title: Směrnice Rady ze dne 26. června 1990, kterou se stanoví veterinární požadavky na obchod se spermatem prasat uvnitř Společenství a na jeho dovoz (90/429/EHS)

text:
Důležité právní upozornění

|

31990L0429

Úřední věstník L 224 , 18/08/1990 S. 0062 - 0072 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 33 S. 0180  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 33 S. 0180

		Směrnice Radyze dne 26. června 1990,kterou se stanoví veterinární požadavky na obchod se spermatem prasat uvnitř Společenství a na jeho dovoz(90/429/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že směrnicí 64/432/ES [4] naposledy pozměněnou směrnicí 89/360/ES [5] byla vydána ustanovení týkající se veterinárních otázek při obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství; že směrnice 72/462/ES [6] naposledy pozměněná směrnicí 89/227/ES [7] obsahuje ustanovení týkající se veterinárních otázek při dovozu skotu a prasat pocházejících ze třetích zemí;vzhledem k tomu, že výše uvedené předpisy zajistily pro obchod se skotem a prasaty v rámci Společenství a pro jejich dovoz ze třetích zemí do Společenství, aby země, z níž se zvíře dováží, zaručila dodržení veterinárních kritérií, čímž se téměř zcela odstranilo nebezpečí rozšíření chorob zvířat; že při obchod se spermatem ještě určité nebezpečí rozšíření těchto chorob existuje;vzhledem k tomu, že v rámci politiky Společenství pro harmonizaci vnitrostátních právních předpisů v oblasti veterinárních požadavků na obchod se zvířaty a s živočišnými produkty uvnitř Společenství je nutno vytvořit harmonizovaný režim pro obchod se spermatem prasat uvnitř Společenství a pro jeho dovoz do Společenství;vzhledem k tomu, že při obchod se spermatem uvnitř Společenství musí členský stát, v němž je sperma odebráno, zaručit, že sperma bylo odebráno a upraveno ve schválených a kontrolovaných inseminačních stanicích, že pochází od zvířat, jejichž nákazový status je takový, že vylučuje nebezpečí rozšíření chorob zvířat, že bylo odebráno, zpracováno, skladováno a přepravováno v souladu s pravidly, která zabezpečují zachování jeho statusu z veterinárního hlediska, a že při přepravě do země určení bylo přiloženo veterinární osvědčení, které zaručuje dodržení této povinnosti;vzhledem k tomu, že politika uvnitř Společenství je v oblasti očkování proti některým chorobám rozdílná, je oprávněné zachování časově omezených výjimek, které členským státům u některých chorob umožňují doplňkovou ochranu proti těmto chorobám;vzhledem k tomu, že pro dovoz spermatu ze třetích zemí do Společenství se sestaví seznam třetích zemí s přihlédnutím k veterinárním kritériím; že nezávisle na existenci tohoto seznamu by členské státy měly povolovat dovoz spermatu pouze tehdy, pokud sperma pochází z inseminačních stanic, které dodržují některé normy a které jsou úředně kontrolovány; že by se podle okolností měly pro země uvedené v seznamu stanovit zvláštní veterinární normy; že pak musí být možné provádět na místě kontroly dodržování těchto norem;vzhledem k tomu, že je nutno na tuto směrnici rozšířit uplatňování pravidel a postupů kontroly stanovených ve směrnici Rady 89/662/ES ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu [8];vzhledem k tomu, že aby se zabránilo přenosu nakažlivých chorob, měla by se ihned po přijetí zásilky spermatu na území Společenství provést kontrola, s výjimkou případů vnějšího tranzitu;vzhledem k tomu, že členské státy musí mít možnost učinit naléhavá opatření při výskytu nakažlivých chorob v jiném členském státě nebo ve třetí zemi; že posouzení nebezpečí takových chorob a nutná ochranná opatření v této souvislosti se v celém Společenství musí provést stejným způsobem; a že je za tímto účelem nutno stanovit v rámci Stálého veterinárního výboru postup používaný Společenstvím pro řešení naléhavých případů, kterým se bude řídit přijímání potřebných opatření;vzhledem k tomu, že přijetí některých prováděcích opatření k této směrnici by mělo být svěřeno Komisi; že je za tímto účelem nutno stanovit postup, který umožní úzkou a účinnou spolupráci mezi Komisí a členskými státy v rámci Stálého veterinárního výboru;vzhledem k tomu, že se tato směrnice nevztahuje na obchod se spermatem, který se uskutečnil před datem, od něhož členské státy musí dosáhnout souladu s touto směrnicí,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:KAPITOLA IVšeobecná ustanoveníČlánek 1Tato směrnice stanoví veterinární požadavky na obchod se spermatem prasat uvnitř Společenství a na jeho dovoz ze třetích zemí.Článek 2Pro účely této směrnice se podle potřeby použijí definice podle článku 2 směrnic 64/432/ES, 72/462/ES, 88/407/ES [9] a 90/425/ES [10]."Spermatem" se dále rozumí ejakulát domácího zvířete buďto v původním stavu, nebo upravený či zředěný.KAPITOLA IIObchod uvnitř SpolečenstvíČlánek 3Každý členský stát zajistí, aby k obchodu bylo určeno pouze sperma splňující následující všeobecné podmínky:a) sperma pro inseminaci musí být odebráno a zpracováno v inseminační stanici schválené z veterinárního a hygienického hlediska pro účely obchodu uvnitř Společenství podle čl. 5 odst. 1;b) sperma musí být odebráno od prasat, jejichž nákazový status odpovídá požadavkům přílohy B;c) sperma musí být odebráno, zpracováno, uchováváno a přepravováno v souladu s přílohami A a C.Článek 41. Až do 31. prosince 1992 členské státy, ve kterých jsou ve všech inseminačních stanicích držena pouze zvířata neočkovaná proti Aujeszkyho chorobě, která absolvovala s negativními výsledky sérumneutralizační test nebo test ELISA na Aujeszkyho chorobu, v souladu s ustanoveními této směrnice:- mohou odmítnout, aby bylo na jejich území dovezeno sperma pocházející z inseminačních stanic, které nemají stejný status,- nesmějí však odmítnout přijmout sperma pocházející od kanců očkovaných v inseminačních stanicích deletovanou očkovací látkou GI, za podmínek, že:- toto očkování bylo provedeno pouze na kancích séronegativních vzhledem k viru Aujeszkyho choroby,- při sérologických vyšetřeních provedených nejdříve tři týdny po očkování se u kanců nezjistí přítomnost protilátek vyvolaných virem této choroby.V tomto případě může být jeden vzorek z každého denního odběru spermatu určeného k obchodu podroben testu na izolaci viru ve schválené laboratoři členského státu určení.Ustanovení tohoto odstavce se použijí, až Komise postupem podle článku 18 a s ohledem na stanovisko Vědeckého veterinárního výboru, zejména pokud jde o frekvenci testů, které mají být prováděny v inseminačních stanicích, pokud jde o samotná vyšetření na izolaci viru, jakož i o účinnost a bezpečnost deletované očkovací látky GI, nejpozději do 1. července 1991 zpracuje protokoly pro vyšetření, která mají být prováděna v rámci uvedených vyšetření.2. Postupem podle článku 18 lze stanovit, že část území členského státu bude požívat výhod vyplývajících z ustanovení odstavce 1 za podmínky, že ve všech inseminačních stanicích nacházejících se na této části území jsou držena pouze zvířata, která absolvovala s negativními výsledky sérumneutralizační test nebo test ELISA na výskyt Aujeszkyho choroby.3. Do 31. prosince 1992 Rada na základě zprávy Komise doplněné o případné návrhy tento článek přezkoumá.Článek 51. Členský stát, na jehož území se nachází inseminační stanice, zajistí, aby schválení podle čl. 3 písm. a) bylo uděleno pouze v případě, že inseminační stanice odpovídá podmínkám uvedeným v příloze A a vyhovuje všem ostatním ustanovením této směrnice.Členský stát dále zajistí, aby úřední veterinární lékař dohlížel na dodržování těchto ustanovení. V případě, že jedno nebo více ustanovení nebude dodržováno, navrhne tento veterinární lékař, aby schválení bylo odňato.2. Všechny schválené inseminační stanice jsou zaregistrovány a každá stanice obdrží číslo veterinární registrace. Každý členský stát sdělí ostatním členským státům a Komisi seznam inseminačních stanic a jejich čísla veterinární registrace, případně je informuje o odnětí schválení.3. Obecná prováděcí pravidla k tomuto článku se stanoví postupem podle článku 18.Článek 61. Členské státy zajistí, aby každá zásilka spermatu byla provázena veterinárním osvědčením podle vzoru uvedeného v příloze D, vystaveným úředním veterinárním lékařem členského státu, ve kterém došlo k odběru.Toto osvědčení musí:a) být vyhotoveno alespoň v jednom z úředních jazyků členského státu, ve kterém došlo k odběru, a v jednom z úředních jazyků státu určení;b) provázet zásilku až do místa určení v originálním vyhotovení;c) být vyhotoveno na jediném listu;d) být určeno pro jediného příjemce.2. Členský stát místa určení může, za podmínky, že nedojde ke snížení životaschopnosti spermatu, přijmout kromě opatření uvedených v článku 8 směrnice 90/425/ES další nezbytná opatření, včetně uskladnění v karanténě, která umožní dospět k jasným závěrům v případě, kdy je podezření, že sperma je infikováno nebo kontaminováno patogenními zárodky.KAPITOLA IIIDovoz ze třetích zemíČlánek 71. Členský stát může povolit dovoz pouze z těch třetích zemí, které jsou uvedeny na seznamu, jenž má být vypracován postupem podle článku 19. Tento seznam může být doplněn nebo pozměněn postupem podle článku 18.2. Při rozhodování o tom, zda třetí země může být uvedena na seznamu podle odstavce 1, se přihlíží se zejména:a) na jedné straně ke zdravotnímu stavu hospodářských zvířat, ostatních domácích i volně žijících zvířat v dané zemi, zejména pokud jde o exotické choroby zvířat, na druhé straně pak ke zdravotní a hygienické úrovni životního prostředí v okolí této země, pokud by mohlo ohrozit zdraví zvířat v členském státu;b) na pravidelnost a rychlost předávání informací poskytovaných touto zemí o výskytu nakažlivých chorob zvířat přenosných spermatem na území dané země, zejména chorob uvedených na seznamech A a B Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat;c) k předpisům dané země pro oblast prevence a tlumení chorob zvířat;d) na strukturu a pravomoci veterinárních útvarů v této zemi;e) na organizaci a provádění opatření pro prevenci a tlumení nakažlivých chorob zvířat;f) na záruky, které může daná země poskytnout pro dodržení ustanovení této směrnice.3. Seznam uvedený v odstavci 1 a všechny změny tohoto seznamu se zveřejňují v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 81. Postupem podle článku 19 se stanoví seznam inseminačních stanic, ze kterých mohou členské státy povolit dovoz spermatu pocházejícího ze třetích zemí. Tento seznam může být upraven nebo doplněn stejným postupem.2. Při rozhodování o tom, zda se inseminační stanice třetí země zahrne do seznamu uvedeného v odstavci 1, je nutno především zohlednit veterinární kontrolu systému produkce spermatu ve třetí zemi, pravomoci veterinárních útvarů a kontroly, které se v inseminační stanicí provádějí.3. Inseminační stanice může být zapsána na seznam uvedený v odstavci 1 pouzea) pokud se nachází v zemi zapsané do seznamu podle čl. 7 odst. 1;b) pokud splňuje požadavky kapitol I a II přílohy A;c) pokud byla veterinárními útvary dotyčné třetí země úředně schválena pro vývoz do Společenství;d) pokud je pod dohledem veterinárního lékaře stanice příslušné třetí země;e) pokud je v něm minimálně dvakrát ročně prováděna inspekce úředním veterinárním lékařem dané třetí země;Článek 91. Sperma musí pocházet od zvířat, která byla po dobu alespoň tří měsíců bezprostředně předcházejících odběru chována na území třetí země, která je zapsána na seznamu sestaveném podle čl. 7 odst. 1.2. Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 7 odst. 1 a odstavce 1 tohoto článku, povolí členský stát dovoz spermatu pocházejícího z třetí země zapsané v seznamu pouze tehdy, pokud toto sperma odpovídá veterinárním požadavkům přijatým postupem podle článku 18 pro dovoz spermatu pocházejícího ze třetích zemí.Při přijetí požadavků uvedených v prvním pododstavci se přihlíží k:a) nákazové situaci v okolí inseminační stanice se zvláštním zřetelem na nákazy uvedené v seznamu A Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat (OIE);b) zdravotnímu stavu stáda v inseminační stanici a požadavkům na vyšetření;c) zdravotnímu stavu dárce a požadavkům na vyšetření;d) požadavkům na vyšetření spermatu.3. Pro stanovení veterinárních podmínek se jako referenční základ používají zásady uvedené v kapitole II a v odpovídajících přílohách. Postupem podle článku 18 může být případ od případu rozhodnuto odchylně od uvedených ustanovení, pokud třetí země poskytne podobné záruky, které budou ze zdravotního a hygienického hlediska alespoň rovnocenné.4. Článek 4 se použije.Článek 101. Členské státy povolí dovoz spermatu pouze po předložení veterinárního osvědčení vystaveného a podepsaného úředním veterinárním lékařem třetí země, ve které byl proveden odběr.Toto osvědčení musí:a) být vyhotoveno alespoň v jednom z úředních jazyků členského státu, který je příjemcem, a v jednom z úředních jazyků členského státu, kde se provádí vývozní kontrola podle článku 11;b) provázet zásilku spermatu v originálním vyhotovení;c) být vyhotoveno na jediném listu;d) být určeno pro jediného příjemce.2. Veterinární osvědčení musí odpovídat vzoru vypracovanému postupem podle článku 19.Článek 111. Členské státy zajistí, aby byla každá zásilka spermatu při vstupu na celní území Společenství podrobena kontrole dříve, než bude propuštěna do volného oběhu anebo předána do celního režimu a zakážou vstup spermatu do Společenství, pokud se při dovozní kontrole zjistí, že:- sperma nepochází z území třetí země zapsané v seznamu sestaveném v souladu s čl. 7 odst. 1,- sperma nepochází z inseminační stanice, která je uvedena v seznamu podle čl. 8 odst. 1,- sperma pochází z území třetí země, z níž je dovoz v souladu s čl. 15 odst. 2 zakázán,- veterinární osvědčení, které provází sperma, neodpovídá podmínkám uvedeným v článku 10 a stanoveným pro provádění tohoto článku.Tento odstavec se nevztahuje na zásilky spermatu, které překročí hranice celního území Společenství a jsou pro odeslání na místo určení, které se nachází mimo území Společenství, umístěny do tranzitního celního režimu.Tento odstavec se však vztahuje na případy odmítnutí celního tranzitu při přepravě přes území Společenství.2. Členský stát určení může učinit nezbytná opatření, za podmínky, že nedojde ke snížení životaschopnosti spermatu, včetně uvalení karantény, která umožní dojít k jasným závěrům v případě, kdy je podezření, že sperma je infikováno nebo kontaminováno patogenními mikroorganismy.3. Pokud je dovoz spermatu zakázán z některého z důvodů uvedených v odstavcích 1 a 2 a pokud vyvážející třetí země nepovolí jeho zpětný vývoz do 30 dnů v případě hluboce zmrazeného spermatu anebo ihned v případě čerstvého spermatu, může oprávněný veterinární orgán úřad členského státu určení nařídit zničení spermatu.Článek 12Každá zásilka spermatu, jejíž dovoz na území Společenství byl členským státem povolen na základě kontroly uvedené v čl. 11 odst. 1, musí být při přepravě na území jiného členského státu provázena originálem osvědčení nebo jeho ověřenou kopií; tento originál anebo kopii je nutno řádně potvrdit oprávněným orgánem odpovědným za kontrolu prováděnou podle článku 11.Článek 13Pokud je v souladu s čl. 11 odst. 3 rozhodnuto o zničení spermatu, jdou vzniklé náklady k tíži odesílatele, příjemce nebo jejich zástupce, a to bez náhrady od státu.KAPITOLA IVOchranná a kontrolní opatřeníČlánek 14Pravidla uvedená ve směrnici 90/425/EHS se použijí především na kontroly v zemi původu, organizaci kontrol a sledování výsledků kontrol prováděných členským státem určení.Článek 151. Pro obchod uvnitř Společenství se použijí ochranná opatření uvedená v článku 10 směrnice 90/425/ES.2. Aniž jsou dotčena ustanovení článků 8, 9 a 10 v případě, že dojde v některé třetí zemi k výskytu a šíření nakažlivé choroby zvířat přenosné spermatem, která by mohla ohrozit zdravotní stav hospodářských zvířat v některém z členských států, anebo z jakýchkoliv jiných veterinárních důvodů, zakáže členský stát určení dovoz spermatu, ať se jedná o přímý dovoz anebo o nepřímý dovoz uskutečňovaný prostřednictvím jiného členského státu, ať už sperma pochází z celé této třetí země anebo pouze z části jejího území.Opatření přijatá členskými státy podle prvního pododstavce, i zrušení těchto opatření musí být ihned sděleno ostatním členským státům a Komisi s uvedením důvodů, které k přijetí těchto opatření vedly.Postupem podle článku 18 může být stanoveno, že uvedená opatření musí být pozměněna, především v zájmu jejich koordinace s opatřeními přijatými ostatními členskými státy, anebo že přijatá opatření musí být zrušena.Jestliže nastane situace uvedená v prvním pododstavci a pokud je nezbytné, aby ostatní členské státy rovněž použily přijatá opatření v souladu s ustanovením tohoto pododstavce, případně použijí opatření pozměněná podle odstavce 3, pak je nutno, aby byla přijata vhodná opatření postupem podle článku 18.Obnovení dovozu ze třetí země se povolí postupem podle článku 18.Článek 161. Pokud to je nutné pro jednotné používání této směrnice, mohou veterinární znalci Komise ve spolupráci s oprávněnými orgány členských států a třetích zemí provádět kontroly na místě.Země odběru, na jejímž území se provádí kontrola, poskytne znalcům veškerou pomoc nutnou pro plnění jejich úkolů. Komise uvědomí příslušnou zemi, ve které je prováděn odběr, o výsledcích provedených kontrol.Dotyčná země odběru přijme případná nutná opatření, aby vyhověla výsledkům této kontroly. Pokud země odběru tato opatření nepřijme, může Komise po posouzení situace v rámci Stálého veterinárního výboru uplatnit ustanovení článku 5 a čl. 6 odst. 2 třetího pododstavce.2. Všeobecná prováděcí ustanovení k tomuto článku, především pokud jde o četnost a způsob provádění kontrol uvedených v prvním pododstavci odstavce 1, se stanoví postupem podle článku 19.KAPITOLA VZávěrečná ustanoveníČlánek 17Přílohy této směrnice mohou být pozměněny postupem podle článku 18 s cílem jejich přizpůsobení technologickému vývoji.Článek 181. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc Stálému veterinárnímu výboru zřízenému rozhodnutím 68/361/EHS [11], dále jen "výbor", jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce některého členského státu.2. Hlasům členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v čl. 148 odst. 2 Smlouvy. Předseda nehlasuje.3. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou 54 hlasů.4. Komise přijme opatření a ihned je provede, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru. Nejsou-li zamýšlená opatření v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, Komise neprodleně předloží Radě návrh opatření, která mají být přijata. Rada přijme opatření kvalifikovanou většinou.Nerozhodne-li Rada do tří měsíců od předložení návrhu, přijme navrhovaná opatření Komise a ihned je provede s výjimkou případů, kdy se Rada proti opatřením vysloví prostou většinou.Článek 191. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc výboru jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce některého členského státu.2. Hlasům členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v čl. 148 odst. 2 smlouvy. Předseda nehlasuje.3. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k tomuto návrhu do dvou dnů. Výbor se usnáší většinou 54 hlasů.4. Komise přijme opatření a ihned je provede, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru. Pokud navrhovaná opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, Komise neprodleně předloží Radě návrh opatření, která mají být přijata. Rada přijme opatření kvalifikovanou většinou.Nerozhodne-li Rada do čtrnácti dnů od předložení návrhu, přijme navrhovaná opatření Komise a okamžitě je zavede s výjimkou případů, kdy se Rada proti opatřením vysloví prostou většinou.Článek 201. Tato směrnice se nevztahuje na sperma odebrané a zpracované v některém z členských států před 31. prosincem 1991.2. Až do doby, kdy vstoupí v platnost rozhodnutí přijatá v souladu s články 8, 9 a 10, neuplatňují členské státy na dovoz spermatu pocházejícího z třetích zemí výhodnější podmínky než podmínky vyplývající z kapitoly II.Článek 21Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince 1991. Uvědomí o nich neprodleně Komisi.Článek 22Tato směrnice je určena členským státům.V Lucemburku dne 26. června 1990.Za RadupředsedaM. O'Kennedy[1] Úř. věst. C 267, 6.10.1989, s. 3.[2] Úř. věst. C 342, 19.12.1983, s. 11.[3] Úř. věst. C 140, 28.5.1984, s. 6.[4] Úř. věst. 121, 29.7.1964, s. 1977/64.[5] Úř. věst. L 153, 6.6.1989, s. 29.[6] Úř. věst. L 302, 31.12.1972, s. 28.[7] Úř. věst. L 93, 6.4.1989, s. 25.[8] Úř. věst. L 395, 31.12.1989, s. 13.[9] Úř. věst. L 194, 22.7.1988, s. 10.[10] Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.[11] Úř. věst. L 255, 18.10.1968, s. 23.--------------------------------------------------PŘÍLOHA A. KAPITOLA IPodmínky pro schvalování inseminačních stanicInseminační stanice musí:a) být pod stálým dohledem veterinárního lékaře stanice;b) být vybavena alespoň:i) ustájovacím a izolačním zařízením pro zvířata,ii) zařízeními pro odběr spermatu včetně samostatné místnosti pro čištění, dezinfekci nebo sterilizaci vybavení,iii) prostorem pro zpracování spermatu, který nemusí být nutně součástí téhož objektu,iv) prostorem pro skladování spermatu, který nemusí být nutně součástí téhož objektu;c) být postavena nebo izolována tak, aby nemohlo dojít ke kontaktu se zvířaty z vnějšku;d) být postavena tak, aby jak ustájovací prostory, tak i prostory pro odběr, zpracování a skladování spermatu byly snadno přístupné pro čištění a dezinfekci;e) být vybavena izolační stájí, která nemá přímé spojení se stájí pro ostatní zvířata;f) být řešena tak, že ustájovací prostory jsou fyzicky odděleny od místnosti pro zpracování spermatu a oba tyto prostory od místností pro skladování spermatu.KAPITOLA IIPodmínky dozoru v inseminačních stanicíchV inseminačních stanicích musí být:a) vykonáván dozor, který zajistí, aby ve stanici byla pouze samčí zvířata druhu, jehož sperma je odebíráno;b) vykonáván dozor formou vedení záznamu, kartotéky nebo počítačové evidence o veškerých prasatech v inseminační stanici, které obsahují údaje o plemenu, datu narození a identifikaci každého zvířete, a dále vedení záznamů, kartotéky nebo počítačové evidence o všech provedených zdravotních kontrolách a očkováních, kde jsou uvedeny rovněž záznamy převzaté z dokumentace o zdravotním stavu každého zvířete;c) minimálně dvakrát ročně podrobeny pravidelné kontrole úředním veterinárním lékařem; její součástí musí být kontrola plnění schvalovacích podmínek a podmínek dozoru;d) vykonáván dozor, který zabrání vstupu nepovolaných osob. Kromě toho musí osoby oprávněné ke vstupu splňovat podmínky stanovené veterinárním lékařem stanice;e) zaměstnávat odborně zdatný personál, který byl náležitě proškolen o metodách dezinfekce a hygienických postupech umožňujících předcházet šíření nákaz;f) vykonáván dozor, který zajistí, aby:i) ve schválených inseminačních stanicích bylo zpracováváno a skladováno pouze sperma odebrané v jedné schválené inseminační stanici, které nepřišlo do styku s žádnou jinou zásilkou spermatu,ii) odběr, zpracování a skladování spermatu bylo prováděno pouze v prostorách k těmto účelům určených a za nejpřísnějších hygienických podmínek,iii) všechny nástroje, které přišly během odběru a zpracování do styku se spermatem nebo s jeho dárcem, byly před každým dalším použitím řádně dezinfikovány nebo sterilizovány,iv) produkty živočišného původu použité při zpracování spermatu — včetně aditiv nebo ředidel — pocházely ze zdrojů, které nepředstavují veterinární riziko anebo byly před použitím ošetřeny tak, aby se tomuto riziku zamezilo,v) nádoby používané ke skladování a přepravě spermatu byly před každým plněním řádně dezinfikovány nebo sterilizovány,vi) zmrazovací prostředek nebyl již dříve použit pro jiné produkty živočišného původu,vii) každé odebrané sperma, ať už je rozděleno do jednotlivých dávek nebo nikoliv, bylo jasně označeno tak, aby bylo zřejmé datum odběru spermatu, plemeno a identifikace dárce, jakož i název a registrační číslo stanice, kterému musí předcházet název země původu, případně ve formě kódu; charakteristiky a vzor tohoto označení budou stanoveny postupem podle článku 19.--------------------------------------------------PŘÍLOHA BKAPITOLA IPodmínky pro přijímání zvířat do schválených inseminačních stanic1. Všichni kanci přijímaní do inseminační stanice musí:a) projít nejméně třicetidenním izolačním obdobím v zařízení, které bylo zvlášť pro tento účel schváleno příslušným orgánem členského státu a v němž se nacházejí pouze kanci s alespoň stejným nákazovým statusem;b) před vstupem do izolačního zařízení uvedeného v písmenu a) být vybráni ze stád nebo hospodářství:i) úředně prostých klasického moru prasat,ii) prostých brucelózy,iii) v nichž v posledních 12 měsících nebyla žádná zvířata očkovaná proti slintavce a kulhavce,iv) v nichž nebyly v posledních měsících zjištěny žádné klinické, sérologické nebo virologické známky Aujeszkyho choroby,v) na které se nevztahuje žádný zákaz vyplývající z požadavků směrnice 64/432/EHS týkající se afrického moru prasat, vezikulární choroby prasat, těšínské choroby prasat a slintavky a kulhavky.Nesmí se jednat o zvířata, která byla dříve držena ve stádech s nižším statusem;c) v izolačním období uvedeném v písmenu a) a během třiceti předcházejících dnů být vyšetřeni následujícími vyšetřeními s negativním výsledkem:i) testem reakce vazby komplementu na brucelózu, provedeným v souladu s ustanoveními přílohy C směrnice 64/432/EHS,ii) - séroneutralizačním testem nebo testem ELISA se všemi virovými antigeny v případě, že se jedná o neočkovaná prasata,- testem ELISA pro G1-antigeny u prasat očkovaných G1 deletovanou očkovací látkou,iii) až do zavedení programu Společenství ke zdolávání slintavky a kulhavky testem ELISA na přítomnost slintavky a kulhavky,iv) séroneutralizačním testem nebo testem ELISA na přítomnost klasického moru prasat.Příslušný orgán může povolit, aby se kontroly uvedené v písmenu c) prováděly v izolačním zařízení za předpokladu, že jejich výsledky budou známy před začátkem třicetidenního izolačního období podle písmene d);d) podrobit se během posledních patnácti dnů minimálně třicetidenního izolačního období podle písmene a) následujícím vyšetřením s negativním výsledkem:i) séroaglutinačnímu testupostupem podle přílohy C směrnice 64/432/EHS s titrem protilátky proti brucelám nižším než 30 MJ aglutinace v l ml a testu reakce vazby komplementu stitrem protilátky proti brucelám nižším než 20 jednotek EHS v 1 ml (20 jednotek ICFT),ii) - sérumneutralizačnímu testu nebo testu ELISA se všemi virovými antigeny, jedná-li se o neočkovaná prasata,- testu ELISA na G1 antigeny, jedná-li se o prasata očkovaná G1 deletovanou očkovací látkou,iii) až do zavedení programu Společenství na tlumení slintavky a kulhavky testu ELISA na přítomnost slintavky a kulhavky,iv) mikroaglutinačnímu testu na leptospirózu (sérotypy pomona, grippotyphosa, tarassovi, hardjo, bratislava nebo ballum) nebo jim musí být podány proti leptospiróze dvě injekce streptomycinu v intervalu 14 dní (25 mg na kg živé váhy).Aniž jsou dotčena ustanovení platná pro případy výskytu slintavky a kulhavky nebo moru prasat, jestliže se některé z výše uvedených vyšetření prokáže jako pozitivní, musí být zvíře okamžitě vyloučeno z izolačního zařízení. Pokud se jedná o skupinovou izolaci, musí příslušný orgán přijmout veškerá potřebná opatření pro to, aby zbývající zvířata mohla být v souladu s ustanoveními této přílohy přijata do inseminační stanice.2. Veškeré testy musí být provedeny v laboratoři schválené členským státem.3. Vstup zvířat do inseminační stanice vyžaduje výslovné povolení veterinárního lékaře stanice. Všechny vstupy a výstupy musí být zaznamenány.4. Ž ádné zvíře přijímané do inseminační stanice nesmí vykazovat v den přijetí klinický příznak choroby, aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 5, musí všechna zvířata přicházet z izolačního zařízení uvedeného v odst. 1 písm. a) které v den expedice zvířat úředně splňuje následující podmínky:a) nachází se ve středu oblasti o poloměru 10 km, v níž po dobu nejméně 30 dnů nebyl zjištěn případ výskytu slintavky a kulhavky nebo klasického moru prasat;b) nejméně po dobu tří měsíců je prosté slintavky a kulhavky a brucelózy;c) nejméně po dobu posledních třiceti dnů je prosté Aujeszkyho choroby a chorob, které podle přílohy E směrnice 64/432/EHS podléhají povinnému hlášení.5. Za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 4 a že v uplynulých 12 měsících byla prováděna rutinní vyšetření uvedená v kapitole II, mohou být zvířata přesunována z jedné schválené inseminační stanice do jiného stanice se stejným nákazovým statusem, aniž by předem prošla izolací a bez předchozího vyšetření, pokud se jedná o přímý přesun. Přesunované zvíře nesmí přijít do přímého ani nepřímého kontaktu se žádnými sudokopytníky nižšího nákazového statusu a dopravní prostředky musí být před použitím dezinfikovány. Jestliže se přesun z jedné inseminační stanice do druhé uskutečňuje mezi členskými státy, musí být prováděn v souladu se směrnicí 64/432/EHS.KAPITOLA IIPovinné rutinní testy pro kance držené ve schválené inseminační stanici1. Všichni kanci držení ve schválené inseminační stanici se musí při odchodu ze stanice podrobit následujícím testům s negativními výsledky:i) - sérumneutralizačnímu testu nebo testu ELISA s použitím všech virových antigenů, jedná-li se o neočkovaná prasata,- test ELISA na G1 antigeny, jedná-li se o prasata očkovaná G1 deletovanou očkovací látkou,ii) až do zavedení programu Společenství na tlumení slintavky a kulhavky, test ELISA na přítomnost slintavky a kulhavky,iii) test reakce vazby komplementu na brucelózu provedený podle přílohy C směrnice 64/432/EHS,iv) test ELISA nebo sérumneutralizační test na výskyt klasického moru prasat.Kromě toho se musí kanci držení v inseminační stanici déle než 12 měsíců podrobit vyšetřením uvedeným v písmenech i) a iii) nejpozději do 18 měsíců po přijetí do stanice.2. Veškeré testy musí být provedeny v laboratoři schválené členským státem.3. Aniž jsou dotčena ustanovení platná pro případy výskytu slintavky a kulhavky a moru prasat, jestliže se některý z výše uvedených testů prokáže jako pozitivní, musí být zvíře izolováno a jeho sperma odebrané po posledním negativním testu nesmí být předmětem obchodu uvnitř Společenství.Sperma všech ostatních zvířat ve stanici, které bylo odebráno počínaje dnem zjištění pozitivního výsledku, musí být skladováno odděleně a nesmí být až do obnovení původního nákazového statusu stanice předmětem obchodu uvnitř Společenství.--------------------------------------------------PŘÍLOHA CPodmínky, které musí splňovat sperma odebrané ve schválených inseminačních stanicích pro obchod uvnitř Společenství1. Sperma musí pocházet od zvířat, která:a) nevykazují v den odběru spermatu žádné klinické příznaky choroby;b) nebyla očkována proti slintavce a kulhavce;c) splňují požadavky uvedené v kapitole I přílohy B;d) nesmí být používána k přirozené plemenitbě;e) jsou držena v inseminačních stanicích, kde se alespoň tři měsíce před odesláním spermatu nevyskytovala slinivka a kulhavka a které se nacházejí uprostřed pásma o poloměru 10 km, v níž se nejméně po dobu 30 dnů nevyskytl žádný případ slintavky a kulhavky; kromě toho nesmí být stanice umístěny v zakázaném pásmu podle ustanovení směrnic týkajících se nakažlivých chorob prasat;f) byla držena v inseminačních stanicích, v nichž se po dobu 30 dnů předcházejících odběru nevyskytovaly ty choroby prasat, které v souladu s přílohou E směrnice 64/432/EHS podléhají povinnému hlášení a v nichž se nevyskytuje Aujeszkyho choroba.2. Po konečném zředění musí být ke spermatu přidána účinná kombinace antibiotik, zejména proti leptospirám a mykoplazmatům. Účinnost této kombinace musí být přinejmenším rovnocenná následujícím ředěním:minimálně: | 500 MJ streptomycinu na 1 ml |500 MJ penicilinu na 1 ml |150 μg linkomycinu na 1 ml |300 μg spektinomycinu na 1 ml. |Bezprostředně po přidání antibiotik musí být zředěné sperma uchováváno minimálně po dobu 45 minut při teplotě nejméně 15 °C.3. Sperma určené pro obchod uvnitř Společenství musí:i) být až do odeslání uloženo za podmínek stanovených v kapitolách I a II přílohy A,ii) přepravováno do členského státu určení v nádobách, které byly před použitím vyčištěny a dezinfikovány nebo sterilizovány a které byly před odesláním ze schváleného skladovacího zařízení zapečetěny.--------------------------------------------------PŘÍLOHA D+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Směrnice Komise 2002/71/ES ze dne 19. srpna 2002, kterou se mění přílohy směrnic Rady 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS, pokud jde o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů (formothionu, dimethoátu a oxydemetonmethylu) v obilovinách, v potravinách živočišného původu a v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchuText s významem pro EHP

text:
Důležité právní upozornění

|

32002L0071

Úřední věstník L 225 , 22/08/2002 S. 0021 - 0028

		Směrnice Komise 2002/71/ESze dne 19. srpna 2002,kterou se mění přílohy směrnic Rady 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS, pokud jde o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů (formothionu, dimethoátu a oxydemetonmethylu) v obilovinách, v potravinách živočišného původu a v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 76/895/EHS ze dne 23. listopadu 1976 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v ovoci a zelenině a na jejich povrchu [1], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2002/66/ES [2], a zejména na článek 5 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 86/362/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a na jejich povrchu [3], naposledy pozměněnou směrnicí 2002/66/ES, a zejména na článek 10 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 86/363/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách živočišného původu a na jejich povrchu [4], naposledy pozměněnou směrnicí 2002/66/ES, a zejména na článek 10 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu [5], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2002/66/ES, a zejména na článek 7 uvedené směrnice,vzhledem k těmto důvodům:(1) U obilovin a produktů rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, odrážejí maximální limity reziduí minimální použitá množství pesticidů potřebná pro dosažení účinné ochrany rostlin, aplikovaná takovým způsobem, aby bylo množství reziduí co nejmenší a toxikologicky přijatelné, zejména s ohledem na ochranu životního prostředí a ochranu spotřebitele z hlediska odhadu jejich přijatelného denního příjmu. U potravin živočišného původu odrážejí maximální limity reziduí spotřebu obilovin a produktů rostlinného původu ošetřených pesticidy u zvířat, přičemž se zohlední případné přímé důsledky použití veterinárních léčiv. Maximální limity reziduí (MLR) stanovené na úrovni Společenství představují nejvyšší množství, které se může v komoditách vyskytovat, pokud byly dodrženy zásady správné zemědělské praxe.(2) Maximální limity reziduí pesticidů by měly být neustále přezkoumávány a s ohledem na nové informace a údaje mohou být změněny. Maximální limity reziduí jsou stanoveny na úrovni meze stanovitelnosti, pokud povolená použití přípravků na ochranu rostlin nevedou k detekovatelným množstvím reziduí pesticidů v potravinách nebo na jejich povrchu, nebo pokud nejsou povolena žádná použití, nebo pokud nebyly pro použití, která byla povolena členskými státy, předloženy nezbytné údaje, anebo pokud použití přípravků na ochranu rostlin ve třetích zemích vedoucí k přítomnosti reziduí pesticidů v potravinách nebo na potravinách, které mohou být uváděny do oběhu na trhu ve Společenství, nebyla podložena nezbytnými údaji.(3) Některé členské státy informovaly Komisi o svém přání přezkoumat v souladu s článkem 8 směrnice 90/642/EHS vnitrostátní maximální limity dimethoátu a oxydemetonmethylu kvůli obavám z expozice spotřebitelů. Komisi byly předloženy návrhy na přezkoumání maximálních limitů reziduí stanovených na úrovni Společenství. Komise dospěla k závěru, že by měly být některé maximální limity reziduí změněny s ohledem na možná rizika pro spotřebitele. Je důležité, aby členské státy přijaly další opatření v rámci řízení rizik, a zajistily tak dostatečnou ochranu spotřebitele. Členské státy jsou povinny přezkoumat existující povolení pro dimethoát a oxydemetonmethyl v souladu s článkem 4 směrnice 91/414/EHS [6], naposledy pozměněné směrnicí Komise 2002/64/ES [7], aby povolená použití nevedla k překročení maximálních limitů reziduí.(4) Celoživotní dietární expozice spotřebitelů pesticidům uvedeným v této směrnici byla znovu posouzena a zhodnocena v souladu s postupy a praxí používanými ve Společenství, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací [8]. Bylo vypočteno, že maximální limity reziduí stanovené v této směrnici nevedou k překročení přijatelných denních příjmů. ADI pro oxydemetonmethyl je 0,0003 mg/kg tělesné hmotnosti (JMPR 1989), akutní referenční dávka je 0,005 mg/kg tělesné hmotnosti; ADI pro dimethoát je 0,002 mg/kg tělesné hmotnosti (JMPR 1996) a akutní referenční dávka je 0,03 mg/kg tělesné hmotnosti.(5) Případná akutní expozice spotřebitelů pesticidům prostřednictvím jednotlivých potravin, které mohou obsahovat rezidua těchto pesticidů, byla posouzena a zhodnocena v souladu s postupy a praxí používanými v Evropské unii, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací. Byl učiněn závěr, že rezidua pesticidů v množství nepřevyšujícím maximální limity reziduí navržené v této směrnici nevyvolávají akutní toxické účinky.(6) O použití formothionu neexistují v celosvětovém měřítku žádné zprávy. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici dostatečné údaje o reziduích a toxicitě, je vhodné stanovit maximální limity reziduí pro formothion u všech produktů na úrovni meze stanovitelnosti.(7) Prostřednictvím Světové obchodní organizace byly vedeny konzultace s obchodními partnery Společenství ohledně limitů pro formothion, dimethoát a oxydemeton-methyl stanovených v této směrnici a jejich připomínky k těmto limitům byly zohledněny.(8) Byla zohledněna stanoviska Vědeckého výboru pro rostliny, a zejména jeho rady a doporučení týkající se ochrany spotřebitelů zemědělských produktů ošetřených pesticidy.(9) Přílohy směrnic 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS a 92/642/EHS by tedy měly být změněny.(10) Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1V příloze II směrnice 76/895/EHS se zrušují položky pro "dimethoát", "omethoát", "formothion", "oxydemeton-methyl", "demeton-S-methyl" a "demeton-S-methylsulfon".Článek 2Do tabulky v části A přílohy II směrnice 86/362/EHS se doplňují tyto řádky:"Rezidua pesticidů | Maximální limity v mg/kg |oxydemeton-methyl (suma oxydemetonmethylu a demeton-S-methylsulfonu, vyjádřeno jako oxydemeton-methyl) | 0,1 ječmen a oves 0,02 ostatní obiloviny |dimethoát (suma dimethoátu a omethoátu, vyjádřeno jako dimethoát) | 0,3 pšenice, žito a tritikale 0,02 ostatní obiloviny |formothion | 0,02 obiloviny |Článek 3Do tabulky v části B přílohy II směrnice 86/363/EHS se doplňují tyto řádky:"Rezidua pesticidů | Maximální limity (mg/kg) |v mase, včetně tuku, masných polotovarech, drobech a živočišných tucích uvedených v příloze I pod položkami KN 0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex0208, 020900, 0210, 160100 a 1602 | v mléce a v mléčných výrobcích uvedených v příloze I pod položkami KN 0401, 0402, 040500 a 0406 | v čerstvých ptačích vejcích bez skořápek a žloutcích uvedených v příloze I pod položkami KN 040700 a 0408 |oxydemeton-methyl (suma oxydemetonmethylu a demeton-S-methylsulfonu, vyjádřeno jako oxydemeton-methyl) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |Článek 4Maximální limity reziduí uvedené v příloze této směrnice se doplňují do přílohy II směrnice 90/642/EHS nebo se jimi nahrazují limity uvedené pro příslušné pesticidy.Článek 5Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději 31. prosince 2002. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Budou tyto předpisy používat od 1. ledna 2003.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 6Tato směrnice vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 7Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 19. srpna 2002.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst.L 340, 9.12.1976, s. 26.[2] Úř. věst. L 192, 20.7.2002, s. 47.[3] Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 37.[4] Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 43.[5] Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71.[6] Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.[7] Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 27.[8] Pokyny pro odhad dietárního příjmu reziduí pesticidů (přepracované vydání), vypracované v rámci celosvětového systému monitorování životního prostředí – potravinového programu (GEMS/Food Programme) ve spolupráci s výborem pro přípravu kodexu reziduí pesticidů, vydané Světovou zdravotnickou organizací v roce 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).--------------------------------------------------PŘÍLOHASkupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí | Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg) |Formothion | Oxydemeton-methyl (suma oxydemetonmethylu a demeton-S-methylsulfonu, vyjádřeno jako oxydemeton-methyl) | Dimethoát (suma dimethoátu a omethoátu, vyjádřeno jako dimethoát) |1.Ovoce, čerstvé, sušené nebo tepelně neupravené, konzervované zmrazením, bez přídavku cukru; ořechy | | 0,02 | |i)CITRUSOVÉ PLODY | 0,02 | | 0,02 |Grapefruity | | | |Citrony | | | |Kyselé lajmy | | | |Mandarinky (včetně klementin a podobných hybridů) | | | |Pomeranče | | | |Šedok | | | |Ostatní | | | |ii)OŘECHY (ve skořápce nebo jádra) | 0,05 | | 0,05 |Mandle | | | |Para ořechy | | | |Kešu ořechy | | | |Kaštany jedlé | | | |Kokosové ořechy | | | |Lískové ořechy | | | |Makadamie | | | |Pekanové ořechy | | | |Piniové oříšky | | | |Pistácie | | | |Vlašské ořechy | | | |Ostatní | | | |iii)JÁDROVÉ OVOCE | 0,02 | | 0,02 |Jablka | | | |Hrušky | | | |Kdoule | | | |Ostatní | | | |iv)PECKOVÉ OVOCE | 0,02 | | |Meruňky | | | |Třešně a višně | | | 1 |Broskve (včetně nektarinek a podobných hybridů) | | | |Švestky a slívy | | | |Ostatní | | | 0,02 |v)BOBULOVÉ A DROBNÉ OVOCE | 0,02 | | 0,02 |a)Hrozny révy vinné stolní a moštovéHrozny stolní | | | |Hrozny moštové | | | |b)Jahody (kromě lesních) | | | |c)Ovoce z keřů (kromě planě rostoucích)Ostružiny | | | |Ostružiny ostružiníku ježiníku | | | |Ostružinomaliny | | | |Maliny | | | |Ostatní | | | |d)Ostatní bobulové a drobné ovoce(kromě planě rostoucího)Borůvky | | | |Klikva | | | |Rybíz (červený, bílý a černý) | | | |Angrešt | | | |Ostatní | | | |e)Planě rostoucí bobulové ovoce | | | |vi)RŮZNÉ | 0,02 | | |Avokádo | | | |Banány | | | |Datle | | | |Fíky | | | |Kiwi | | | |Kumkvat | | | |Liči | | | |Mango | | | |Olivy | | | 2 |Mučenka | | | |Ananas | | | |Granátová jablka | | | |Ostatní | | | 0,02 |2.Zelenina, čerstvá nebo tepelně neupravená, zmrazená nebo sušená | 0,02 | | |i)KOŘENOVÁ A HLÍZNATÁ ZELENINA | | 0,02 | 0,02 |Řepa salátová | | | |Mrkev | | | |Celer bulvový | | | |Křen | | | |Topinambury | | | |Pastinák | | | |Petržel kořenová | | | |Ředkvička | | | |Černý kořen | | | |Batáty | | | |Tuřín | | | |Vodnice | | | |Jam | | | |Ostatní | | | |ii)CIBULOVÁ ZELENINA | | 0,02 | |Česnek | | | |Cibule kuchyňská | | | |Šalotka | | | |Cibule jarní | | | 2 |Ostatní | | | 0,02 |iii)PLODOVÁ ZELENINA | | 0,02 | 0,02 |a)LilkovitéRajčata | | | |Paprika zeleninová | | | |Lilek | | | |Ostatní | | | |b)Tykvovité – s jedlou slupkouOkurky salátové | | | |Okurky nakládačky | | | |Cukety | | | |Ostatní | | | |c)Tykvovité – s nejedlou slupkouMelouny cukrové | | | |Tykve | | | |Melouny vodní | | | |Ostatní | | | |d)Kukuřice cukrová | | | |iv)KOŠŤÁLOVÁ ZELENINAa)Košťálová zelenina vytvářející růžice | | 0,02 | |Brokolice | | | |Květák | | | 0,2 |Ostatní | | | 0,02 |b)Košťálová zelenina vytvářející hlávkyKapusta růžičková | | 0,05 | 0,3 |Kapusta hlávková a zelí hlávkové | | 0,05 | 1 |Ostatní | | 0,02 | 0,02 |c)Košťálová zelenina listová | | 0,02 | 0,02 |Pekingské zelí | | | |Kadeřávek | | | |Ostatní | | | |d)Kedlubny | | 0,05 | 0,02 |v)LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKYa)Salát a podobná zelenina | | 0,05 | |Řeřicha setá | | | |Polníček | | | |Salát hlávkový | | | 0,5 |Endivie | | | |Ostatní | | | 0,02 |b)Špenát a podobná zelenina | | 0,02 | 0,02 |Špenát | | | |Mangold (řapíky) | | | |Ostatní | | | |c)Potočnice lékařská | | 0,02 | 0,02 |d)Čekanka salátová | | 0,02 | 0,02 |e)Čerstvé bylinky | | 0,02 | 0,02 |Kerblík | | | |Pažitka | | | |Petrželová nať | | | |Celerová nať | | | |Ostatní | | | |vi)LUSKOVÁ ZELENINA (čerstvá) | | 0,02 | |Fazolové lusky | | | |Vyluštěná fazolová semena | | | |Hrachové lusky | | | 1 |Vyluštěná hrachová zrna | | | |Ostatní | | | 0,02 |vii)ŘAPÍKATÁ A STONKOVÁ ZELENINA | | 0,02 | 0,02 |Chřest | | | |Kardy | | | |Celer řapíkatý | | | |Fenykl sladký | | | |Artyčoky | | | |Pór | | | |Reveň | | | |Ostatní | | | |viii)HOUBY | | 0,02 | 0,02 |Žampiony pěstované | | | |Žampiony volně rostoucí | | | |3.Luštěniny | 0,02 | 0,02 | 0,02 |Fazole | | | |Čočka | | | |Hrách | | | |Ostatní | | | |4.Olejnatá semena | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Lněná semena | | | |Jádra podzemnice olejné | | | |Mák | | | |Sezamová semena | | | |Slunečnicová semena | | | |Semena řepky | | | |Sojové boby | | | |Hořčičná semena | | | |Bavlníková semena | | | |Ostatní | | | |5.Brambory | 0,02 | 0,02 | 0,02 |Konzumní brambory rané | | | |Konzumní brambory pozdní | | | |6.Čaj (sušené lístky a stonky, fermentované nebo nefermentované, čajovníku Camellia sinensis) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |7.Chmel (sušený), včetně chmelových pelet a nekoncentrovaného prachu | 0,05 | 0,05 | 0,05 |--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti

text:
Důležité právní upozornění

|

32001L0029

Úřední věstník L 167 , 22/06/2001 S. 0010 - 0019

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ESze dne 22. května 2001o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnostiEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 47 odst. 2 a články 55 a 95 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Smlouva stanoví vytvoření vnitřního trhu a zavedení systému zabraňujícího narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Harmonizace právních předpisů členských států týkajících se autorského práva a práv s ním souvisejících přispívá k dosažení těchto cílů.(2) Evropská rada, která se sešla na Korfu ve dnech 24. a 25. června 1994, zdůraznila potřebu vytvoření obecného a pružného právního rámce na úrovni Společenství za účelem podpory rozvoje informační společnosti v Evropě. Tato skutečnost vyžaduje, mimo jiné, existenci vnitřního trhu pro nové výrobky a služby. Důležité právní předpisy Společenství k zajištění takového právního rámce již byly nebo v brzké době budou přijaty. Autorské právo a práva s ním související hrají v této souvislosti důležitou úlohu, jelikož ochraňují a podporují vývoj a uvádění nových výrobků a služeb na trh a také vytváření a využívání jejich tvůrčího obsahu.(3) Navrhovaná harmonizace napomůže uplatňování čtyř svobod vnitřního trhu a je v souladu se základními zásadami právních předpisů, a zejména vlastnictví, včetně duševního vlastnictví, a svobody projevu a veřejného zájmu.(4) Větší právní jistota a vysoká úroveň ochrany duševního vlastnictví poskytovaná harmonizovaným právním rámcem týkajícím se autorského práva a práv s ním souvisejících podpoří podstatné investice do tvůrčí a inovační činnosti včetně síťové infrastruktury a povede tím k růstu a vyšší konkurenceschopnosti evropského průmyslu, a to jak v oblasti obsahu a informačních technologií, tak obecněji v široké škále průmyslových a kulturních odvětví. Tato skutečnost zajistí zaměstnanost a podpoří vytváření nových pracovních míst.(5) Technologický rozvoj znásobil a zpestřil možnosti tvorby, výroby a využívání. I když není třeba nových způsobů pojetí ochrany duševního vlastnictví, je třeba přizpůsobit a doplnit současné právní předpisy týkající se autorského práva a práv s ním souvisejících tak, aby vhodně reagovaly na hospodářské skutečnosti, například na nové způsoby využívání.(6) Bez harmonizace na úrovni Společenství by činnost v oblasti právních předpisů zahájená v mnoha členských státech za účelem přizpůsobení těchto předpisů technologickému pokroku mohla vyústit ve značné rozdíly v ochraně a tím v omezení volného pohybu služeb a výrobků zahrnujících duševní vlastnictví nebo na duševním vlastnictví založených, což by vedlo k opětovnému rozčlenění vnitřního trhu a neslučitelnosti právních předpisů. Dopad takových rozdílů a nejistoty v právních předpisech bude závažnější s dalším rozvojem informační společnosti, který již významně zintenzívnil přeshraniční využívání duševního vlastnictví. Tento vývoj bude a měl by být nadále zintenzivňován. Značné rozdíly v právních předpisech a nejistota v ochraně mohou bránit úsporám z rozsahu pro nové výrobky a služby obsahující autorské právo a práva s ním související.(7) Právní rámec Společenství na ochranu autorského práva a práv s ním souvisejících musí být proto rovněž v nezbytné míře přizpůsoben a doplněn pro hladké fungování vnitřního trhu. Za tímto účelem je třeba přizpůsobit ty vnitrostátní právní předpisy týkající se autorského práva a práv s ním souvisejících, které se v jednotlivých členských státech výrazně liší nebo které jsou příčinou nejistoty bránící hladkému fungování vnitřního trhu a náležitému rozvoji informační společnosti v Evropě, a je třeba vyloučit, aby členské státy neslučitelným způsobem reagovaly na technologický rozvoj, přičemž není třeba odstranit rozdíly, které fungování vnitřního trhu neovlivňují nepříznivě, nebo jim bránit.(8) Různé sociální, společenské a kulturní důsledky informační společnosti vyžadují, aby byl brán zřetel na zvláštní rysy obsahu výrobků a služeb.(9) Jakákoliv harmonizace autorského práva a práv s ním souvisejících musí vycházet z vysoké úrovně ochrany, jelikož taková práva jsou pro duševní výtvory zásadní. Jejich ochrana napomáhá zajistit udržení a rozvoj tvořivosti v zájmu autorů, výkonných umělců, výrobců, spotřebitelů, kultury, průmyslu a široké veřejnosti. Duševní vlastnictví bylo proto uznáno za nedílnou součást vlastnictví.(10) Mají-li autoři nebo výkonní umělci pokračovat ve své tvůrčí a umělecké činnosti, musí dostat za užití svého díla přiměřenou odměnu, stejně jako výrobci, mají-li tuto činnost financovat. Investice vyžadovaná na produkci výrobků, jako jsou zvukové záznamy, filmy nebo multimediální výrobky, a služeb, jako jsou služby na požádání, jsou značné. Odpovídající právní ochrana duševního vlastnictví je nezbytná pro zajištění dostupnosti takové odměny a pro možnost uspokojivé návratnosti takové investice.(11) Nekompromisní a účinný systém ochrany autorského práva a práv s ním souvisejících je jedním z hlavních způsobů zajištění toho, že evropská kulturní tvořivost a produkce získají nezbytné zdroje, a zajištění ochrany nezávislosti a důstojnosti tvůrců a výkonných umělců.(12) Odpovídající ochrana děl chráněných autorským právem a předmětů chráněných právy s ním souvisejícími je z kulturního hlediska rovněž velmi důležitá. Článek 151 Smlouvy požaduje, aby Společenství při své činnosti ke kulturním hlediskům přihlíželo.(13) Nezbytné je společné hledání a důsledné uplatňování technologických prostředků na ochranu děl a jiných předmětů ochrany na evropské úrovni a poskytování nezbytných informací o právech, protože hlavním cílem těchto opatření je uskutečnění zásad a záruk stanovených právními předpisy.(14) Tato směrnice by ochranou děl a jiných předmětů ochrany měla usilovat o podporu vzdělanosti a kultury, a to při současném povolení výjimek nebo omezení ve veřejném zájmu pro účely vzdělávání a výuky.(15) Diplomatická konference konaná pod záštitou Světové organizace pro duševní vlastnictví (WIPO) v prosinci roku 1996 vedla k přijetí dvou nových smluv, "Smlouvy WIPO o autorském právu" a "Smlouvy WIPO o výkonech výkonných umělců a zvukových záznamech", které se zabývají ochranou autorů a ochranou výkonných umělců a výrobců zvukových záznamů. Výše uvedené smlouvy významně aktualizují mezinárodní ochranu autorského práva a práv s ním souvisejících, a to se značným ohledem na takzvanou "digitální agendu", a zdokonalují prostředky pro celosvětový boj s porušováním autorského práva. Společenství a většina členských států již uvedené smlouvy podepsala a probíhá příprava ratifikace těchto smluv Společenstvím a členskými státy. Tato směrnice rovněž slouží k provádění mnoha nových mezinárodních závazků.(16) Odpovědnost za činnost v prostředí sítě se netýká pouze autorského práva a práv s ním souvisejících, ale rovněž jiných oblastí jako je pomluva, klamavá reklama nebo porušování ochranných známek, přičemž touto otázkou se průřezově zabývá směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu ("směrnice o elektronickém obchodu") [4], která vyjasňuje a harmonizuje různé právní otázky vztahující se ke službám informační společnosti včetně elektronického obchodu. Tato směrnice by měla být prováděna souběžně s prováděním směrnice o elektronickém obchodu, jelikož výše uvedená směrnice stanoví harmonizovaný rámec zásad a ustanovení odpovídající mimo jiné významným částem této směrnice. Touto směrnicí nejsou dotčena ustanovení výše uvedené směrnice týkající se odpovědnosti.(17) Zejména s ohledem na požadavky vyplývající z digitálního prostředí je nezbytné, aby organizace pro kolektivní správu práv dosáhly vyššího stupně racionalizace a průhlednosti v dodržování pravidel hospodářské soutěže.(18) Touto směrnicí nejsou dotčena opatření v členských státech týkající se správy práv například rozšířených kolektivních licencí.(19) Osobnostní práva nositelů práv by měla být vykonávána v souladu s právními předpisy členských států a ustanoveními Bernské úmluvy o ochraně literárních a uměleckých děl, Smlouvou WIPO o autorském právu a Smlouvou WIPO o výkonech výkonných umělců a zvukových záznamech. Taková osobnostní práva jdou nad rámec působnosti této směrnice.(20) Tato směrnice je založena na zásadách a pravidlech již stanovených ve směrnicích platných v současné době v této oblasti, zejména ve směrnicích 91/250/EHS [5], 92/100/EHS [6], 93/83/EHS [7], 93/98/EHS [8] a 96/9/ES [9], přičemž tato směrnice uvedené zásady a pravidla rozvíjí a dává je do souvislosti s informační společností. Není-li v této směrnici stanoveno jinak, neměla by být touto směrnicí dotčena ustanovení výše uvedených směrnic.(21) Tato směrnice by měla vymezit působnost úkonů, na které se vztahuje právo na rozmnožování, a to s ohledem na různé příjemce. Toto vymezení by mělo být v souladu s acquis communautaire. Pro zajištění právní jistoty na vnitřním trhu je třeba širokého vymezení těchto úkonů.(22) Cíle náležité podpory šíření kultury nesmí být dosaženo za cenu obětování přísné ochrany práv nebo tolerování nedovolené distribuce padělků nebo nedovolených napodobenin.(23) Tato směrnice by měla pokračovat v harmonizaci práva autora na sdělování veřejnosti. Tímto právem by se v širokém smyslu mělo rozumět veškeré sdělování veřejnosti nepřítomné v místě, ze kterého sdělování vychází. Toto právo by mělo zahrnovat jakékoli sdělování nebo přenos díla pro veřejnost po drátě nebo bezdrátově, včetně vysílání. Toto právo by nemělo zahrnovat žádné jiné úkony.(24) Je třeba, aby právo na zpřístupnění předmětů ochrany uvedených v čl. 3 odst. 2 veřejnosti bylo chápáno tak, že zahrnuje veškeré úkony zpřístupňování takových předmětů ochrany veřejnosti nepřítomné v místě, ze kterého úkon zpřístupňování vychází, a že nezahrnuje žádné jiné úkony.(25) Právní nejistota týkající se povahy a úrovně ochrany úkonů spojených s přenosem děl chráněných autorským právem a předmětů ochrany chráněných právy s ním souvisejícími, prováděným na požádání prostřednictvím sítě, by měla být vyřešena zavedením harmonizované ochrany na úrovni Společenství. Je třeba vysvětlit, že všichni nositelé práv uznaní touto směrnicí by měli mít výlučné právo na zpřístupňování děl chráněných autorským právem nebo jakýchkoliv jiných předmětů ochrany prostřednictvím interaktivního přenosu na požádání veřejnosti. Takové interaktivní přenosy na požádání se vyznačují tím, že veřejnost má k takovým přenosům přístup z místa a v době, které si zvolí.(26) Pokud jde o zpřístupňování rozhlasových nebo televizních pořadů vysílacími organizacemi prostřednictvím služeb na požádání, přičemž tyto pořady jako svoji nedílnou součást obsahují hudbu z komerčních hudebních záznamů, musí být s cílem usnadnit vymáhání práv podporováno udělování kolektivních licencí.(27) Pouhé poskytnutí fyzického zařízení pro umožnění nebo uskutečnění sdělování není samo o sobě sdělováním ve smyslu této směrnice.(28) Ochrana autorského práva podle této směrnice zahrnuje výlučné právo na kontrolu distribuce díla, které je součástí hmotného předmětu. Prvním prodejem originálu díla nebo jeho rozmnoženin nositelem autorského práva ve Společenství nebo s jeho souhlasem je vyčerpáno právo na kontrolu dalšího prodeje tohoto předmětu ve Společenství. Toto právo by nemělo být vyčerpáno ve vztahu k originálu díla nebo k jeho rozmnoženinám prodaným nositelem autorského práva nebo s jeho souhlasem mimo Společenství. Práva na pronájem a půjčování pro autory byla stanovena ve směrnici 92/100/EHS. Právem na rozšiřování stanoveným v této směrnici nejsou dotčena ustanovení týkající se práv na pronájem a půjčování uvedená v kapitole I výše uvedené směrnice.(29) Otázka vyčerpání nevyvstává v případě služeb, a zejména v případě služeb on-line. Tato skutečnost se rovněž týká hmotné rozmnoženiny díla nebo jiného předmětu ochrany vyrobeného uživatelem takové služby se souhlasem nositele autorského práva. Otázka vyčerpání proto nevyvstává ani v případě pronájmu a půjčování originálu a rozmnoženin děl nebo jiných předmětů ochrany, které jsou svou povahou službami. Na rozdíl od CD-ROM nebo CD-I, kde je duševní vlastnictví součástí nosiče, jmenovitě položky zboží, je ve skutečnosti každá on-line služba úkonem, který by měl podléhat schválení, pokud tak autorské právo nebo právo s ním související stanoví.(30) Aniž jsou dotčeny příslušné vnitrostátní právní předpisy týkající se autorského práva a práv s ním souvisejících, mohou být práva uvedená v této směrnici převedena, postoupena nebo mohou podléhat udělení smluvních licencí.(31) Mezi různými skupinami nositelů práv stejně jako mezi různými kategoriemi nositelů práv a uživatelů chráněných předmětů ochrany musí být zajištěna přiměřená rovnováha práv a zájmů. Stávající výjimky a omezení práv stanovené členskými státy je třeba s ohledem na nové elektronické prostředí přehodnotit. Stávající rozdíly ve výjimkách a omezeních určitých omezených úkonů mají přímé záporné účinky na fungování vnitřního trhu v oblasti autorského práva a práv s ním souvisejících. Takové rozdíly by se mohly zvýraznit dalším rozvojem mezinárodního užívání děl a rozvojem činností překračujících hranice. Pro zajištění náležitého fungování vnitřního trhu je třeba takové výjimky a omezení vymezit více harmonickým způsobem. Míra harmonizace by měla vycházet z dopadu těchto výjimek a omezení na hladké fungování vnitřního trhu.(32) Tato směrnice stanoví vyčerpávající výčet výjimek a omezení práva na rozmnožování a práva na sdělování veřejnosti. Některé výjimky nebo omezení jsou použitelné popřípadě pouze u práva na rozmnožování. To patřičně zohledňuje rozdílné právní tradice v členských státech, přičemž je zároveň zajištěno fungování vnitřního trhu. Členské státy by měly dospět k jednotnému používání těchto výjimek a omezení, které bude v budoucnu při přezkoumávání prováděcích právních předpisů hodnoceno.(33) Výlučné právo na rozmnožování by mělo podléhat výjimce, aby byly povoleny určité úkony dočasného rozmnožování, jakými jsou dočasné nebo příležitostné rozmnoženiny, které jsou nedílnou a významnou součástí technologického procesu a jsou prováděny s pouhým účelem umožnit buď účinný přenos v rámci sítě mezi třetími stranami prostřednictvím zprostředkovatele, nebo oprávněné užití díla nebo jiného předmětu ochrany. Uvedené úkony rozmnožování by samy o sobě neměly mít žádnou vlastní hospodářskou hodnotu. Pokud uvedené úkony splňují tyto podmínky, měla by tato výjimka zahrnovat úkony umožňující prohlížení (browsing) a úkony ukládání do vyrovnávací paměti (caching) včetně těch úkonů, které umožňují přenosovým systémům účinné fungování, a to za předpokladu, že zprostředkovatel neupravuje informace a jeho činnost není v rozporu s oprávněným užíváním technologie obecně uznávané a užívané průmyslem k získávání údajů o užívání informací. Užívání se považuje za oprávněné, pokud je k němu nositelem práva uděleno svolení nebo pokud není omezeno právními předpisy.(34) Členským státům by měla být dána možnost stanovit určité výjimky nebo omezení pro případy jako jsou vzdělávací nebo vědecké účely ve prospěch veřejných institucí, jakými jsou knihovny a archivy, pro účely aktuálního zpravodajství, pro citace, pro užití zdravotně postiženými osobami, pro účely veřejné bezpečnosti a užití ve správních a soudních řízeních.(35) V určitých případech výjimek nebo omezení by nositelé práv měli získat spravedlivou odměnu jako přiměřenou náhradu za užití jejich chráněných děl nebo jiných předmětů ochrany. Při určování způsobu, podrobností a možné výše odměny je třeba vzít v úvahu konkrétní okolnosti každého případu. Při hodnocení těchto okolností by cenným kritériem byla možná újma nositelům práva vyplývající z dotyčného úkonu. V případech, kdy nositelé práv již získali platbu v jiné formě, například jako součást licenčního poplatku, nemusí přicházet žádná zvláštní nebo samostatná platba v úvahu. Výše spravedlivé odměny by měla brát ohled na míru využití prostředků technologické ochrany uvedených v této směrnici. V určitých situacích, kdy je újma způsobená nositeli práva minimální, nesmí vzniknout žádná povinnost platby.(36) Členské státy mohou stanovit spravedlivou odměnu pro nositele práva rovněž při uplatňování volitelných ustanovení o výjimkách nebo omezeních, která nevyžadují takovou náhradu.(37) Stávající vnitrostátní systémy týkající se reprografie, pokud existují, nejsou závažnou překážkou vnitřního trhu. Členským státům by mělo být povoleno stanovit výjimku nebo omezení ve vztahu k reprografii.(38) Členským státům by mělo být povoleno stanovit výjimku nebo omezení týkající se práva na rozmnožování v případě určitých druhů rozmnožování zvukových, obrazových nebo audiovizuálních materiálů pro osobní užití, pokud jsou tato výjimka nebo omezení doprovázeny spravedlivou odměnou. Tato výjimka nebo omezení mohou zahrnovat zavedení nebo pokračování systémů odměn jako náhrady za újmu způsobenou nositelům práva. Ačkoliv rozdíly mezi těmito systémy odměn ovlivňují fungování vnitřního trhu, neměly by mít tyto rozdíly ve vztahu k analogovému soukromému rozmnožování výrazný dopad na rozvoj informační společnosti. Digitální soukromé rozmnožování má předpoklady k většímu rozšíření a má větší hospodářský dopad. Je proto potřeba brát patřičný ohled na rozdíly mezi digitálním a analogovým soukromým rozmnožováním a v určitých ohledech je třeba mezi nimi rozlišovat.(39) Pokud jsou k dispozici účinná opatření pro technologickou ochranu, měly by členské státy při uplatňování výjimky nebo omezení pro soukromé rozmnožování brát patřičný ohled na technologický a hospodářský rozvoj, a to zejména ve vztahu k soukromému digitálnímu rozmnožování a systémům odměn. Takové výjimky nebo omezení by neměly bránit využívání technologických prostředků ani jejich uplatňování proti obcházení těchto prostředků.(40) Členské státy mohou stanovit výjimku nebo omezení ve prospěch určitých neziskových organizací, jako jsou veřejně přístupné knihovny a podobné instituce a také archivy. Tato výjimka nebo omezení by však měly být omezeny na určité zvláštní případy, na které se vztahuje právo na rozmnožování. Taková výjimka nebo omezení by neměly zahrnovat používání v souvislosti s on-line dodávkou chráněných děl nebo jiných předmětů ochrany. Touto směrnicí by neměla být dotčena možnost členských států omezit výlučné právo na veřejné půjčování podle článku 5 směrnice 92/100/EHS. Je proto třeba podporovat zvláštní smlouvy nebo licence, které bez vytváření nerovnováhy upřednostňují takové organizace a účely, kterým slouží.(41) Při uplatňování výjimky nebo omezení ve vztahu k dočasným záznamům uskutečněným vysílacími organizacemi se vlastním zařízením vysílací organizace rozumí i zařízení osoby jednající jménem nebo v rámci odpovědnosti vysílací organizace.(42) Při uplatňování výjimky nebo omezení pro nekomerční vzdělávací a vědeckovýzkumné účely včetně dálkového vzdělávání by nekomerční povaha dotyčné činnosti měla být určována touto činností. Organizační struktura a způsoby financování dotyčného zařízení nejsou v tomto ohledu rozhodujícími faktory.(43) V každém případě je důležité, aby členské státy přijaly opatření nezbytná k usnadnění přístupu k dílům pro osoby, jejichž postižení je překážkou při užití samotných děl, a aby věnovaly pozornost zejména přístupným formátům.(44) Uplatňování výjimek a omezení stanovených v této směrnici by mělo být činěno v souladu s mezinárodními závazky. Takové výjimky a omezení nesmí být uplatňovány způsobem, který se dotýká oprávněných zájmů nositele práv nebo který je v rozporu s běžným způsobem užití jeho díla nebo jiného předmětu ochrany. Stanovení takových výjimek nebo omezení členskými státy by mělo zejména patřičně odrážet zvýšený hospodářský dopad, který by takové výjimky a omezení mohly mít v souvislosti s novým elektronickým prostředím. Z tohoto důvodu je možné, že rozsah určitých výjimek nebo omezení bude muset být stále užší, dojde-li na určitá nová užití děl chráněných autorským právem nebo jiných předmětů ochrany.(45) Výjimky a omezení uvedené v čl. 5 odst. 2, 3 a 4 by však neměly bránit vymezení smluvních vztahů navržených k zajištění spravedlivé odměny pro nositele práv, pokud to povolují vnitrostátní právní předpisy.(46) Možnost využít zprostředkování by mohla uživatelům a nositelům práv pomoci řešit spory. Komise by ve spolupráci s členskými státy v rámci kontaktního výboru měla vypracovat studii na posouzení nových právních způsobů řešení sporů týkajících se autorského práva a práv s ním souvisejících.(47) Technologický rozvoj umožní nositelům práv využívat technologické prostředky určené k zabránění nebo omezení úkonů nepovolených nositeli jakéhokoliv autorského práva, práv s ním souvisejících nebo práva sui generis k databázím. Existuje však nebezpečí, že za účelem umožnit nebo usnadnit obcházení technické ochrany stanovené těmito opatřeními by mohly být prováděny protiprávní činnosti. Za účelem zabránit nejednotným právním přístupům, které by mohly bránit fungování vnitřního trhu, je třeba stanovit harmonizovanou právní ochranu před obcházením účinných technologických prostředků a před poskytováním zařízení a výrobků nebo služeb za tímto účelem.(48) Taková právní ochrana by měla být poskytována ve vztahu k technologickým prostředkům, které účinně omezují úkony nepovolené nositeli jakéhokoliv autorského práva, práv s ním souvisejících nebo práva sui generis k databázím, aniž by se tím bránilo běžné funkci elektronického vybavení a jeho technologickému vývoji. Taková právní ochrana nezahrnuje žádný závazek k tomu, aby zařízení, výrobky, součástky nebo služby byly navrhovány v souladu s technologickými prostředky, pokud takové zařízení, výrobek, součástka nebo služba nejsou jinak zakázány podle článku 6. Taková právní ochrana by měla brát v úvahu zásadu proporcionality a neměla by zakazovat ta zařízení nebo činnosti, které mají komerčně důležitý účel nebo užití, jiné než obcházení technologické ochrany. Tato ochrana by zejména neměla bránit výzkumu kódování.(49) Právní ochranou technologických prostředků není dotčeno uplatňování jakýchkoliv vnitrostátních právních předpisů, které mohou zakazovat soukromou držbu zařízení, výrobků nebo součástek k obcházení technologických prostředků.(50) Takovou harmonizovanou právní ochranou nejsou dotčena zvláštní ustanovení o ochraně stanovená směrnicí 91/250/EHS. Zejména by se neměla vztahovat na ochranu technologických prostředků používaných v souvislosti s počítačovými programy, pro kterou je výše uvedená směrnice výhradně určena. Taková právní ochrana by neměla mařit rozvoj nebo používání jakýchkoliv způsobů obcházení technologických prostředků nezbytných k provedení úkonů podle čl. 5 odst. 3 nebo článku 6 směrnice 91/250/EHS ani takovému rozvoji bránit. Články 5 a 6 výše uvedené směrnice určují výhradní výjimky z výlučných práv vztahujících se na počítačové programy.(51) Právní ochranu technologických prostředků lze použít, aniž je dotčen veřejný pořádek uvedený v článku 5 nebo veřejná bezpečnost. Členské státy by měly podporovat dobrovolná opatření přijatá nositeli práv včetně uzavírání a provádění dohod mezi nositeli práv a jinými dotčenými stranami, aby umožnily dosažení cílů určitých výjimek nebo omezení stanovených ve vnitrostátních právních předpisech v souladu s touto směrnicí. Pokud v přiměřené době k takovým dobrovolným opatřením nebo dohodám nedojde, je třeba, aby členské státy přijaly vhodná opatření, aby nositelé práv poskytli příjemcům takových výjimek nebo omezení přiměřené prostředky k tomu, aby tito příjemci měli z uvedených výjimek nebo omezení užitek, a to úpravou prováděného technologického prostředku nebo jinými způsoby. Jakékoliv technologické prostředky používané při provádění takových opatření by však měly požívat právní ochrany, aby se zabránilo zneužívání prostředků přijatých nositeli práv, a to i v rámci dohod nebo v případě opatření přijatých členskými státy.(52) Při uplatňování výjimky nebo omezení týkajících se soukromého rozmnožování podle čl. 5 odst. 2 písm. b) by členské státy měly taktéž podporovat používání dobrovolných opatření, aby umožnily dosažení cílů takových výjimek nebo omezení. Pokud nejsou taková dobrovolná opatření umožňující rozmnožování pro soukromé užití v přiměřené době přijata, mohou členské státy přijmout opatření umožňující příjemcům dotyčné výjimky nebo omezení tuto výjimku nebo omezení využívat. Dobrovolná opatření přijatá nositeli práv včetně dohod mezi nositeli práv a jinými dotčenými stranami, stejně jako opatření přijatá členskými státy, nebrání nositelům práv v používání technologických prostředků, které jsou v souladu s výjimkami nebo omezeními týkajícími se soukromého rozmnožování uvedenými ve vnitrostátních právních předpisech podle čl. 5 odst. 2 písm. b), a to s ohledem na podmínku týkající se spravedlivé odměny podle výše uvedeného ustanovení a na možné rozlišení mezi různými podmínkami užití podle čl. 5 odst. 5, jakými je kontrola počtu rozmnoženin. Za účelem zabránit zneužívání takových opatření by měly jakékoliv technologické prostředky používané při jejich provádění požívat právní ochrany.(53) Ochrana technologických prostředků by měla zajistit bezpečné prostředí k poskytování interaktivních služeb na požádání, a to takovým způsobem, aby veřejnost měla přístup k dílům nebo jiným předmětům ochrany z místa a v době, které zvolí. Pokud jsou takové služby upraveny smluvními opatřeními, neměl by se používat čl. 6 odst. 4 první a druhý pododstavec. Na neinteraktivní formy používání on-line by se nadále měla vztahovat výše uvedená ustanovení.(54) V mezinárodní normalizaci technických systémů identifikace děl a předmětů ochrany v digitálním formátu bylo dosaženo významného pokroku. V rozšiřujícím se síťovém prostředí by rozdíly mezi technologickými prostředky mohly vést k neslučitelnosti systémů v rámci Společenství. Je třeba podporovat slučitelnost a interoperabilitu různých systémů. Je velmi žádoucí podporovat rozvoj globálních systémů.(55) Technologický rozvoj usnadní distribuci děl zejména v rámci sítí, z čehož pro nositele práv vyplývá potřeba lepší identifikace díla nebo jiného předmětu ochrany, autora nebo jiného nositele práv a také potřeba poskytnout informace ohledně náležitostí a podmínek užití díla nebo jiných předmětů ochrany, aby se tím usnadnila správa práv s nimi spojených. Nositelé práv by měli být podporováni v používání označení uvádějících kromě výše uvedených údajů mimo jiné i jejich svolení při distribuci děl prostřednictvím sítí.(56) Existuje však nebezpečí možných protiprávních činností s účelem odstranit nebo pozměnit elektronické informace o správě autorských práv, připojené k dílu, nebo jinak rozšiřovat, dovážet za účelem rozšiřování, vysílat, sdělovat veřejnosti nebo zpřístupňovat veřejnosti díla nebo jiné předměty ochrany, z nichž byly takové informace bez svolení odstraněny. Z toho důvodu, aby se předešlo nejednotným právním přístupům, které by mohly bránit fungování vnitřního trhu, je třeba stanovit harmonizovanou právní ochranu před kteroukoliv z těchto činností.(57) Jakékoliv výše uvedené informační systémy týkající se správy práv zároveň podle způsobu, jakým jsou navrženy, zpracovávají osobní údaje o spotřebitelských zvycích týkajících se předmětů ochrany v případě jednotlivců a umožňují sledování chování on-line. Tyto technologické prostředky by při své funkci měly zahrnovat ochranu soukromí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů [10].(58) Členské státy by měly stanovit účinné sankce a ochranná opatření pro případ porušení práv a povinností stanovených touto směrnicí. Členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby uvedené sankce a ochranná opatření byly uplatňovány. Sankce takto stanovené by měly být účinné, přiměřené a odrazující a měly by zahrnovat možnost požadovat odškodné a/nebo soudní zákaz a popřípadě žádat o zabavení materiálu porušujícího právo.(59) Pro činnost porušující právo mohou být zejména v digitálním prostředí v rostoucí míře třetími stranami využívány služby zprostředkovatelů. V mnoha případech mají takoví zprostředkovatelé nejlepší možnost ukončit takovou činnost porušující právo. Aniž jsou dotčeny jakékoliv jiné dostupné sankce a ochranná opatření, nositelé práv by z toho důvodu měli mít možnost žádat o soudní zákaz činnosti proti zprostředkovateli, který v rámci sítě pro třetí stranu porušuje práva týkající se chráněného díla nebo jiného předmětu ochrany. Tato možnost by měla být k dispozici i v případě, že se na úkony prováděné zprostředkovatelem podle článku 5 vztahuje výjimka. Podmínky a úpravy týkající se takových soudních zákazů by měly být ponechány na vnitrostátních právních předpisech členských států.(60) Ochranou stanovenou v této směrnici by neměly být dotčeny vnitrostátní právní předpisy nebo právní předpisy Společenství v jiných oblastech, jakými jsou průmyslové vlastnictví, ochrana údajů, podmíněný přístup, přístup k veřejným dokumentům a pravidlo časové posloupnosti využívání ve sdělovacích prostředcích, které se mohou dotknout ochrany autorského práva a práv s ním souvisejících.(61) Pro dosažení souladu se Smlouvou WIPO o výkonech výkonných umělců a zvukových záznamech je třeba pozměnit směrnice 92/100/EHS a 93/98/EHS,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:KAPITOLA ICÍL A OBLAST PŮSOBNOSTIČlánek 1Oblast působnosti1. Tato směrnice se vztahuje na právní ochranu autorského práva a práv s ním souvisejících v rámci vnitřního trhu, a to se zvláštním zřetelem na informační společnost.2. S výjimkou případů uvedených v článku 11 nejsou touto směrnicí dotčeny a nijak ovlivněny stávající předpisy Společenství, týkající se:a) právní ochrany počítačových programů;b) práva na pronájem, práva na půjčování a určitých práv v oblasti duševního vlastnictví souvisejících s autorským právem;c) autorského práva a práv s ním souvisejících při družicovém vysílání programů a kabelovém přenosu;d) doby ochrany autorského práva a určitých práv s ním souvisejících;e) právní ochrany databází.KAPITOLA IIPRÁVA A VÝJIMKY Z NICHČlánek 2Právo na rozmnožováníČlenské státy stanoví výlučné právo udělit svolení nebo zakázat přímé nebo nepřímé, dočasné nebo trvalé rozmnožování jakýmikoliv prostředky a v jakékoliv formě, vcelku nebo po částech:a) pro autory v případě jejich děl;b) pro výkonné umělce v případě záznamů jejich výkonů;c) pro výrobce zvukových záznamů v případě jejich zvukových záznamů;d) pro výrobce prvotních záznamů filmů ve vztahu k originálům a rozmnoženinám jejich filmů;e) pro vysílací organizace v případě záznamu jejich vysílání, ať už po drátě nebo bezdrátově, včetně vysílání pomocí kabelu nebo družice.Článek 3Právo na sdělování děl veřejnosti a právo na zpřístupnění jiných předmětů ochrany veřejnosti1. Členské státy poskytnou autorům výlučné právo udělit svolení nebo zakázat jakékoliv sdělení jejich děl veřejnosti po drátě nebo bezdrátově včetně zpřístupnění jejich děl veřejnosti takovým způsobem, že každý jednotlivec ze strany veřejnosti má k těmto dílům přístup z místa a v době, které si zvolí.2. Členské státy stanoví výlučné právo udělit svolení nebo zakázat zpřístupnění veřejnosti po drátě nebo bezdrátově takovým způsobem, že každý jednotlivec ze strany veřejnost má k těmto předmětům ochrany přístup z místa a v době, který si zvolí:a) pro výkonné umělce v případě záznamů jejich výkonů;b) pro výrobce zvukových záznamů v případě jejich zvukových záznamů;c) pro výrobce prvotních záznamů filmů v případě originálu a rozmnoženin jejich filmů;d) pro vysílací organizace v případě záznamů jejich vysílání, ať už po drátě nebo bezdrátově, včetně vysílání pomocí kabelu nebo družice.3. Práva uvedená v odstavcích 1 a 2 se nevyčerpají žádným sdělením veřejnosti nebo zpřístupněním veřejnosti podle tohoto článku.Článek 4Právo na rozšiřování1. Členské státy stanoví pro autory u originálů jejich děl nebo jejich rozmnoženin výlučné právo udělit svolení nebo zakázat jakoukoliv formu veřejného rozšiřování prodejem nebo jiným způsobem.2. Právo na rozšiřování se u originálu nebo rozmnoženin díla ve Společenství nevyčerpá s výjimkou případu, kdy je první prodej nebo jiný převod vlastnictví takového předmětu ve Společenství uskutečněn nositelem práv nebo s jeho souhlasem.Článek 5Výjimky a omezení1. Dočasné úkony rozmnožení uvedené v článku 2, které jsou krátkodobé nebo příležitostné a tvoří nedílnou a podstatnou část technologického procesu a jejichž výhradním účelem je umožnit:a) přenos v rámci sítě mezi třetími stranami uskutečněný zprostředkovatelem nebob) oprávněné užitídíla nebo jiného předmětu ochrany a které nemají žádný samostatný hospodářský význam, jsou vyloučeny z práva na rozmnožování stanoveného v článku 2.2. Členské státy mohou stanovit výjimky nebo omezení práva na rozmnožování podle článku 2 v těchto případech:a) u rozmnoženin na papíře nebo jakémkoliv podobném nosiči, přičemž tyto rozmnoženiny vznikly použitím jakékoliv fotografické techniky nebo některým jiným procesem s podobnými účinky, s výjimkou hudebnin, za předpokladu, že nositelé práv získají spravedlivou odměnu;b) u jakýchkoliv rozmnoženin na jakémkoliv nosiči vytvořených fyzickou osobou pro soukromé užití a pro účely, které nejsou přímo ani nepřímo komerční, a to za podmínky, že nositelé práv získají spravedlivou odměnu, která, pokud jde o dotyčné dílo nebo předmět ochrany, bere ohled na použití nebo nepoužití technologických prostředků uvedených v článku 6;c) u zvláštních úkonů rozmnožování uskutečněných veřejně přístupnými knihovnami, vzdělávacími zařízeními nebo muzei nebo archivy, které nesledují přímý ani nepřímý hospodářský nebo komerční prospěch;d) u dočasných záznamů děl vytvořených vysílacími organizacemi jejich vlastními prostředky a pro jejich vlastní vysílání; na základě jejich výlučně dokumentární povahy může být povoleno uchovávání těchto záznamů v úředních archivech;e) u vysílání uskutečněného sociálními institucemi sledujícími nekomerční cíle, jakými jsou nemocnice nebo věznice, a to za podmínky, že nositelé práv získají spravedlivou odměnu.3. Členské státy mohou stanovit výjimky nebo omezení práv podle článků 2 a 3 v těchto případech:a) užití pouze pro ilustrační účel při vyučování nebo při vědeckém výzkumu, pokud je uveden zdroj včetně jména autora, je-li to možné, a to v rozsahu opodstatněném sledovaným nekomerčním účelem;b) užití ve prospěch osob zdravotně postižených, přičemž toto využití se přímo týká uvedeného postižení a je nekomerční povahy, a to v rozsahu vyžadovaném dotyčným postižením;c) rozmnožování tiskem, sdělování veřejnosti nebo zpřístupňování zveřejněných článků o aktuálních hospodářských, politických nebo náboženských tématech nebo vysílaných děl nebo jiných předmětů ochrany stejné povahy v případech, kdy takové užití není výslovně vyhrazeno a pokud je uveden zdroj včetně jména autora, nebo užití děl nebo jiných předmětů ochrany ve spojitosti se zpravodajstvím týkajícím se aktuálních událostí, a to v rozsahu opodstatněném informativním účelem a pokud je uveden zdroj včetně jména autora, je-li to možné;d) citáty pro takové účely, jako je kritika nebo recenze, za předpokladu, že se vztahují k dílu nebo jinému předmětu ochrany, které již byly oprávněným způsobem zpřístupněny veřejnosti, že uvádějí zdroj včetně jména autora, je-li to možné, a že jejich užití je v souladu s poctivými zvyklostmi a v rozsahu vyžadovaném konkrétním účelem;e) užití pro účely veřejné bezpečnosti nebo pro zajištění náležitého provedení správního, parlamentního nebo soudního řízení nebo zpravodajství o něm;f) užití politických projevů a úryvků veřejných přednášek nebo podobných děl nebo předmětů ochrany v rozsahu opodstatněném informativním účelem a za předpokladu, že je uveden zdroj včetně jména autora, s výjimkou případů, kdy toto není možné;g) užití během náboženských úkonů nebo úředních akcí pořádaných orgánem veřejné moci;h) užití děl jako jsou architektonická díla nebo sochy vytvořené za účelem jejich trvalého umístění na veřejných místech;i) příležitostné včlenění díla nebo jiného předmětu ochrany do jiného materiálu;j) užití pro reklamu veřejné výstavy nebo prodeje uměleckých děl, a to v rozsahu nezbytném pro propagaci uvedené akce, s výjimkou jakéhokoliv jiného komerčního užití;k) užití pro účely karikatury, parodie nebo parafráze či koláže;l) užití ve spojitosti s názorným předváděním nebo opravou zařízení;m) užití uměleckého díla ve formě budovy nebo nákresu nebo plánu budovy pro účely rekonstrukce uvedené budovy;n) užití sdělením nebo zpřístupněním děl nebo jiných předmětů ochrany, které nejsou předmětem prodeje nebo licenčních podmínek, jednotlivcům ze strany veřejnosti pro účely výzkumu nebo soukromého studia, a to prostřednictvím k tomu určených zařízení v prostorách institucí uvedených v odst. 2 písm. c), pokud jsou uvedená díla nebo předměty ochrany součástí sbírek těchto institucí;o) užití v určitých jiných případech menšího významu, pokud již v rámci vnitrostátních právních předpisů existují výjimky nebo omezení, za předpokladu, že se tyto případy týkají pouze analogových užití a nenarušují volný pohyb zboží a služeb v rámci Společenství, aniž jsou tím dotčeny jiné výjimky a omezení uvedené v tomto článku.4. Pokud mohou členské státy stanovit výjimku nebo omezení týkající se práva na rozmnožování podle odstavců 2 a 3, mohou podobně stanovit výjimku nebo omezení týkající se práva na rozšiřování uvedeného v článku 4, a to v rozsahu opodstatněném účelem povoleného rozmnožování.5. Výjimky a omezení stanovené v odstavcích 1, 2, 3 a 4 mohou být použity pouze ve zvláštních případech, které nejsou v rozporu s běžným způsobem užití díla nebo jiného předmětu ochrany a nejsou jimi nepřiměřeně dotčeny oprávněné zájmy nositele práv.KAPITOLA IIIOCHRANA TECHNOLOGICKÝCH PROSTŘEDKŮ A INFORMACE O SPRÁVĚ PRÁVČlánek 6Povinnosti týkající se technologických prostředků1. Členské státy stanoví odpovídající právní ochranu před obcházením jakýchkoliv účinných technologických prostředků, které dotyčná osoba provádí s vědomím, že takový cíl sleduje, nebo existují-li o této skutečnosti opodstatněné důkazy.2. Členské státy stanoví odpovídající právní ochranu před výrobou, dovozem, rozšiřováním, prodejem, pronájmem, reklamou týkající se prodeje nebo pronájmu nebo před držbou zařízení, výrobků nebo součástek nebo před poskytováním služeb pro komerční účely, přičemž tyto služby:a) jsou nabízeny, inzerovány nebo uváděny na trh pro účely obcházení účinných technologických prostředků nebob) mají pouze omezený komerčně významný účel nebo užití jiné, než je obcházení účinných technologických prostředků neboc) jsou přednostně určeny, vyrobeny, upraveny nebo prováděny především za účelem umožnit nebo usnadnit obcházení účinných technologických prostředků.3. Pro účely této směrnice se "technologickými prostředky" rozumí jakákoliv technologie, zařízení nebo součástka, které jsou při své obvyklé funkci určeny k tomu, aby zabraňovaly úkolům nebo omezovaly úkony ve vztahu k dílům nebo jiným předmětům ochrany, ke kterým nebylo uděleno svolení nositele jakýchkoliv autorských práv nebo práv s ním souvisejících stanovených právními předpisy, nebo právem sui generis stanoveným v kapitole III směrnice 96/9/ES. Technologické prostředky se považují za "účinné" pokud je použití chráněného díla nebo jiného předmětu ochrany kontrolováno nositeli práv uplatněním kontroly přístupu nebo ochranného procesu jako je šifrování, kódování nebo jiná úprava díla nebo jiného předmětu ochrany nebo mechanizmu kontroly rozmnožování, který dosahuje cíle ochrany.4. Bez ohledu na právní ochranu stanovenou v odstavci 1 učiní členské státy v případě neexistence dobrovolných prostředků použitých nositeli práv, včetně dohod mezi nositeli práv a jinými dotčenými stranami, vhodná opatření, aby nositelé práv zpřístupnili uživateli výjimky nebo omezení stanovené vnitrostátními právními předpisy v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. a), c), d) nebo e), odst. 3 písm. a), b) nebo e) prostředky k využívání takové výjimky nebo omezení, a to v rozsahu nezbytném pro využití této výjimky nebo omezení, pokud má takový uživatel k dotyčnému chráněnému dílu nebo předmětu ochrany přístup.Členský stát rovněž může taková opatření přijmout ve prospěch uživatele výjimky nebo omezení podle čl. 5 odst. 2 písm. b) v případě, že nositelé práv dosud neumožnili rozmnožování pro soukromé užití, a to v rozsahu nezbytném pro využití uvedené výjimky nebo omezení a v souladu s ustanoveními čl. 5 odst. 2 písm. b) a odst. 5, aniž by se tím nositelům práv bránilo v přijetí odpovídajících opatření týkajících se počtu rozmnoženin v souladu s těmito ustanoveními.Technologické prostředky používané dobrovolně nositeli práv včetně těch, které jsou používány při plnění dobrovolných dohod, a technologické prostředky používané při plnění opatření přijatých členskými státy požívají právní ochrany podle odstavce 1.První a druhý pododstavec se nevztahují na díla nebo jiné předměty ochrany zpřístupněné veřejnosti za dohodnutých smluvních podmínek takovým způsobem, že každý k nim má přístup z místa a v době, které si zvolí.Pokud je tento článek uplatňován v souvislosti se směrnicemi 92/100/EHS a 96/9/ES, použije se tento odstavec přiměřeně.Článek 7Povinnosti týkající se informací o správě práv1. Členské státy stanoví odpovídající právní ochranu proti každé osobě, která vědomě bez svolení činí kterýkoliv z těchto úkonů:a) odstraňování nebo pozměňování jakýchkoliv elektronických informací týkajících se správy práv;b) rozšiřování, dovoz za účelem rozšiřování, vysílání, sdělování nebo zpřístupňování veřejnosti děl nebo jiných předmětů ochrany chráněných podle této směrnice nebo podle kapitoly III směrnice 96/9/ES, ze kterých byly bez svolení odstraněny nebo na nichž byly bez svolení pozměněny elektronické informace týkající se správy práv,pokud taková osoba ví nebo má rozumné důvody se domnívat, že takovým jednáním způsobuje, umožňuje, usnadňuje nebo zatajuje porušování jakéhokoliv autorského práva nebo jakýchkoliv práv s ním souvisejících podle právních předpisů nebo práva sui generis uvedeného v kapitole III směrnice 96/9/ES.2. Pro účely této směrnice se "informacemi o správě práv" rozumí jakékoliv informace určené nositeli práv, které identifikují dílo nebo jiný předmět ochrany uvedený v této směrnici nebo zahrnutý právem sui generis uvedeným v kapitole III směrnice 96/9/ES, autora nebo jakéhokoliv jiného nositele práv, nebo informace o náležitostech a podmínkách užití díla nebo jiného předmětu ochrany a jakákoliv čísla nebo kódy představující takové informace.První pododstavec se použije, pokud je kterákoliv z těchto informací připojena k rozmnoženině díla nebo jiného předmětu ochrany uvedeného v této směrnici nebo zahrnutého právem sui generis uvedeným v kapitole III směrnice 96/9/ES nebo pokud se taková informace objevuje v souvislosti se sdělováním uvedeného díla nebo jiného předmětu ochrany veřejnosti.KAPITOLA IVOBECNÁ USTANOVENÍČlánek 8Sankce a ochranné prostředky1. Členské státy stanoví přiměřené sankce a ochranné prostředky proti porušování práv a povinností stanovených v této směrnici a přijmou veškerá nezbytná opatření, aby tyto sankce a ochranné prostředky byly používány. Sankce takto stanovené musí být účinné, přiměřené a odrazující.2. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby nositelé práv dotčení protiprávním jednáním prováděným na jeho území mohli podat žalobu na náhradu škody a/nebo žádat o soudní zákaz, popřípadě o zabavení jak materiálu porušujícího právo, tak zařízení, výrobků nebo součástek uvedených v čl. 6 odst. 2.3. Členské státy zajistí, aby nositelé práv měli možnost žádat o soudní zákaz ve vztahu ke zprostředkovatelům, jejichž služby jsou třetí stranou využívány k porušování autorského práva nebo práv s ním souvisejících.Článek 9Další používání jiných právních předpisůTouto směrnicí nejsou dotčena ustanovení týkající se zejména patentových práv, ochranných známek, práv týkajících se průmyslových vzorů, užitných vzorů, topografií polovodičových výrobků, typů písma, podmíněného přístupu, přístupu ke kabelu vysílacích služeb, ochrany národních kulturních památek, požadavků na oprávněné vklady, právních předpisů o restriktivních praktikách a nekalé soutěži, obchodního tajemství, bezpečnosti, utajení, ochrany údajů a soukromí, přístupu k veřejným dokumentům a smluvního práva.Článek 10Přechodná ustanovení1. Ustanovení této směrnice se vztahují na všechna díla a jiné předměty ochrany uvedené v této směrnici, které jsou ke dni 22. prosince 2002 chráněny právními předpisy členských států v oblasti autorského práva a práv s ním souvisejících nebo splňují kritéria pro ochranu podle ustanovení této směrnice nebo podle ustanovení uvedených v čl. 1 odst. 2.2. Používáním této směrnice nejsou dotčeny smlouvy uzavřené a práva nabytá před 22. prosincem 2002.Článek 11Technické úpravy1. Směrnice 92/100/EHS se mění takto:a) Článek 7 se zrušuje.b) V článku 10 se odstavec 3 nahrazuje tímto:"3. Uvedená omezení se vztahují pouze na určité zvláštní případy, které nejsou v rozporu s běžným způsobem užití předmětu ochrany a nejsou nepřiměřeně na újmu oprávněným zájmům nositele práv."2. V článku 3 se odstavec 2 směrnice 93/98/EHS nahrazuje tímto:"2. Práva výrobců zvukových záznamů uplynou za 50 let po pořízení záznamu. Pokud je však zvukový záznam oprávněně vydán v průběhu této doby, uvedená práva uplynou za 50 let ode dne, kdy došlo k prvnímu takovému vydání. Pokud během doby uvedené v první větě nedojde k žádnému oprávněnému vydání a pokud byl během této doby zvukový záznam oprávněně sdělen veřejnosti, uvedená práva uplynou za 50 let ode dne, kdy došlo k prvnímu takovému sdělení veřejnosti.Pokud však z důvodu uplynutí ochranné lhůty podle tohoto odstavce před jeho změnou uskutečněnou směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti [11] nejsou již uvedená práva výrobců zvukových záznamů dne 22. prosince 2002 chráněna, nebude již mít tento odstavec účinek spočívající v obnovení ochrany uvedených práv."Článek 12Závěrečná ustanovení1. Nejpozději 22. prosince 2004 a poté každé tři roky Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru zprávu o používání této směrnice, ve které mimo jiné na základě zvláštních informací poskytnutých členskými státy přezkoumá zejména používání článků 5, 6 a 8, a to s ohledem na rozvoj digitálního trhu. V případě článku 6 přezkoumá Komise zejména tu skutečnost, zda uvedený článek poskytuje dostatečnou úroveň ochrany a zda jsou úkony dovolené právními předpisy nepříznivě ovlivňovány používáním účinných technologických prostředků. Pokud je to nezbytné, zejména k zajištění fungování vnitřního trhu podle článku 14 Smlouvy, předloží Komise návrhy na změnu této směrnice.2. Ochranou práv souvisejících s autorským právem podle této směrnice není v žádném případě dotčena ochrana autorského práva.3. Zřizuje se kontaktní výbor. Skládá se ze zástupců členských států. Zasedá z podnětu předsedy nebo na žádost delegace členského státu a předsedá mu zástupce Komise.4. Úkoly výboru jsou:a) přezkoumávat dopad této směrnice na fungování vnitřního trhu a upozorňovat na jakékoliv obtíže;b) organizovat konzultace týkající se veškerých otázek vyplývajících z používání této směrnice;c) usnadňovat výměnu informací s ohledem na vývoj právních předpisů a judikatury a s ohledem na odpovídající hospodářský, sociální, kulturní a technologický rozvoj;d) vystupovat jako fórum pro hodnocení digitálního trhu s díly a jinými předměty včetně soukromého rozmnožování a používání technologických prostředků.Článek 13Provedení1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 22. prosince 2002. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 14Vstup v platnostTato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 15UrčeníTato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 22. května 2001.Za Evropský parlamentpředsedkyněN. FontaineZa RadupředsedkyněM. Winberg[1] Úř. věst. C 108, 7.4.1998, s. 6 aÚř. věst. C 180, 25.6.1999, s. 6.[2] Úř. věst. C 407, 28.12.1998, s. 30.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 10. února 1999 (Úř. věst. C 150, 28.5.1999, s. 171), společný postoj Rady ze dne 28. září 2000 (Úř. věst. C 344, 1.12.2000, s. 1) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 14. února 2001 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne 9. dubna 2001.[4] Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1[5] Směrnice Rady 91/250/EHS ze dne 14. května 1991 o právní ochraně počítačových programů (Úř. věst. L 122, 17.5.1991, s. 42). Směrnice pozměněná směrnicí 93/98/EHS.[6] Směrnice Rady 92/100/EHS ze dne 19. listopadu 1992 o právu na pronájem a půjčování a některých právech v oblasti duševního vlastnictví souvisejících s autorským právem (Úř. věst. L 346, 27.11.1992, s. 61). Směrnice pozměněná směrnicí 93/98/EHS.[7] Směrnice Rady 93/83/EHS ze dne 27. září 1993 o koordinaci určitých předpisů týkajících se autorského práva a práv s ním souvisejících při družicovém vysílání a kabelovém přenosu (Úř. věst. L 248, 6.10.1993, s. 15).[8] Směrnice Rady 93/98/EHS ze dne 29. října 1993 o harmonizaci doby ochrany autorského práva a určitých práv s ním souvisejících (Úř. věst. L 290, 24.11.1993, s. 9).[9] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES ze dne 11. března 1996 o právní ochraně databází (Úř. věst. L 77, 27.3.1996, s. 20).[10] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.[11] Úř. věst. L 167, 22.6.2001, s. 10.--------------------------------------------------