé čtyři roky, aby byl zohledněn technologický vývoj a změny distribuce zdrojů energie.3. Členské státy, které provedou tuto směrnici před tím, než Komise stanoví sladěné referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny a tepla uvedené v odstavci 1, by měly ve lhůtě uvedené v odstavci 1 přijmout vnitrostátní referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny a tepla, které se mají používat pro výpočet úspor primární energie z kombinované výroby tepla a elektřiny podle metodiky uvedené v příloze III.Článek 5Záruka původu elektřiny z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny1. Na základě harmonizovaných referenčních hodnot účinnosti uvedených v čl. 4 odst. 1 zajistí členské státy do šesti měsíců od přijetí těchto hodnot, aby původ elektřiny vyrobené z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny mohl být zaručen podle objektivních, průhledných a nediskriminačních kritérií stanovených každým členským státem. Členské státy zajistí, aby tato záruka původu elektřiny umožňovala výrobcům prokazovat, že elektřina, kterou prodávají, je vyrobena formou vysoce účinné kombinované výroby, a aby byla vydávána za tímto účelem na žádost výrobce.2. Kontrolou otázek spojených se zárukami o původu uvedené v odstavci 1 mohou členské státy pověřit jeden nebo několik příslušných subjektů nezávislých na výrobních a distribučních činnostech.3. Členské státy nebo příslušné subjekty zavedou vhodné mechanismy k zajišťování přesnosti a spolehlivosti záruk o původu a popíší ve zprávě podle čl. 10 odst. 1 opatření přijatá k zajištění spolehlivosti systému záruk.4. Samotné režimy záruky původu nezahrnují právo na prospěch z vnitrostátních mechanismů podpory.5. Záruka původu musí určit- nižší kalorickou hodnotu zdroje paliva, z něhož je elektřina vyrobena, použití tepla vyrobeného společně s elektřinou, a dále datum a místo výroby,- množství elektřiny z vysoce účinné kombinované výroby podle přílohy II, na kterou se vztahuje záruka,- úspory primární energie vypočtené podle přílohy III a založené na harmonizovaných referenčních hodnotách stanovených Komisí, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1.Členské státy mohou zahrnout do záruky původu další informace.6. Záruky původu vydané podle odstavce 1 by měly být vzájemně uznávány členskými státy výlučně jako důkaz bodů uvedených v odstavci 5. Každé odmítnutí uznání záruky původu jako důkazu, zejména z důvodů spojených se zamezení podvodům, musí být založeno na objektivních, průhledných a nediskriminačních kritériích.V případě odmítnutí uznání záruky původu může Komise přinutit odmítající stranu, aby záruku uznala, zejména s ohledem na objektivní, průhledná a nediskriminační kritéria, na nichž se toto uznání zakládá.Článek 6Celostátní možnosti vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny1. Členské státy provedou analýzu celostátních možností pro uplatňování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, včetně vysoce účinné kombinované mikrokogenerace.2. Tato analýza musí- být založena na řádných vědeckých údajích a splňovat kritéria uvedená v příloze IV,- určit všechny možnosti pro poptávku po užitečném teple a chlazení, vhodný pro uplatňování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, jakož i dostupnost paliv a jiných zdrojů energie využívaných při kombinované výrobě tepla a elektřiny,- zahrnovat oddělenou analýzu překážek, které mohou bránit realizaci celostátních možností vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny. Tato analýza by se měla zabývat zejména překážkami, které souvisejí s cenami, palivovými náklady a dostupností paliv, překážkami souvisejícími se správními postupy a nedostatečným zahrnutím externích nákladů do cen energie.3. Členské státy zhodnotí pokrok při zvyšování podílu vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, nejpozději do 21. února 2007 a potom vždy po čtyřech letech na žádost Komise, vznesenou alespoň šest měsíců před daným termínem.Článek 7Režimy podpory1. Členské státy zajistí, aby podpora pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, pro existující i budoucí jednotky, byla založeny na poptávce po užitečném teple a na úsporách primární energie z hlediska dostupných možností snižování poptávky po energii pomocí jiných ekonomicky proveditelných opatření nebo opatření výhodných z hlediska životního prostředí, jako jsou jiná opatření energetické účinnosti.2. Aniž jsou dotčeny články 87 a 88 Smlouvy, hodnotí Komise uplatňování mechanismů podpory používaných v členských státech, podle kterých provozovatel systému kombinované výroby obdrží na základě předpisů vydaných orgány veřejné moci přímou nebo nepřímou podporu, která může způsobit omezení obchodu.Komise posoudí, zda tyto mechanismy přispívají k dosažení cílů uvedených v článku 6 a v čl. 174 odst. 1 Smlouvy.3. Ve zprávě podle článku 11 předloží Komise řádně doloženou analýzu zkušeností, které byly získány při uplatňování různých mechanismů podpory uvedených v odstavci 2 tohoto článku. Tato zpráva zhodnotí úspěšnost režimů podpory, včetně efektivnosti nákladů, při rozvoji vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny v souladu s celostátními možnostmi uvedenými v článku 6. Zpráva dále přezkoumá, do jaké míry přispěly tyto režimy podpory k vytvoření stabilních podmínek pro investice do kombinované výroby tepla a elektřiny.Článek 8Systém elektrické přenosové a distribuční sítě a ceny1. Na zajištění přenosu a distribuce elektrické energie, která pochází z vysoce účinné kombinované výroby, se vztahuje čl. 7 odst. 1, 2 a 5 směrnice 2001/77/ES a odpovídající ustanovení směrnice 2003/54/ES.2. Dokud je provozovatel systému kombinované výroby podle vnitrostátních právních předpisů oprávněným zákazníkem ve smyslu čl. 21 odst. 1 směrnice 2003/54/ES, měly by členské státy přijmout nezbytná opatření, aby byly ceny pro nákup elektřiny pro výrobu záložní nebo doplňkové elektřiny stanoveny na základě zveřejněných sazeb a podmínek.3. S výhradou oznámení Komisi mohou členské státy zejména usnadnit přístup k systému přenosové a distribuční sítě elektrické energie vyráběné vysoce účinnou kombinovanou formou v kogeneračních jednotkách malého výkonu a v mikrokogeneračních jednotkách.Článek 9Správní postupy1. Členské státy nebo příslušné subjekty určené členskými státy hodnotí stávající právní a regulační rámec pro postupy schvalování nebo ostatní postupy stanovené v článku 6 směrnice 2003/54/ES, které se vztahují na vysoce účinné kogenerační jednotky.Tato hodnocení se provádějí s cílema) podpořit navrhování kogeneračních jednotek odpovídajících ekonomicky odůvodněné poptávce po výrobě užitečného tepla a zamezit výrobu více tepla než užitečného tepla;b) omezit právní a jiné překážky pro zvýšení kombinované výroby tepla a elektřiny;c) zjednodušit a zrychlit postupy na vhodné správní úrovni;d) zajistit, aby pravidla byla objektivní, průhledná a nediskriminační a plně zohledňovala zvláštnosti různých technologií kombinované výroby tepla a elektřiny.2. Pokud je to na místě v souvislosti s vnitrostátními právními předpisy, členské státy informují o dosaženém stavu, zejména oa) koordinaci jednotlivých správních orgánů, pokud jde o lhůty, přijímání a vyřizování žádostí o povolení;b) vypracování případných pokynů pro činnosti uvedené v odstavci 1 a proveditelnosti zrychleného postupu plánování pro provozovatele kombinované výroby ac) určení orgánů, které mají působit jako rozhodci ve sporech mezi orgány příslušnými pro vydávání povolení a žadateli o povolení.Článek 10Zprávy členských států1. Členské státy zveřejní nejpozději do 21. února 2006 zprávu o výsledku analýzy a hodnocení provedených v souladu s čl. 5 odst. 3, čl. 6 odst. 1 a čl. 9 odst. 1 a 2.2. Členské státy zveřejní zprávu s výsledkem hodnocení uvedeného v čl. 6 odst. 3, a to nejpozději do 21. února 2007 a potom vždy po čtyřech letech na žádost Komise vznesené alespoň šest měsíců před daným termínem.3. Členské státy předají Komisi poprvé před koncem prosince 2004 údaje za rok 2003 a potom každoročně statistiky o celostátní výrobě elektřiny a tepla formou kombinované výroby, podle metodiky uvedené v příloze II.Předávají také každoroční statistiky o kapacitách kombinované výroby tepla a elektřiny a o palivech používaných pro kombinovanou výrobu. Členské státy mohou předávat také statistiky o úsporách primární energie dosažených uplatňováním kombinované výroby tepla a elektřiny, podle metodiky uvedené v příloze III.Článek 11Zprávy Komise1. Na základě zpráv předložených podle článku 10 Komise přezkoumá uplatňování této směrnice a nejpozději do 21. února 2008 a pak vždy po čtyřech letech předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při provádění této směrnice.Tato zprávaa) posoudí dosažený pokrok ve využití celostátních možností vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny podle článku 6;b) zhodnotí rozsah, v jakém jsou pravidla a postupy definování rámce podmínek pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny na vnitřním trhu s energií založeny na objektivních, průhledných a nediskriminačních kritériích, s přihlédnutím k přínosům kombinované výroby tepla a elektřiny;c) prozkoumá zkušenosti získané se souběžným uplatňování různých mechanismů podpory kombinované výroby tepla a elektřiny;d) přezkoumá referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu na základě současných technologií.V případě potřeby předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě spolu se zprávou další návrhy.2. Při hodnocení pokroku uvedeného v odst. 1 písm. a) Komise posoudí, v jaké míře jsou celostátní možnosti vysoce účinné kombinované výroby uvedené v článku 6 uplatňovány nebo v jaké míře se jejich uplatnění předvídá s přihlédnutím k opatřením členských států, podmínkám, včetně klimatických podmínek, a dopadům vnitřního trhu s energií a vlivům jiných iniciativ Společenství, např. směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES [19].Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě další návrhy, zejména na přijetí akčního plánu pro rozvoj vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny ve Společenství.3. Při hodnocení rozsahu další harmonizace metod výpočtu uvedených v čl. 4 odst. 1 zváží Komise vliv souběžného používání alternativních metod výpočtu v souladu s článkem 12 a přílohami II a III na vnitřní trh s energií, přičemž přihlédne také ke zkušenostem získaným při používání vnitrostátních mechanismů podpory.Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě návrhy na další harmonizaci metod výpočtu.Článek 12Alternativní metody výpočtu1. Do konce roku 2010 a po předchozím schválení Komisí mohou členské státy používat jiné metody, než je metoda uvedená v příloze II písm. b), k odečtení případné výroby elektřiny, která nebyla vyrobena kombinovanou formou, z vykázaných údajů. Pro účely uvedené v čl. 5 odst. 1 a v čl. 10 odst. 3 se však množství elektřiny vyráběné kombinovanou formou určuje podle přílohy II.2. Členské státy mohou vypočítat úspory primární energie z výroby tepla a elektrické a mechanické energie podle přílohy III písm. c), aniž by použily přílohu II, k vyloučení částí tepla a elektřiny u stejného procesu, které nepocházejí z kombinované výroby. Tuto výrobu lze považovat za vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, pokud splňuje kritéria účinnosti uvedená v příloze III písm. a) a pokud u kogenerační jednotky s kapacitou elektrické energie vyšší než 25 kW je celková účinnost vyšší než 70 %. Specifikace množství elektřiny vyráběné formou kombinovanou formou v rámci takové produkce se však pro účely vydání záruky původu a pro statistické účely určuje podle přílohy II.3. Do konce roku 2010 mohou členské státy stanovit kombinovanou výrobu tepla a elektřiny jako vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny pomocí alternativní metodiky bez ověřování, zda kombinovaná výroba splňuje kritéria uvedená v příloze III písm. a), pokud se na úrovni členských států prokáže, že kombinovaná výroba zjištěná takovou alternativní metodikou v průměru splňuje kritéria přílohy III písm. a). Pokud je na tuto produkci vydána záruka původu, nesmí účinnost kombinované výroby uvedená v záruce překročit prahové hodnoty kritérií uvedených v příloze III písm. a), není-li výpočtem podle přílohy III prokázán opak. Specifikace množství elektřiny vyráběné formou kombinovanou formou v rámci takové produkce se však pro účely vydání záruky původu a pro statistické účely určuje podle přílohy II.Článek 13Přezkum1. Prahové hodnoty používané k výpočtu elektřiny vyráběné kombinovanou formou uvedené v příloze II písm. a) se přizpůsobují technickému pokroku postupem podle čl. 14 odst. 2.2. Prahové hodnoty používané k výpočtu účinnosti kombinované výroby tepla a elektřiny a úspor primární energie uvedená v příloze III písm. a) se přizpůsobují technickému pokroku postupem podle čl. 14 odst. 2.3. Pokyny pro určování poměru elektřiny k teplu uvedené v příloze II písm. d) se přizpůsobují technickému pokroku postupem podle čl. 14 odst. 2.Článek 14Postup projednávání ve výboru1. Komisi je nápomocen výbor.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 15ProvedeníČlenské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 21. února 2006. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 16Změna směrnice 92/42/EHSV čl. 3 odst. 1 směrnice 92/42/EHS se doplňuje nová odrážka, která zní:"— kogenerační jednotky definované ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií [20]."Článek 17Vstup v platnostTato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 18UrčeníTato směrnice je určena členským státům.Ve Štrasburku dne 11. února 2004.Za Evropský parlamentpředsedaP. CoxZa RaduPředsedaM. McDowell[1] Úř. věst. C 291 E, 26.11.2002, s. 182.[2] Úř. věst. C 95, 23.4.2003, s. 12.[3] Úř. věst. C 244, 10.10.2003, s. 1.[4] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 13. května 2003 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 8. září 2003 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Evropského parlamentu ze dne 18. prosince 2003 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).[5] Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 37.[6] Úř. věst. C 140 E, 13. 6. 2002, s. 543.[7] Úř. věst. C 273 E, 14. 11. 2003, s. 172.[8] Úř. věst. C 4, 8.1.1998, s. 1.[9] Úř. věst. C 167, 1.6.1998, s. 308.[10] Úř. věst. C 343, 5.12.2001, s. 190.[11] Úř. věst. C 257, 10.10.1996, s. 26.[12] Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 1.[13] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 91.[14] Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 65.[15] Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 33.[16] Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.[17] Úř. věst. L 167, 22.6.1992, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 93/68/EHS (Úř. věst. L 220, 30.8.1993, s. 1).[18] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[19] Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.[20] Úř. věst. L 52, 21.2.2004, s. 50.--------------------------------------------------PŘÍLOHA ITechnologie kombinované výroby, na které se vztahuje tato směrnicea) paroplynové zařízení s rekuperací tepla;b) parní protitlaková turbína;c) parní kondenzační odběrová turbína;d) plynová turbína s rekuperací tepla;e) spalovací pístový motor;f) mikroturbíny;g) Stirlingovy motory;h) palivové články;i) parní stroje;j) organický Rankinův cyklus;k) jakýkoli jiný typ technologie nebo její kombinace spadající pod definici uvedenou v čl. 3 písm. a).--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIVýpočet elektřiny z kombinované výrobyHodnoty pro výpočet elektřiny vyráběné kombinovanou formou se určují na základě očekávaného nebo skutečného provozu dané jednotky za běžných provozních podmínek. U mikrokogeneračních jednotek může být výpočet založen na ověřených hodnotách.a) Výroba elektřiny kombinovanou formou se považuje za rovnou celkové roční výrobě elektřiny, měřené při výstupu z hlavních generátorůi) u kogeneračních jednotek typů b), d), e), f), g) a h) uvedených v příloze I s roční celkovou účinností stanovenou členskými státy na úrovni alespoň 75 % aii) u kogeneračních jednotek typů a) a c) uvedených v příloze I s roční celkovou účinností stanovenou členskými státy na úrovni alespoň 80 %.b) U kogeneračních jednotek s roční celkovou účinností vyjádřenou hodnotou nižší než je hodnota uvedená v písm. a) bodu i) (kogenerační jednotky typů b), d), e), f), g) a h) uvedených v příloze I) nebo s roční celkovou účinností vyjádřenou hodnotou nižší než je hodnota uvedená v písm. a) bodu ii) (kogenerační jednotky typů a) a c) uvedených v příloze I) se vypočte podle tohoto vzorce:ECHP = HCHP* Ckde:ECHP  je množství elektřiny vyráběné kombinovanou formouC  je poměr elektrické energie a teplaHCHP  je množství užitečného tepla pocházejícího z kombinované výroby (vypočtené pro tento účel jako celková výroba tepla minus veškeré teplo vyrobené v oddělených kotlích nebo odběrem činné páry z parního generátoru před turbínou).Výpočet elektřiny vyráběné kombinovanou formou musí být založen na skutečném poměru elektřiny a tepla. Pokud skutečný poměr elektřiny a tepla kogenerační jednotky není znám, je možno použít následující předpokládané hodnoty, zejména pro statistické účely, u jednotek typů a), b), c), d) a e) uvedených v příloze I, pokud vypočtená elektřina vyráběná kombinovanou formou nepřekročí celkovou výrobu elektřiny dané jednotky:Typ jednotky | Předpokládaný poměr elektřiny a tepla, C |Paroplynové zařízení s dodávkou tepla (kombinovaný cyklus) | 0,95 |Parní protitlaková turbína | 0,45 |Kondenzační odběrová turbína | 0,45 |Plynová turbína s rekuperací tepla | 0,55 |Spalovací motor | 0,75 |Pokud členské státy uvedou předpokládané hodnoty pro poměr elektřiny a tepla za jednotky typů f), g), h), i), j) a k) uvedené v příloze I, tyto předpokládané hodnoty musí být zveřejněny a oznámeny Komisi.c) Pokud je určitý podíl energetického obsahu spotřeby paliva v procesu kombinované výroby rekuperován v chemikáliích a recyklován, lze jej odečíst od spotřeby paliva před výpočtem celkové účinnosti uvedeným v písmenech a) a b).d) Členské státy mohou určit poměr elektřiny a tepla jako poměr mezi elektřinou a užitečným teplem při kombinovaném provozu při nižší kapacitě pomocí provozních údajů konkrétní jednotky.e) Postupem podle čl. 14 odst. 2 vydá Komise podrobné pokyny pro provádění a uplatňování přílohy II, včetně určení poměru elektřiny a tepla.f) Členské státy mohou používat pro účel výpočtů podle odstavců a) a b) jiná období než jeden rok.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIMetodika určování účinnosti procesu kombinované výroby tepla a elektřinyHodnoty pro výpočet účinnosti kombinované výroby a úspor primární energie se určují na základě očekávaného nebo skutečného provozování dané jednotky za běžných provozních podmínek.a) Vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřinyPro účely této směrnice musí vysoce účinná kombinovaná výroba splňovat tato kritéria:- kombinovaná výroba kogeneračních jednotek musí zajišťovat úspory primární energie vypočtené podle písmene b) ve výši alespoň 10 % ve srovnání s referenčními údaji za oddělenou výrobu tepla a elektřiny,- výrobu kogeneračních jednotek malého výkonu a mikrokogeneračních jednotek, která zajišťuje úspory primární energie, je možno kvalifikovat jako vysoce účinnou kombinovanou výrobu.b) Výpočet úspor primární energieVýše úspor primární energie zajišťovaných kombinovanou výrobou tepla a elektřiny podle přílohy II se vypočte na základě tohoto vzorce:+++++ TIFF +++++Kde:PES  představuje úspory primární energie.CHP  Hη je účinnost tepla pocházejícího z kombinované výroby určená jako roční výstup užitečného tepla dělená spotřebou paliva použitého k výrobě objemu výstupu užitečného tepla a elektřiny pocházejících z kombinované výroby.Ref Hη  je referenční hodnota účinnosti oddělené výroby tepla.CHP Eη  je elektrická účinnost kombinované výroby určená jako roční výroba elektřiny vyráběné kombinovanou formou dělená spotřebou paliva použitého k výrobě objemu výroby užitečného tepla i elektřiny pocházejících z kombinované výroby. Pokud kogenerační jednotka vyrábí mechanickou energii, roční výroba elektřiny vyráběné kombinovanou formou může být zvýšena o dodatečný prvek, který představuje množství elektřiny rovnající se této mechanické energii. Tento dodatečný prvek nezakládá právo na vydání záruk původu podle článku 5.Ref Eη  je referenční hodnota účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny.c) Výpočty úspor energie pomocí alternativního výpočtu podle čl. 12 odst. 2Pokud se úspory primární energie na výrobní proces vypočítávají podle čl. 12 odst. 2, úspory primární energie se vypočtou pomocí vzorce uvedeného v písmeni b) této přílohy, s tím, že:místo "CHP Hη" se dosadí "Hη" amísto "CHP Eη" se dosadí "Eη",kde:Hη  je tepelná účinnost výrobního procesu určená jako roční výroba tepla dělená spotřebou paliva použitého k výrobě objemu výstupu tepla a elektřiny.Eη  je elektrická účinnost výrobního procesu definovaná jako roční výroba elektřiny dělená spotřebou paliva použitého k výrobě objemu výstupu tepla i elektřiny. Pokud kogenerační jednotka vyrábí mechanickou energii, roční výroba elektřiny vyráběné kombinovanou formou může být zvýšena o dodatečný prvek, který představuje množství elektřiny rovnající se této mechanické energii. Tento dodatečný prvek nezakládá právo na vydání záruk původu podle článku 5.d) Členské státy mohou používat pro účely výpočtů podle písmen b) a c) této přílohy jiná období než jeden rok.e) Výpočet úspor primární energie pro mikrokogenerační jednotky může být založen na ověřených údajích.f) Referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu tepla a elektřinyZásady určení referenčních hodnot účinnosti pro oddělenou výrobu tepla a elektřiny, uvedené v čl. 4 odst. 1 a ve vzorci uvedeném v písmeni b) této přílohy, stanoví provozní účinnost oddělené výroby tepla a elektřiny, která má být nahrazena kombinovanou výrobou.Referenční hodnoty účinnosti se vypočtou podle těchto zásad:1. U kogeneračních jednotek definovaných v článku 3 vychází srovnání s oddělenou výrobou ze zásady, že se srovnávají tytéž kategorie paliva.2. Každá kogenerační jednotka se srovnává s nejlepší dostupnou a ekonomicky odůvodněnou technologií oddělené výroby tepla a elektřiny na trhu v roce výstavby kogenerační jednotky.3. Referenční hodnoty účinnosti kogeneračních jednotek starších deseti let se stanoví ve výši referenčních hodnot jednotek starých 10 let.4. Referenční hodnoty účinnosti oddělené výroby elektřiny a výroby tepla musí odrážet klimatické rozdíly existující mezi členskými státy.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVKritéria pro analýzu vnitrostátních možností vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřinya) Analýza možností členských států uvedená v článku 6 musí vzít v úvahu- typy paliv, která pravděpodobně budou použita k využití možností kombinované výroby, včetně specifických úvah o možnostech zvýšeného používání obnovitelných zdrojů energie na vnitrostátních trzích prostřednictvím kombinované výroby,- typy technologií kombinované výroby uvedených v příloze I, které pravděpodobně budou používány k využití vnitrostátních možností,- typy oddělené výroby tepla a elektřiny, případně podle možnosti i mechanické energie, které pravděpodobně nahradí vysoce účinná kombinovaná výroba,- rozdělení potenciálu na modernizaci stávající kapacity a na výstavbu nové kapacity.b) Tato analýza zahrne vhodné mechanismy pro hodnocení účinnosti nákladů (pokud jde o úspory primární energie) na zvýšení podílu vysoce účinné kombinované výroby ve struktuře energetiky země. Analýza účinnosti nákladů musí brát v úvahu také vnitrostátní závazky přijaté v souvislosti se závazky týkajícími se změn klimatu přijatými Společenstvím podle Kjótského protokolu k rámcové úmluvě OSN o změnách klimatu.c) Analýza celostátního potenciálu pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny musí stanovit možnosti ve vztahu k časovým horizontům let 2010, 2015 a 2020 a zahrnout, pokud je to možné, odhady nákladů ke každému uvedenému horizontu.--------------------------------------------------


title: Směrnice Rady ze dne 22. března 1982 o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění rtuti z průmyslu elektrolýzy alkalických chloridů

text:
Avis juridique important

|

31982L0176

Official Journal L 081 , 27/03/1982 P. 0029 - 0034 Spanish special edition: Chapter 15 Volume 3 P. 0142  Portuguese special edition Chapter 15 Volume 3 P. 0142  Finnish special edition: Chapter 15 Volume 3 P. 0211  Swedish special edition: Chapter 15 Volume 3 P. 0211

SMĚRNICE RADYze dne 22. března 1982o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění rtuti z průmyslu elektrolýzy alkalických chloridů(82/176/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍs ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na články 100 a 235 této smlouvy,s ohledem na směrnici Rady 76/464/EHSze dne 4. května 1976 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství[1], a zejména na článek 6 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru[4],vzhledem k tomu, že pro účely ochrany vodního prostředí Společenství před znečišťováním určitými nebezpečnými látkami zavádí článek 3 směrnice 76/464/EHS systém předem udělených povolení, ve kterých se stanoví emisní normy pro vypouštění látek ze seznamu I přílohy této směrnice; že článek 6 uvedené směrnice vyžaduje stanovení mezních hodnot pro tyto emisní normy a rovněž jakostních cílů pro vodní prostředí zasažené vypouštěním těchto látek;vzhledem k tomu, že rtuť a její sloučeniny jsou uvedeny v seznamu I;vzhledem k tomu, že členské státy jsou povinny uplatňovat mezní hodnoty, s výjimkou případů, kdy lze použít jakostní cíle;vzhledem k tomu, že s přihlédnutím k znečišťování vypouštěním rtuti do vod, ve značné míře způsobovanému průmyslem elektrolýzy alkalických chloridů, je třeba nejprve stanovit mezní hodnoty pro tento průmyslový obor a dále určit jakostní cíle pro vodní prostředí, do něhož je rtuť z tohoto průmyslového oboru vypouštěna; že tato vypouštění mají proto podléhat předem udělenému povolení;vzhledem k tomu, že účelem jakostních cílů je odstranění znečišťování rtutí různých částí vodního prostředí, které může být zasaženo vypouštěním rtuti z průmyslu elektrolýzy alkalických chloridů;vzhledem k tomu, že tyto jakostní cíle jsou stanoveny výslovně pro tento účel, a nikoli s úmyslem určit pravidla pro ochranu spotřebitele nebo pro prodej produktů pocházejících z vodního prostředí;vzhledem k tomu, že má být zaveden zvláštní monitorovací postup umožňující členským státům prokázat dodržování jakostních cílů;vzhledem k tomu, že pro účinné provádění této směrnice přijmou členské státy opatření pro monitorování vodního prostředí zasaženého uvedeným vypouštěním rtuti; že článek 6 směrnice 76/464/EHS nestanoví pravomoci k zavedení tohoto monitorování; že z toho důvodu, že Smlouva nestanoví pravomoci k tomuto účelu, se použije článek 235 Smlouvy;vzhledem k tomu, že je důležité, aby Komise předkládala Radě každých pět let srovnávací hodnocení provádění této směrnice členskými státy;vzhledem k tomu, že podzemní vody jsou vyňaty z působnosti této směrnice, neboť podléhají zvláštní směrnici,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 11. Tato směrnice- stanoví podle čl. 6 odst. 1 směrnice 76/464/EHS mezní hodnoty emisních norem uvedených v čl. 2 písm. d) této směrnice pro rtuť vypouštěnou z průmyslových závodů,- stanoví podle čl. 6 odst. 2 směrnice 76/464/EHS jakostní cíle pro rtuť ve vodním prostředí,- stanoví podle čl. 6 odst. 4 směrnice 76/464/EHS lhůty ke splnění podmínek obsažených v povoleních udělených příslušnými orgány členských států pro stávající vypouštění,- stanoví podle čl. 12 odst. 1 směrnice 76/464/EHS referenční metody stanovení umožňující určit obsah rtuti v odpadních vodách a ve vodním prostředí,- stanoví podle čl. 6 odst. 3 směrnice 76/464/EHS monitorovací postup,- vyžaduje od členských států, aby vzájemně spolupracovaly v případě vypouštění, které zasahuje vody více členských států.2. Tato směrnice se vztahuje na vody uvedené v článku 1 směrnice 76/464/EHS, s výjimkou podzemních vod.Článek 2Pro účely této směrnice se rozumía) "rtutí"- elementární rtuť,- rtuť obsažená v některé z jejích sloučenin;b) "mezními hodnotami" hodnoty uvedené v příloze I;c) "jakostními cíli" požadavky uvedené v příloze II;d) "průmyslovým závodem" závod, ve kterém se provádí elektrolýza alkalických chloridů ve vanách se rtutí;e) "stávajícím závodem" průmyslový závod, který je v provozu v den oznámení této směrnice;f) "novým závodem"- průmyslový závod, v němž se zahájí provoz po dni oznámení této směrnice,- stávající průmyslový závod, jehož kapacita elektrolýzy alkalických chloridů ve vanách se rtutí se po dni oznámení této směrnice podstatně zvýší.Článek 31. Mezní hodnoty, lhůty pro jejich splnění a monitorovací postupy pro vypouštění jsou stanoveny v příloze I.2. Povolení uvedená v článku 3 směrnice 76/464/EHS musí obsahovat nejméně tak přísná ustanovení, jako jsou ustanovení uvedená v příloze I této směrnice, s výjimkou případů, kdy členský stát splňuje požadavky čl. 6 odst. 3 směrnice 76/464/EHS na základě příloh II a IV této směrnice.Povolení se přezkoumává nejméně každé čtyři roky.3. Aniž jsou dotčeny povinnosti vyplývající z odstavců 1 a 2 a ze směrnice 76/464/EHS, mohou členské státy udělit povolení novým závodům jen tehdy, jestliže tato povolení obsahují odkazy na normy odpovídající nejlepším dostupným technickým prostředkům pro předcházení vypouštění rtuti.Pokud členský stát použije jakoukoli metodu, u které z technických důvodů zamýšlená opatření neodpovídají nejlepším dostupným technickým prostředkům, předloží tento členský stát před vydáním každého povolení Komisi zdůvodnění svého postupu.Komise zašle členským státům do tří měsíců zprávu, v níž oznámí své stanovisko k odchylce uvedené v druhém pododstavci.4. Referenční metoda rozboru ke stanovení přítomnosti rtuti je uvedena v příloze III bodu 1. Jiné metody mohou být použity za předpokladu, že mez detekce, přesnost a správnost těchto metod jsou alespoň takové, jako u metod stanovených v příloze III bodu 1. Požadovaná přesnost pro měření průtoku při vypouštění je stanovena v příloze III bodu 2.Článek 4Dotyčné členské státy odpovídají za monitorování vodního prostředí, které je zasaženo vypouštěním z průmyslových závodů.V případě vypouštění, které zasahuje vody více členských států, spolupracují dotyčné členské státy na sladění svých monitorovacích postupů.Článek 51. Na základě informací, které členské státy vždy poskytnou Komisi na její žádost v souladu s článkem 13 směrnice 76/464/EHS a které se týkají zejména- podrobností o povoleních stanovujících emisní normy pro vypouštění rtuti,- výsledků měření prováděného vnitrostátní sítí vytvořené za účelem stanovování koncentrací rtuti,vypracuje Komise srovnávací hodnocení provádění této směrnice členskými státy.2. Komise zašle Radě každých pět let srovnávací hodnocení podle odstavce 1.V případě zásadních změn ve vědeckém poznání o toxicitě, perzistenci a akumulaci rtuti v živých organismech a sedimentech nebo v případě zdokonalení nejlepších dostupných technických prostředků předloží Komise Radě v případě potřeby příslušné návrhy na zpřísnění mezních hodnot a jakostních cílů.Článek 61. Členské státy uvedou v účinnost opatření nezbytná pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. června 1983. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 7Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 22. března 1982.Za RadupředsedaL. TINDEMANSPŘÍLOHA IMezní hodnoty, lhůty pro jejich splnění a monitorovací postup pro vypouštění1. Mezní hodnoty vyjádřené jako koncentrace, které nemají být v zásadě překročeny, jsou uvedeny v následující tabulce:Jednotka stanovení Průměrné měsíční mezní hodnoty, které nesmějí být překročeny od 1. července Poznámka1983 1986Recyklovaná a ztracená solanka mikrogramy rtuti na litr 75 50 Platné pro celkové množství rtuti ve všech vodách obsahujících rtuť, vypouštěných z oblasti průmyslového závoduVe všech případech nesmějí být mezní hodnoty vyjádřené jako maximální koncentrace vyšší než hodnoty vyjádřené jako maximální množství dělená spotřebovaným množstvím vody na tunu instalované výrobní kapacity chloru.2. Jelikož koncentrace rtuti v odpadních vodách závisí na objemu použité vody, který je pro různé procesy a závody odlišný, musí být ve všech případech dodrženy mezní hodnoty vyjádřené jako množství vypouštěné rtuti ve vztahu k instalované výrobní kapacitě chloru a uvedené v následující tabulce:Jednotka stanovení Průměrné měsíční mezní hodnoty platné od 1. července Poznámka1983 1986Recyklovaná solanka gramy rtuti na tunu instalované výrobní kapacity chloru 0,5 0,5 Hodnoty platné pro rtuť obsaženou v odpadních vodách z výrobní jednotky chloru1,5 1,0 Hodnoty platné pro celkové množství rtuti ve všech vodách obsahujících rtuť, vypouštěných ze závoduZtracená solanka gramy rtuti na tunu instalované kapacity výroby chloru 8,0 5,0 Hodnoty platné pro celkové množství rtuti ve všech vodách obsahujících rtuť, vypouštěných ze závodu3. Průměrné denní mezní hodnoty jsou rovny čtyřnásobku odpovídajících měsíčních průměrných hodnot uvedených v bodech 1 a 2.4. Pro ověření, zda jsou stanovené emisní normy v souladu s mezními hodnotami uvedenými v této příloze, je nezbytné zavést monitorovací postup. Tento postup musí zahrnovat:- každodenní odběr reprezentativního vzorku odpadních vod po celých 24 hodin a stanovení koncentrace rtuti v tomto vzorku a- měření celkového průtoku vypouštěných odpadních vod v tomto období.Množství rtuti vypouštěné za měsíc se počítá jako součet všech denních množství v daném měsíci. Tento součet se dále dělí instalovanou výrobní kapacitou chloru.PŘÍLOHA IIJakostní cíleU členských států, které uplatňují výjimku podle čl. 6 odst. 3 směrnice 76/464/EHS, se emisní normy stanovené a plněné členskými státy určují podle článku 5 uvedené směrnice tak, aby byl dosažen příslušný jakostní cíl nebo níže uvedené cíle v oblasti zasažené vypouštěním rtuti z průmyslu elektrolýzy alkalických chloridů. Příslušný orgán vymezí pro každý případ zasaženou oblast a vybere z jakostních cílů uvedených v bodu 1 takový cíl nebo cíle, které považuje za vhodné, přičemž přihlédne ke způsobu využívání zasažené oblasti a skutečnosti, že účelem této směrnice je odstranění veškerého znečišťování.1. Za účelem odstranění znečišťování vymezených ve směrnici 76/464/EHS a v souladu článkem 2 uvedené směrnice jsou stanoveny následující jakostní cíle:1.1 Koncentrace rtuti v reprezentativním vzorku masa vybrané ryby nesmí překročit hodnotu 0,3 mg/kg čerstvého masa.1.2 Celková koncentrace rtuti ve vnitrozemských povrchových vodách zasažených vypouštěním nesmí překročit hodnotu 1 g/l jako aritmetický průměr výsledků získaných v průběhu roku.1.3 Koncentrace rozpuštěné rtuti ve vodách v ústích řek zasažených vypouštěním nesmí překročit hodnotu 0,5 g/l jako aritmetický průměr výsledků získaných v průběhu roku.1.4 Koncentrace rozpuštěné rtuti v teritoriálních vodách a vnitřních pobřežních vodách jiných než ústí řek, které jsou zasaženy vypouštěním, nesmí překročit hodnotu 0,3 g/l jako aritmetický průměr výsledků získaných v průběhu roku.1.5 Voda musí mít dostatečnou jakost, aby vyhovovala požadavkům každé další směrnice Rady určené pro tyto vody v souvislosti s přítomností rtuti.2. Koncentrace rtuti v sedimentech nebo v tělech měkkýšů nesmí časem podstatně vzrůstat.3. Jestliže se u vod v jedné oblasti uplatňuje několik jakostních cílů, musí být jakost vody dostatečná, aby vyhovovala každému z těchto cílů.4. Číselné hodnoty jakostních cílů uvedených v bodech 1.2, 1.3 a 1.4 mohou být výjimečně do 30. června 1986 z technických důvodů 1,5násobně zvýšeny za předpokladu, že o tom bude Komise předem informována.PŘÍLOHA IIIReferenční metody stanovení1. Referenční metodou rozboru pro stanovení přítomnosti rtuti ve vodách, rybím mase, sedimentech a tělech měkkýšů je bezplamenová atomová absorpční spektrofotometrie prováděná po vhodné úpravě vzorku, která především bere v úvahu prvotní oxidaci rtuti a následnou redukci rtuťnatých iontů Hg (II).Mez detekce1 musí být taková, aby koncentrace rtuti byla měřena se správností1 a přesností1  30 % při následujících koncentracích:- desetina z dovolené maximální koncentrace rtuti uvedené v povolení při vypouštění,- desetina koncentrace rtuti uvedené jako jakostní cíl u vnitrozemských povrchových vod,- desetina koncentrace rtuti uvedené jako jakostní cíl v případě masa ryb, měkkýšů nebo korýšů,- desetina koncentrace rtuti ve vzorku nebo 0,05 mg/kg sušiny, je-li tato hodnota vyšší, v případě sedimentů.2. Průtok se měří se správností  20 %.PŘÍLOHA IVMonitorovací postup pro jakostní cíle1. U každého povolení uděleného v souladu s touto směrnicí určí příslušný orgán omezení, monitorovací postup a lhůty k zajištění souladu s příslušným jakostním cílem nebo cíli.2. Podle čl. 6 odst. 3 směrnice 76/464/EHS oznámí členský stát Komisi u každého zvoleného a použitého jakostního cíle- místa vypouštění a způsoby rozptylu,- oblast uplatňování jakostního cíle,- místa vzorkování,- četnost vzorkování,- metody vzorkování a stanovení,- získané výsledky.3. Vzorky musí být dostatečně reprezentativní z hlediska jakosti vodního prostředí v oblasti zasažené vypouštěním a četnost vzorkování musí být postačující k prokázání veškerých změn vodního prostředí, přičemž se přihlédne zejména k přírodním změnám v hydrologickém režimu. Rozbor ryb ze slaných vod musí být proveden s dostatečně reprezentativním počtem kusů a druhů.4. S ohledem na jakostní cíl uvedený v příloze II bodu 1.1 vybere příslušný orgán druhy ryb, které se použijí jako vzorky pro rozbory. Ve slaných vodách mohou druhy vybrané z těch, které žijí v pobřežních vodách a jsou zde loveny, zahrnovat tresku, bílou tresku, platýze obecného, makrelu, tresku skvrnitou a platýze.[1] Úř. věst. L 129, 18.5.1976, s. 23.[2] Úř. věst. C 169, 6.7.1979, s. 2.[3] Úř. věst. C 341, 31.12.1980, s. 24.[4] Úř. věst. C 83, 2.4.1980, s. 16.1 Definice těchto termínů jsou uvedeny ve směrnici Rady 79/869/EHS ze dne 9. října 1979 o metodách stanovení a četnosti vzorkování a rozborů povrchových vod určených v členských státech k odběru pitné vody (Úř. věst. L 271, 29.10.1979, s. 44).


title: Směrnice Komise 2009/137/ES ze dne 10. listopadu 2009 , kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/22/ES o měřicích přístrojích, pokud jde o zneužívání maximálních dovolených chyb, pokud jde o zvláštní přílohy pro přístroje MI-001 až MI-005 (Text s významem pro EHP)

text:
               11.11.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 294/7

      SMĚRNICE KOMISE 2009/137/ES
   ze dne 10. listopadu 2009,
   kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/22/ES o měřicích přístrojích, pokud jde o zneužívání maximálních dovolených chyb, pokud jde o zvláštní přílohy pro přístroje MI-001 až MI-005
   (Text s významem pro EHP)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/22/ES ze dne 31. března 2004 o měřicích přístrojích (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice 2004/22/ES harmonizuje požadavky na uvádění měřicích přístrojů s měřicí funkcí definovaných ve zvláštních přílohách pro přístroje MI-001 až MI-010 na trh a do provozu. Měřicí přístroje musí splňovat základní požadavky stanovené v příloze I a v příslušné zvláštní příloze pro přístroje.

               (2)

               Zvláštní přílohy pro přístroje směrnice 2004/22/ES obsahují požadavky přizpůsobené různým typům měřicích přístrojů. Tyto požadavky obsahují zvláštní ustanovení o dovolených chybách za účelem zajistit přesnost a funkčnost měřicího přístroje a zaručit, aby chyba měření za stanovených pracovních podmínek a bez výskytu rušení nepřekročila určenou hodnotu maximální dovolené chyby (MPE).

               (3)

               Z důvodu nových specifikací pro plynoměry a přepočítávače množství plynu by velmi konkrétní požadavky v bodě 2.1 přílohy MI-002 mohly bránit technickému pokroku a inovacím a vytvářet překážky pro volný oběh plynoměrů. Tyto požadavky by tudíž měly být nahrazeny obecnějším požadavkem na funkčnost.

               (4)

               Směrnice 2004/22/ES v bodě 7.3 přílohy I poskytuje obecnou ochranu proti nadměrně odlišným chybám mimo sledovaný rozsah u měřicích přístrojů pro měření spotřeby médií. Zkušenosti však ukázaly, že aby bylo zaručeno, že u měřicích přístrojů nedochází ke zneužívání maximálních dovolených chyb (MPE) a k systematickému zvýhodňování některé ze stran transakce, je třeba rovněž stanovit požadavek ochrany proti nadměrně odlišným chybám ve sledovaném rozsahu těchto přístrojů.

               (5)

               V souladu s bodem 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (2) se členské státy vybízejí k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.

               (6)

               Směrnice 2004/22/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (7)

               Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro měřicí přístroje zřízeného čl. 15 odst. 1 směrnice 2004/22/ES,

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Zvláštní přílohy pro přístroje MI-001 až MI-005 směrnice 2004/22/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.
   Článek 2
   1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. prosince 2010. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
   Budou tyto předpisy používat od 1. června 2011.
   Předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Bruselu dne 10. listopadu 2009.

            Za Komisi

         Günter VERHEUGEN

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 135, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Směrnice 2004/22/ES se mění takto:

                  1)

                  V příloze MI-001 se v části ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY oddíle „MAXIMÁLNÍ DOVOLENÉ CHYBY (MPE)“ doplňuje nový bod 6a, který zní:

                              „6a.

                              U vodoměru nesmí docházet ke zneužívání MPE ani k systematickému zvýhodňování jedné ze stran.“

                  2)

                  Příloha MI-002 se mění takto:

                              a)

                              v části I bodě 2.1 se odstavec pod tabulkou nahrazuje tímto:
                              „U plynoměru nesmí docházet ke zneužívání MPE ani k systematickému zvýhodňování jedné ze stran.“;

                              b)

                              v části II bodě 8 se za poznámku vkládá tento odstavec:
                              „U přepočítávače množství plynu nesmí docházet ke zneužívání MPE ani k systematickému zvýhodňování jedné ze stran.“

                  3)

                  V příloze MI-003 se v části ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY bodě 3 doplňuje tento odstavec:
                  „U elektroměru nesmí docházet ke zneužívání MPE ani k systematickému zvýhodňování jedné ze stran.“

                  4)

                  V příloze MI-004 se v části ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY bodě 3 doplňuje tento odstavec:
                  „U kompaktního měřiče tepla nesmí docházet ke zneužívání MPE ani k systematickému zvýhodňování jedné ze stran.“

                  5)

                  V příloze MI-005 se v části ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY bodě 2 doplňuje bod 2.8, který zní:

                              „2.8

                              U měřicího systému nesmí docházet ke zneužívání MPE ani k systematickému zvýhodňování jedné ze stran.“


title: Směrnice Komise ze dne 26. července 1984, kterou se mění příloha směrnice Rady 82/471/EHS o určitých produktech používaných ve výživě zvířat

text:
Důležité právní upozornění

|

31984L0443

Úřední věstník L 245 , 14/09/1984 S. 0021 - 0027 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 18 S. 0043  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 32 S. 0095  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 18 S. 0043  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 03 Svazek 32 S. 0095

		Směrnice Komiseze dne 26. července 1984,kterou se mění příloha směrnice Rady 82/471/EHS o určitých produktech používaných ve výživě zvířat(84/443/EHS)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na směrnici Rady 82/471/EHS ze dne 30. června 1982 o určitých produktech používaných ve výživě zvířat [1], a zejména na článek 6 uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že směrnice 82/471/EHS stanoví, že obsah jejích příloh musí být neustále přizpůsobován vývoji vědeckotechnických poznatků;vzhledem k tomu, že je třeba rozdělit skupinu "dusíkatých nebílkovinných sloučenin a podobných produktů" na další podskupiny, aby byly jasně odlišeny produkty, patřící do skupiny "dusíkatých nebílkovinných sloučenin", "aminokyselin a jejich solí" a "hydroxyanalogů aminokyselin"; že v důsledku tohoto nového rozdělení a s přihlédnutím k provedeným studiím je třeba povolit za určitých podmínek používání nových produktů;vzhledem k tomu, že vyvstala nutnost změnit charakteristiku složení a zvláštní ustanovení, týkající se některých produktů uvedených v příloze;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro krmiva,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Příloha směrnice 82/471/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s ustanovením článku 1 nejpozději do 30. června 1985. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Článek 3Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 26. července 1984.Za KomisiPoul Dalsagerčlen Komise[1] Úř. věst. L 213, 21.7.1982, s. 8.--------------------------------------------------PŘÍLOHA1.2.3.4. Název sloupce 3 se nahrazuje názvem,"Chemické označení produktu nebo identifikace mikroorganismu""Popis fyziologicky účinné látky nebo identifikace mikroorganismu".V anglickém znění se název sloupce 4"Nutrient substrate (specifications if any)", nahrazuje názvem"Culture substrate (specifications if any)".Na konec stránky se vkládá tato poznámka:"Stanovené obsahy nebo obsahy pro prohlášení podle sloupců 5 a 7 se vztahují k produktům jako takovým."Bod 2,""Dusíkaté nebílkovinné sloučeniny a podobné produkty z následujících skupin" se nahrazuje tímto:"1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |Název skupiny produktů | Název produktu | Popis fyziologicky účinné látky nebo identifikace mikroorganismu | Zivinový substrát (případná specifikace) | Charakteristika složení produktu | Druh zvířat | Zvláštní ustanovení |2.Dusíkaté nebílkovinné sloučeniny2.1.Močovina a její deriváty | 2.1.1.Močovina, technicky čistá | CO(NH2)2 | — | Močovina: min. 97 % | Přežvýkavci od počátku přežvykování | Údaje pro prohlášení na etiketě nebo obalu produktu: název "Močovina", "Biuret", "Fosfát močoviny" nebo "Diuredoizobutan",obsah dusíku. U produktu 2.1.3 též obsah fosforu,druh zvířete nebo kategorie zvířat.Údaje pro prohlášení na etiketě nebo obalu krmných směsí: název "Močovina", "Biuret", "Fosfát močoviny" nebo "Diuredoizobutan"obsah produktu v krmné směsi,obsahnebílkovinného dusíku vyjádřený v hrubém proteinu (% z celkového hrubého proteinu),údaj v návodu k použití o maximálním celkovém množství nebílkovinného dusíku, jež nesmí být u jednotlivých druhů nebo kategorie zvířat překročeno v denní dávce. |2.1.2.Biuret, technicky čistý | (CONH2)2-NH | — | Biuret: min. 97 % |2.1.3.Fosfát močoviny, technicky čistý | CO(NH2)2 H3PO4 | — | Dusík: min. 16,5 % Fosfor: min. 18 % |2.1.4.Diuredoizobutan, technicky čistý | (CH3) 2-(CH) 2-(NHCONH2) 2 | — | Dusík:min. 30 %, Isobutyraldehyd: min. 35 % |2.2.Amonné soli | 2.2.1.Mléčnan amonný, vyráběný fermentací prostřednictvím Lactobacillus bulgaricus | CH3CHOHCOONH4 | Syrovátka | Dusík vyjádřený v hrubém proteinu: min. 44 % | Přežvýkavci od počátku přežvykování | Údaje pro prohlášení na etiketě nebo obalu produktu: název "Mléčnan amonný z fermentace",dusík vyjádřený v hrubém proteinu,hrubý popel,vlhkost,druh zvířete nebo kategorie zvířat.Údaje pro prohlášení na etiketě nebo obalu krmných směsí: název "Mléčnan amonný",obsah produktu v krmné směsi,obsahnebílkovinného dusíku vyjádřený v hrubém proteinu (% z celkového hrubého proteinu),údaj v návodu k použití o maximálním celkovém množství nebílkovinného dusíku, jež nesmí být u jednotlivých druhů nebo kategorie zvířat překročeno v denní dávce. |2.3.Vedlejší produkty fermentační výroby aminokyselin | 2.3.1.Tekuté, koncentrované vedlejší produkty výroby kyseliny L-glutamové fermentací pomocí Corynebacterium melassecola | Amonné soli a jiné dusíkaté sloučeniny | Sacharosa, melasa, škrobové produkty a jejich hydrolyzáty | Dusík vyjádřený v hrubém proteinu: min. 48 % Vlhkost: max. 28 % | Přežvýkavci od počátku přežvykování | Údaje pro prohlášení na etiketě nebo obalu produktu: název "vedlejší produkt z výroby kyseliny L-glutamové" pro výrobek 2.3.1 a "vedlejší produkt z výroby L-lysinu" pro výrobek 2.3.2,dusík vyjádřený v hrubém proteinu,hrubý popel,vlhkost,druh zvířete nebo kategorie zvířat.Údaje pro prohlášení na etiketě nebo obalu krmných směsí: název "vedlejší produkt z výroby kyseliny L-glutamové" pro výrobek 2.3.1 a "vedlejší produkt zvýrobyL-lysinu" provýrobek 2.3.2,obsah nebílkovinného dusíku vyjádřený v hrubém proteinu (% z celkového hrubého proteinu),údaj v návodu k použití o maximálním celkovém množství nebílkovinného dusíku, jež nesmí být u jednotlivých druhů nebo kategorie zvířat překročeno v denní dávce. |2.3.2.Tekuté, koncentrované vedlejší produkty výroby L-lysinu monohydrochloridu fermentací pomocí Brevibacterium lactofermentum | Amonné soli a jiné dusíkaté sloučeniny | Sacharosa, melasa, škrobové produkty a jejich hydrolyzáty | Dusík vyjádřený v hrubém proteinu: min. 45 % | Přežvýkavci od počátku přežvykování |3.Aminokyseliny a jejich soli | 3.1.DL-methionin, technicky čistý | CH3S(CH2)2-CH(NH2)-COOH | — | L-lysin: min. 98 % | Všechny druhy zvířat | Údaje pro prohlášení na etiketě nebo obalu produktu: název "DL-methionin" u výrobku 3.1 a "vápenatá sůl N-hydroxymethyl-DL-methioninu u výrobku 3.2",obsah DL-methioninu a vlhkosti,druh zvířete nebo kategorie zvířat u výrobku 3.2. || 3.2.Vápenatá sůl N-hydroxymethyl-DL-methioninu, technicky čistá | (CH3S(CH2)2-CH(NH-CH2OH)-COO)2 Ca. 2H2O | — | DL-methionin: min. 67 % Formaldehyd: max. 14 % Vápník: min. 9 % | Přežvýkavci od počátku přežvykování | || 3.3.L-lysin, technicky čistý | NH2(CH2)4-CH(NH2)-COOH | — | L-lysin: min. 98 % | Všechny druhy zvířat | Údaje pro prohlášení na etiketě nebo obalu produktu: název "L-lysin" u výrobku 3.3, "monohydrochlorid L-lysinu" u výrobku 3.4 a "sulfát L-lysinu a jeho vedlejší produkty získané fermentací" u výrobku 3.5,obsah L-lysinu a vlhkosti. || 3.4.Monohydrochlorid L-lysinu, technicky čistý | NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH.HCl | — | L-lysin: min. 78 % || 3.5.Sulfát L-lysinu a jeho vedlejší produkty získané fermentací pomocí Corynebacterium glutamicum | (NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH)2.H2SO4 | Cukerný sirup, melasa, obiloviny, škrobové produkty a jejich hydrolyzáty | L-lysin: min. 40 % || 3.6.L-threonin, technicky čistý | CH3-CH(OH)-CH(NH2)-COOH | — | L-threonin: min. 98 % | Všechny druhy zvířat | Údaje pro prohlášení na etiketě nebo obalu produktu: název "L-threonin",obsah L-threoninu a vlhkosti. |4.Hydroxyanalogy aminokyselin | 4.1.Kyselina DL-2-hydroxy-4-methyl-merkaptomáselná | (CH3S-(CH2)2-CH(OH)-COOH | — | Monomer kyseliny: min. 65 % | Všechny druhy zvířat, s výjimkou přežvýkavců | Údaje pro prohlášení na etiketě nebo obalu produktu: název podle sloupce 2,vyznačení obsahu monomeru kyseliny a vlhkosti,druh zvířete nebo kategorie zvířat. || 4.2.Vápenatá sůl kyseliny DL-2-hydroxy-4-methyl-merkaptomáselné | (CH3S-(CH2)2-CH(OH)-COO)2Ca | — | Monomer kyseliny: min. 83 % Vápník: min. 12 % |--------------------------------------------------