title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/66/ES ze dne 11. prosince 2007 , kterou se mění směrnice Rady 89/665/EHS a 92/13/EHS, pokud jde o zvýšení účinnosti přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek (Text s významem pro EHP )

text:
               20.12.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 335/31

      SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2007/66/ES
   ze dne 11. prosince 2007,
   kterou se mění směrnice Rady 89/665/EHS a 92/13/EHS, pokud jde o zvýšení účinnosti přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce (4) a směrnice Rady 92/13/EHS ze dne 25. února 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se uplatňování pravidel Společenství pro postupy při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací (5) se vztahují na přezkumná řízení týkající se zakázek zadávaných veřejnými zadavateli, jak jsou uvedeni v čl. 1 bodě 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6), a zadavateli, jak jsou uvedeni v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (7). Účelem směrnic 89/665/EHS a 92/13/EHS je zaručit účinné uplatňování směrnic 2004/18/ES a 2004/17/ES.

               (2)

               Směrnice 89/665/EHS a 92/13/EHS se proto v souladu s výkladem Soudního dvora Evropských společenství použijí pouze na zakázky, které spadají do oblasti působnosti směrnic 2004/18/ES a 2004/17/ES, a to bez ohledu na druh zadávacího řízení či výzvy k účasti v soutěži, včetně soutěže o návrh, kvalifikačních systémů a dynamických nákupních systémů. V souladu s judikaturou Soudního dvora by měly členské státy zajistit, aby byly k dispozici účinné a rychlé prostředky nápravy vůči rozhodnutím veřejných zadavatelů a zadavatelů o tom, zda konkrétní zakázka spadá do osobní a věcné působnosti směrnic 2004/18/ES a 2004/17/ES.

               (3)

               Konzultace zúčastněných stran a judikatura Soudního dvora ukázaly jisté nedostatky v přezkumných mechanismech členských států. Ty vedou k tomu, že mechanismy zavedené směrnicemi 89/665/EHS a 92/13/EHS vždy neumožňují zajistit dodržování práva Společenství, zvláště ve stadiu, kdy může být protiprávní jednání ještě napraveno. Aby tedy Společenství jako celek plně využívalo pozitivních účinků modernizace a zjednodušení pravidel zadávání veřejných zakázek, jichž bylo dosaženo díky směrnicím 2004/18/ES a 2004/17/ES, měly by být posíleny záruky průhlednosti a zákazu diskriminace, o něž tyto směrnice usilují. Směrnice 89/665/EHS a 92/13/EHS by proto měly být změněny a měla by být do nich doplněna důležitá vysvětlení, která umožní, aby bylo dosaženo výsledků podle legislativního záměru Společenství.

               (4)

               Ke zjištěným nedostatkům patří zejména chybějící lhůta mezi rozhodnutím o zadání zakázky a uzavřením příslušné smlouvy, která by umožnila její účinné přezkoumání. To má někdy za následek, že veřejní zadavatelé a zadavatelé usilují o velmi rychlé podepsání smlouvy, aby byly účinky napadeného rozhodnutí o zadání zakázky nezvratné. V zájmu nápravy tohoto nedostatku, jenž představuje závažnou překážku účinné soudní ochrany dotčených uchazečů, tj. těch, kteří ještě nebyli s konečnou platností vyloučeni, je třeba stanovit minimální odkladnou lhůtu, během níž je uzavření příslušné smlouvy pozastaveno, a to nezávisle na tom, zda k uzavření smlouvy dochází v době podpisu dané smlouvy či jindy.

               (5)

               Délka minimální odkladné lhůty by měla brát v úvahu různé komunikační prostředky. Pokud se použijí rychlé komunikační prostředky, lze stanovit kratší lhůtu než v případě použití jiných komunikačních prostředků. Tato směrnice stanoví pouze minimální odkladné lhůty. Členské státy mohou zavést nebo zachovat lhůty delší. Členské státy mohou rovněž rozhodnout, která lhůta by měla platit, pokud jsou různé komunikační prostředky používány současně.

               (6)

               Odkladná lhůta by měla dotčeným uchazečům poskytnout dostatek času k prostudování rozhodnutí o zadání zakázky a k posouzení, zda je vhodné zahájit přezkumné řízení. Při oznámení rozhodnutí o zadání zakázky by jim měly být poskytnuty náležité informace, které jsou zásadní pro to, aby dosáhli účinného přezkumu. Totéž obdobně platí i pro zájemce, kterým veřejný zadavatel nebo zadavatel neposkytl ve stanovené lhůtě informace o zamítnutí jejich žádosti.

               (7)

               K náležitým informacím patří zejména shrnutí příslušných důvodů, jak je uvedeno v článku 41 směrnice 2004/18/ES a článku 49 směrnice 2004/17/ES. Jelikož se délka odkladné lhůty v jednotlivých členských státech liší, je důležité, aby dotčení uchazeči a zájemci byli informováni i o skutečné lhůtě, kterou mají k zahájení přezkumného řízení.

               (8)

               Takováto minimální odkladná lhůta by se neměla použít, pokud směrnice 2004/18/ES nebo směrnice 2004/17/ES nevyžadují předchozí zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie, zejména v případech krajní naléhavosti uvedených v čl. 31 odst. 1 písm. c) směrnice 2004/18/ES nebo čl. 40 odst. 3 písm. d) směrnice 2004/17/ES. V těchto případech stačí stanovit účinná přezkumná řízení po uzavření smlouvy. Obdobně není odkladná lhůta nezbytná, pokud je jediným dotčeným uchazečem uchazeč, kterému byla zakázka zadána, a nejsou žádní dotčení zájemci. V tom případě nezůstává ve výběrovém řízení žádná další osoba, která má zájem na tom, aby obdržela oznámení a mohla využít odkladné lhůty k účinnému přezkumu.

               (9)

               V případech zakázek založených na rámcové dohodě nebo dynamickém nákupním systému by povinná odkladná lhůta mohla mít dopad na zvýšení účinnosti, které je cílem těchto zadávacích řízení. Členské státy by tedy měly mít možnost namísto zavedení povinné odkladné lhůty stanovit neúčinnost jako účinnou sankci v souladu s články 2d obou směrnic 89/665/EHS a 92/13/EHS pro případy porušení čl. 32 odst. 4 druhého pododstavce druhé odrážky a čl. 33 odst. 5 a 6 směrnice 2004/18/ES a čl. 15 odst. 5 a 6 směrnice 2004/17/ES.

               (10)

               V případech uvedených v čl. 40 odst. 3 písm. i) směrnice 2004/17/ES nevyžadují zakázky na základě rámcové dohody předchozí zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie. V těchto případech by odkladná lhůta neměla být povinná.

               (11)

               Pokud členský stát požaduje, aby osoba, která má v úmyslu zahájit přezkumné řízení, o tomto záměru informovala veřejného zadavatele nebo zadavatele, je třeba jasně stanovit, že by tím neměla být dotčena odkladná lhůta ani žádná jiná lhůta pro podání návrhu na přezkum. Pokud dále členský stát požaduje, aby dotyčná osoba nejprve požádala o přezkum veřejného zadavatele nebo zadavatele, je rovněž třeba, aby tato osoba měla k dispozici přiměřenou minimální lhůtu, ve které se může obrátit před uzavřením smlouvy na orgán příslušný k přezkumu, jestliže hodlá odpověď veřejného zadavatele nebo zadavatele napadnout nebo si stěžovat, že jeho odpověď neobdržela.

               (12)

               Podání návrhu na přezkum krátce před uplynutím minimální odkladné lhůty by nemělo mít za následek, že orgán příslušný k přezkumnému řízení nebude mít nezbytný minimální čas, aby mohl jednat, zejména prodloužit odkladnou lhůtu pro uzavření smlouvy. Proto je nezbytné stanovit nezávislou minimální odkladnou lhůtu, která by neměla skončit dříve, než orgán příslušný k přezkumu o žádosti rozhodne. To by nemělo orgánu příslušnému k přezkumu bránit, aby předběžně posoudil, zda je přezkum jako takový přípustný. Členské státy mohou stanovit, že tato lhůta končí v okamžiku, kdy orgán příslušný k přezkumu rozhodne o použití prozatímních opatření, včetně rozhodnutí o dalším pozastavení uzavření smlouvy, nebo pokud orgán příslušný k přezkumu rozhodne ve věci samé, zejména o žádosti o zrušení protiprávního rozhodnutí.

               (13)

               Za účelem boje proti protiprávnímu přímému zadávání zakázek, které Soudní dvůr označil za nejzávažnější porušení práva Společenství v oblasti zadávání veřejných zakázek ze strany veřejného zadavatele či zadavatele, by měly být stanoveny účinné, přiměřené a odrazující sankce. Smlouva uzavřená na základě protiprávního přímého zadání zakázky by proto měla být v zásadě považována za neúčinnou. Neúčinnost by neměla být automatická, nýbrž by měla být prohlášena nezávislým orgánem příslušným k přezkumu nebo by měla být výsledkem jeho rozhodnutí.

               (14)

               Neúčinnost je nejúčinnějším způsobem obnovení hospodářské soutěže a vytvoření nových obchodních příležitostí pro hospodářské subjekty, které byly protiprávně zbaveny možnosti zúčastnit se soutěže. Přímé zadávání ve smyslu této směrnice zahrnuje veškeré zakázky zadané bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie ve smyslu směrnice 2004/18/ES. To odpovídá postupu bez předchozí výzvy k účasti v soutěži ve smyslu směrnice 2004/17/ES.

               (15)

               Možná zdůvodnění pro přímé zadání ve smyslu této směrnice mohou podle výkladu Soudního dvora zahrnovat odchylky uvedené v článcích 10 až 18 směrnice 2004/18/ES, použití článků 31, 61 nebo 68 směrnice 2004/18/ES, zadání zakázky na služby v souladu s článkem 21 směrnice 2004/18/ES nebo oprávněné zadání zakázky „vnitřnímu subjektu“.

               (16)

               Totéž platí rovněž pro zakázky, které splňují podmínky na vynětí nebo podléhají zvláštní úpravě v souladu s čl. 5 odst. 2, články 18 až 26, články 29 a 30 nebo článkem 62 směrnice 2004/17/ES, pro případy použití čl. 40 odst. 3 směrnice 2004/17/ES a pro případy zadání zakázky na služby v souladu s článkem 32 směrnice 2004/17/ES.

               (17)

               Přezkumné řízení by mělo být dostupné přinejmenším každé osobě, která má nebo měla zájem určitou zakázku získat a které v důsledku domnělého protiprávního jednání vznikla nebo hrozí škoda.

               (18)

               S cílem předcházet závažným protiprávním jednáním v souvislosti s povinností odkladné lhůty a automatickým pozastavením, jež jsou předpokladem pro účinný přezkum, by měly být uplatňovány účinné sankce. Smlouvy uzavřené v rozporu s odkladnou lhůtou nebo automatickým pozastavením by měly být proto považovány v zásadě za neúčinné, jedná-li se zároveň o porušení směrnice 2004/17/ES nebo směrnice 2004/18/ES, pokud tato porušení ovlivnila možnosti uchazeče podávajícího návrh na přezkum získat zakázku.

               (19)

               V případě jiných porušení formálních požadavků mohou členské státy považovat zásadu neúčinnosti za nevhodnou. V těchto případech by členské státy měly mít možnost stanovit alternativní sankce. Alternativní sankce by měly spočívat pouze v uložení pokut, které by měly být zaplaceny orgánu nezávislému na veřejném zadavateli nebo zadavateli, nebo ve zkrácení doby plnění smlouvy. Podrobná úprava alternativních sankcí a stanovení pravidel pro jejich uplatnění náleží členským státům.

               (20)

               Touto směrnicí by nemělo být vyloučeno použití přísnějších sankcí podle vnitrostátního práva.

               (21)

               Cílem, kterého má být dosaženo v případech, kdy členské státy stanoví pravidla zajišťující, že smlouva je považována za neúčinnou, je skutečnost, že práva a závazky smluvních stran by neměly být dále uplatňovány a prováděny. Důsledky toho, že smlouva je považována za neúčinnou, by měly stanovit vnitrostátní právní předpisy. Vnitrostátní právní předpisy proto mohou například stanovit zpětné zrušení všech smluvních závazků (ex tunc) nebo naopak omezit rozsah zrušení na ty závazky, které je třeba ještě splnit (ex nunc). To by nemělo vést k neexistenci důrazných sankcí, pokud závazky vyplývající ze smlouvy již byly zcela nebo téměř zcela splněny. V těchto případech by členské státy měly stanovit také alternativní sankce zohledňující rozsah, v jakém zůstává smlouva, v souladu s vnitrostátním právem, v platnosti. Vnitrostátní právní předpisy obdobně stanoví i důsledky, pokud jde o možné zpětné získání všech částek, které již případně byly vyplaceny, jakož i všech ostatních forem možné náhrady – včetně poskytnutí peněžité náhrady, pokud věcná náhrada není možná.

               (22)

               Aby však byla zajištěna přiměřenost použitých sankcí, mohou členské státy poskytnout orgánu odpovědnému za přezkumná řízení možnost neohrozit smlouvu nebo uznat některé její dočasné účinky, pokud výjimečné okolnosti v daném případě vyžadují, aby byly zohledněny určité naléhavé důvody související s veřejným zájmem. V těchto případech by namísto toho měly být uplatněny alternativní sankce. Orgán příslušný k přezkumu, který je nezávislý na veřejném zadavateli nebo na zadavateli, by měl přezkoumat všechny důležité skutečnosti s cílem zjistit, zda naléhavé důvody související s veřejným zájmem vyžadují, aby byly účinky smlouvy zachovány.

               (23)

               Ve výjimečných případech je ihned po zrušení zakázky povoleno použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce ve smyslu článku 31 směrnice 2004/18/ES nebo čl. 40 odst. 3 směrnice 2004/17/ES. Může-li v těchto případech z technických nebo jiných závažných důvodů zbývající smluvní závazky splnit v této fázi pouze hospodářský subjekt, kterému byla zadána zakázka, může být uplatnění těchto naléhavých důvodů opodstatněné.

               (24)

               Ekonomické zájmy v souvislosti s účinností zakázky mohou být považovány za naléhavé důvody pouze v případě, kdyby neúčinnost za výjimečných okolností vedla k nepřiměřeným důsledkům. Avšak ekonomické zájmy přímo spojené s dotčenou zakázkou by neměly představovat naléhavé důvody.

               (25)

               Potřeba zajistit v průběhu času právní jistotu rozhodnutí přijatých veřejnými zadavateli a zadavateli navíc vyžaduje stanovení přiměřené minimální promlčecí doby pro podání návrhu na přezkum, jehož cílem je prohlášení smlouvy za neúčinnou.

               (26)

               Aby se zamezilo právní nejistotě, jež může být důsledkem neúčinnosti, měly by členské státy stanovit výjimku z jakéhokoliv zjištění neúčinnosti v případech, kdy se veřejný zadavatel nebo zadavatel domnívá, že přímé zadání jakékoliv zakázky bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie je v souladu se směrnicemi 2004/18/ES a 2004/17/ES přípustné, a kdy uplatnil minimální odkladnou lhůtu umožňující účinná nápravná opatření. Dobrovolné zveřejnění, kterým počíná tato odkladná lhůta, nezakládá rozšíření povinností vyplývajících ze směrnice 2004/18/ES nebo směrnice 2004/17/ES.

               (27)

               Vzhledem k tomu, že tato směrnice posiluje vnitrostátní přezkumná řízení, zejména v případech protiprávního přímého zadávaní zakázek, měly by být hospodářské subjekty vyzvány k využívání těchto nových systémů. Vymahatelnost neúčinnosti smlouvy je z důvodu právní jistoty omezena určitou lhůtou. Účinnost těchto lhůt by měla být dodržována.

               (28)

               Posílení účinnosti vnitrostátních přezkumných řízení by mělo přimět dotyčné osoby, aby častěji využívaly možností přezkumu prostřednictvím předběžných postupů před uzavřením smlouvy. Za těchto okolností by se měl systém nápravy znovu zaměřit na závažná porušení práva Společenství v oblasti veřejných zakázek.

               (29)

               Dobrovolný systém atestací stanovený směrnicí 92/13/EHS, na jehož základě mají zadavatelé možnost nechat při pravidelných přezkumech ověřit, zda jsou jejich postupy při zadávání zakázek v souladu s předpisy, nebyl téměř využíván. Nemůže tedy splnit svůj cíl, kterým je předcházení četným případům porušení práva Společenství v oblasti veřejných zakázek. Naproti tomu povinnost uložená členským státům směrnicí 92/13/EHS týkající se zajištění stálého přístupu k orgánům akreditovaným k tomuto účelu může představovat správní náklady na jejich fungování, které již nejsou vzhledem k chybějící skutečné poptávce ze strany zadavatelů odůvodněné. Z těchto důvodů by se měl systém atestací zrušit.

               (30)

               Stejně tak nevzbudil u hospodářských subjektů žádný skutečný zájem smírčí mechanismus stanovený směrnicí 92/13/EHS. A to proto, že jednak sám o sobě neumožňuje dospět k závazným předběžným opatřením, která by včas zabránila protiprávnímu uzavření smlouvy, a jednak kvůli své povaze, jež je obtížně slučitelná s dodržováním obzvláště krátkých lhůt pro podání návrhu na přezkum, jehož účelem je přijetí prozatímních opatření a zrušení protiprávních rozhodnutí. Potenciální účinnost smíru byla ještě snížena obtížemi při sestavení úplného a dostatečně obsáhlého seznamu nezávislých smírců z každého členského státu, kteří by byli kdykoli k dispozici a kteří by byli schopni vyřídit žádosti o smír ve velmi krátkých lhůtách. Z těchto důvodů by se měl tento smírčí mechanismus zrušit.

               (31)

               Komise by měla být oprávněna požádat členské státy o poskytnutí informací o fungování vnitrostátních přezkumných řízení, které jsou přiměřené sledovanému cíli, a zapojit do stanovení rozsahu a povahy těchto informací Poradní výbor pro veřejné zakázky. Pouze poskytnutí těchto informací totiž umožní správně posoudit účinky změn zavedených touto směrnicí po uplynutí delší doby jejího provádění.

               (32)

               Je třeba, aby Komise přezkoumala pokrok dosažený v členských státech a podala Evropskému parlamentu a Radě zprávu o účinnosti této směrnice do tří let po uplynutí lhůty pro její provedení.

               (33)

               Opatření nezbytná k provedení směrnic 89/665/EHS a 92/13/EHS by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8).

               (34)

               Jelikož cíle této směrnice, totiž zvýšení účinnosti přezkumných řízení týkajících se zadávání zakázek spadajících do oblasti působnosti směrnic 2004/18/ES a 2004/17/ES, nemůže být z výše uvedených důvodů uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle, a uznává zejména zásadu procesní autonomie členských států.

               (35)

               V souladu s bodem 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (9) by členské státy měly pro svou potřebu a v zájmu Společenství sestavit vlastní tabulky uvádějící srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními a tyto tabulky zveřejnit.

               (36)

               Tato směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Cílem této směrnice je zejména zajistit plné dodržování práva na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces v souladu s čl. 47 prvním a druhým pododstavcem uvedené listiny.

               (37)

               Směrnice 89/665/EHS a 92/13/EHS by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,

         PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Změny směrnice 89/665/EHS
   Směrnice 89/665/EHS se mění takto:

               1.

               Články 1 a 2 se nahrazují tímto:
               „Článek 1
               Oblast působnosti a dostupnost přezkumných řízení
               1.   Tato směrnice se vztahuje na zakázky podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (10), nejsou-li v souladu s články 10 až 18 uvedené směrnice z její působnosti vyloučeny.
               Zakázky ve smyslu této směrnice zahrnují veřejné zakázky, rámcové dohody, koncese na stavební práce a dynamické nákupní systémy.
               Pokud jde o zakázky, které spadají do oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES, přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění možnosti účinného, a zejména co nejrychlejšího přezkumu rozhodnutí veřejných zadavatelů v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 2 až 2f této směrnice z důvodu, že těmito rozhodnutími bylo porušeno právo Společenství v oblasti zadávání veřejných zakázek nebo vnitrostátní předpisy je provádějící.
               2.   Členské státy zajistí, aby nedocházelo k diskriminaci mezi podniky uplatňujícími nárok na náhradu škody, která jim vznikla v řízení o zadávání veřejné zakázky, v důsledku toho, že tato směrnice rozlišuje mezi vnitrostátními předpisy provádějícími právo Společenství a jinými vnitrostátními předpisy.
               3.   Členské státy zajistí, aby bylo přezkumné řízení podle prováděcích pravidel, která mohou členské státy samy stanovit, dostupné alespoň každé osobě, která má nebo měla zájem na získání určité zakázky a které v důsledku domnělého protiprávního jednání vznikla nebo hrozí škoda.
               4.   Členské státy mohou požadovat, aby osoba, která má v úmyslu zahájit přezkumné řízení, oznámila veřejnému zadavateli domnělé protiprávní jednání a svůj záměr podat návrh na přezkum, za předpokladu, že tím nebude dotčena odkladná lhůta v souladu s čl. 2a odst. 2 ani žádné jiné lhůty pro podání návrhu na přezkum v souladu s článkem 2c.
               5.   Členské státy mohou rovněž požadovat, aby dotyčná osoba podala nejprve návrh na přezkum u veřejného zadavatele. V tom případě členské státy zajistí, aby podání uvedeného návrhu na přezkum vedlo k okamžitému pozastavení možnosti uzavřít smlouvu.
               Členské státy rozhodnou o vhodných komunikačních prostředcích, včetně faxu nebo elektronických prostředků, které mají být použity k podání návrhu na přezkum podle prvního pododstavce.
               Pozastavení uvedené v prvním pododstavci neskončí před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy veřejný zadavatel zaslal odpověď, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy veřejný zadavatel zaslal odpověď, anebo deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení odpovědi.
               Článek 2
               Náležitosti přezkumného řízení
               1.   Členské státy zajistí, aby opatření přijímaná v souvislosti s přezkumným řízením uvedeným v článku 1 stanovila pravomoci

                           a)

                           přijímat co nejrychleji prostřednictvím předběžných postupů předběžná opatření směřující k nápravě domnělého protiprávního jednání nebo k zabránění dalšímu poškozování dotčených zájmů, včetně opatření vedoucích k pozastavení nebo zajištění pozastavení daného zadávacího řízení nebo výkonu rozhodnutí učiněného veřejným zadavatelem;

                           b)

                           zrušit protiprávní rozhodnutí nebo zajistit jeho zrušení, včetně odstranění diskriminačních technických, hospodářských nebo finančních specifikací ve výzvě k podání nabídek, v zadávací dokumentaci nebo v jakýchkoliv dalších dokumentech souvisejících se zadávacím řízením;

                           c)

                           přiznat náhradu škody osobám poškozeným protiprávním jednáním.

                     2.   Pravomoci uvedené v odstavci 1 a v článcích 2d a 2e mohou být rozděleny mezi různé orgány, které jsou z různých hledisek příslušné k přezkumnému řízení.
               3.   Jestliže orgán prvního stupně, který je nezávislý na veřejném zadavateli, přezkoumává rozhodnutí o zadání zakázky, zajistí členské státy, aby veřejný zadavatel nemohl uzavřít smlouvu dříve, než orgán příslušný k přezkumu rozhodne o návrhu na předběžné opatření nebo na přezkum. Pozastavení končí nejdříve uplynutím odkladné lhůty podle čl. 2a odst. 2 a čl. 2d odst. 4 a 5.
               4.   S výjimkou případů uvedených v odstavci 3 a v čl. 1 odst. 5 nepozastavují přezkumná řízení nutně automaticky zadávací řízení, kterých se týkají.
               5.   Členské státy mohou stanovit, že orgán příslušný k přezkumnému řízení bere v úvahu pravděpodobné důsledky předběžných opatření pro všechny zájmy, které jím mohou být poškozeny, a veřejný zájem a může rozhodnout, že nepřijme toto opatření, pokud by jeho nevýhody převážily nad výhodami.
               Rozhodnutím nevydat předběžné opatření nejsou dotčena jiná práva žadatele.
               6.   Členské státy mohou stanovit, že pokud je nárok na náhradu škody uplatňován na základě skutečnosti, že rozhodnutí bylo protiprávní, musí být napadené rozhodnutí nejprve zrušeno orgánem, který je k tomu oprávněn.
               7.   S výjimkou případů uvedených v článcích 2d až 2f se účinky výkonu pravomocí uvedených v odstavci 1 tohoto článku na uzavření smlouvy po zadání zakázky řídí vnitrostátním právem.
               S výjimkou případu, kdy je třeba rozhodnutí před přiznáním náhrady škody zrušit, může členský stát dále stanovit, že po uzavření smlouvy podle čl. 1 odst. 5, odstavce 3 tohoto článku nebo článků 2a až 2f je pravomoc orgánů příslušných k přezkumnému řízení omezena na přiznání náhrady škody osobám poškozeným protiprávním jednáním.
               8.   Členské státy zajistí, aby rozhodnutí učiněná orgány příslušnými k přezkumnému řízení byla účinně vymáhána.
               9.   Pokud orgány příslušné k přezkumnému řízení nejsou soudy, musí své rozhodnutí vždy písemně odůvodnit. Navíc musí být v takovém případě přijaty předpisy zajišťující, že domnělé protiprávní opatření orgánu příslušného k přezkumu nebo domnělé vady při výkonu svěřených pravomocí podléhají soudnímu přezkumu nebo přezkumu orgánem, který je soudem ve smyslu článku 234 Smlouvy a který je nezávislý jak na veřejném zadavateli, tak na orgánu příslušném k přezkumu.
               Členové tohoto nezávislého orgánu musí být jmenováni a jejich funkční období končit za stejných podmínek, které platí pro soudce, pokud jde o orgán, který je jmenuje, délku funkčního období a odvolání. Alespoň předseda tohoto nezávislého orgánu musí mít stejnou právní a odbornou kvalifikaci jako soudce. Nezávislý orgán přijímá rozhodnutí po vyslechnutí obou stran a tato rozhodnutí jsou právně závazná způsobem stanoveným jednotlivými členskými státy.

               2.

               Vkládají se nové články, které znějí:
               „Článek 2a
               Odkladná lhůta
               1.   Členské státy zajistí, aby osoby uvedené v čl. 1 odst. 3 měly dostatek času na účinný přezkum rozhodnutí o zadání zakázky přijatých veřejnými zadavateli, a to přijetím nezbytných předpisů, které budou v souladu s minimálními podmínkami stanovenými v odstavci 2 tohoto článku a v článku 2c.
               2.   K uzavření smlouvy v návaznosti na rozhodnutí o zadání zakázky spadající do oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES nesmí dojít před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky zasláno dotčeným uchazečům a zájemcům, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky zasláno dotčeným uchazečům a zájemcům, anebo deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí o zadání zakázky.
               Dotčenými uchazeči se rozumějí uchazeči, kteří nebyli s konečnou platností vyloučeni. Vyloučení má konečnou platnost, pokud jim bylo oznámeno a nezávislý orgán příslušný k přezkumu je považoval za oprávněné, nebo pokud již nemůže být předmětem přezkumného řízení.
               Dotčenými zájemci se rozumějí zájemci, kterým veřejný zadavatel neposkytl informace o zamítnutí jejich žádosti před oznámením o rozhodnutí o zadání zakázky dotčeným uchazečům.
               K rozhodnutí o zadání zakázky zaslanému každému dotčenému uchazeči a zájemci se připojí

                           —

                           shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 41 odst. 2 směrnice 2004/18/ES, s výhradou čl. 41 odst. 3 uvedené směrnice, a

                           —

                           jasné uvedení přesné odkladné lhůty, která se použije podle vnitrostátních právních předpisů provádějících tento odstavec.

                     Článek 2b
               Výjimky z odkladné lhůty
               Členské státy mohou stanovit, že lhůty uvedené v čl. 2a odst. 2 této směrnice se nepoužijí,

                           a)

                           nevyžaduje-li směrnice 2004/18/ES předchozí zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie;

                           b)

                           je-li jediným dotčeným uchazečem ve smyslu čl. 2a odst. 2 této směrnice ten, komu byla zakázka zadána, a nejsou žádní dotčení zájemci;

                           c)

                           v případě zakázky založené na rámcové dohodě podle článku 32 směrnice 2004/18/ES a v případě jednotlivé zakázky na základě dynamického nákupního systému podle článku 33 uvedené směrnice.

                     Uplatní-li se tato výjimka, zajistí členské státy, že zakázka bude neúčinná v souladu s články 2d a 2f této směrnice, pokud

                           —

                           se jedná o porušení čl. 32 odst. 4 druhého pododstavce druhé odrážky nebo čl. 33 odst. 5 nebo 6 směrnice 2004/18/ES a

                           —

                           odhadovaná hodnota zakázky se rovná prahovým hodnotám uvedeným v článku 7 směrnice 2004/18/ES nebo je přesahuje.

                     Článek 2c
               Lhůty pro podání návrhu na přezkum
               Pokud členský stát stanoví, že návrh na přezkum rozhodnutí veřejného zadavatele přijatého v zadávacím řízení, na které se vztahuje směrnice 2004/18/ES, nebo v souvislosti s ním musí být podán před uplynutím stanovené lhůty, činí tato lhůta alespoň deset kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí veřejného zadavatele zasláno uchazeči nebo zájemci, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, alespoň patnáct kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí veřejného zadavatele zasláno uchazeči nebo zájemci, anebo alespoň deset kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí veřejného zadavatele. K rozhodnutí veřejného zadavatele zaslanému každému uchazeči nebo zájemci se připojí shrnutí příslušných důvodů. V případě návrhu na přezkum rozhodnutí uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) této směrnice, která nepodléhají zvláštnímu oznámení, činí lhůta alespoň deset kalendářních dnů ode dne zveřejnění daného rozhodnutí.
               Článek 2d
               Neúčinnost
               1.   Členské státy zajistí, aby orgán příslušný k přezkumu, který je nezávislý na veřejném zadavateli, považoval smlouvu za neúčinnou nebo aby její neúčinnost byla výsledkem rozhodnutí tohoto orgánu v kterémkoli z těchto případů:

                           a)

                           jestliže veřejný zadavatel zadal zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie, aniž by to bylo podle směrnice 2004/18/ES přípustné;

                           b)

                           v případě porušení čl. 1 odst. 5, čl. 2 odst. 3 nebo čl. 2a odst. 2 této směrnice, pokud toto porušení zbavilo uchazeče podávajícího návrh na přezkum možnosti využít prostředky nápravy před uzavřením smlouvy, došlo-li k takovému porušení spolu s porušením směrnice 2004/18/ES, pokud uvedené porušení ovlivnilo možnosti uchazeče podávajícího návrh na přezkum získat zakázku;

                           c)

                           v případech uvedených v čl. 2b písm. c) druhém pododstavci této směrnice, pokud členské státy uplatnily výjimku z odkladné lhůty pro zakázky na základě rámcové dohody a dynamického nákupního systému.

                     2.   Důsledky považování zakázky za neúčinnou stanoví vnitrostátní právo.
               Vnitrostátní právo může stanovit zpětné zrušení všech smluvních závazků, anebo omezit rozsah zrušení na ty závazky, které by bylo třeba ještě splnit. Ve druhém případě členské státy stanoví použití jiných sankcí ve smyslu čl. 2e odst. 2.
               3.   Členské státy mohou stanovit, že orgán příslušný k přezkumu, který je nezávislý na veřejném zadavateli, nesmí považovat smlouvu za neúčinnou, i když byla zakázka zadána protiprávně z důvodů uvedených v odstavci 1, pokud tento orgán po posouzení všech důležitých skutečností shledá, že naléhavé důvody související s veřejným zájmem vyžadují zachování účinků smlouvy. V tom případě stanoví členské státy alternativní sankce ve smyslu čl. 2e odst. 2, které se použijí místo toho.
               Ekonomický zájem na účinnosti smlouvy může být považován za naléhavý důvod pouze za výjimečných okolností, kdy by neúčinnost vedla k nepřiměřeným důsledkům.
               Avšak ekonomické zájmy přímo spojené s dotčenou zakázkou by neměly představovat naléhavý důvod související s veřejným zájmem. Ekonomické zájmy přímo spojené se zakázkou zahrnují mimo jiné náklady vyplývající z prodlení při plnění zakázky, náklady spojené se zahájením nového zadávacího řízení, náklady spojené se změnou hospodářského subjektu plnícího zakázku a náklady spojené s právními povinnostmi vyplývajícími z neúčinnosti.
               4.   Členské státy stanoví, že se odst. 1 písm. a) této směrnice nepoužije, pokud

                           —

                           veřejný zadavatel považuje zadání zakázky bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie za přípustné v souladu se směrnicí 2004/18/ES,

                           —

                           veřejný zadavatel zveřejnil v Úředním věstníku Evropské unie oznámení vyjadřující úmysl uzavřít smlouvu, jak je uvedeno v článku 3a této směrnice, a

                           —

                           smlouva nebyla uzavřena před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni zveřejnění tohoto oznámení.

                     5.   Členské státy stanoví, že se odst. 1 písm. c) této směrnice nepoužije, pokud

                           —

                           se veřejný zadavatel domnívá, že je zadání zakázky v souladu s čl. 32 odst. 4 druhým pododstavcem druhou odrážkou nebo s čl. 33 odst. 5 a 6 směrnice 2004/18/ES,

                           —

                           veřejný zadavatel zaslal dotčeným uchazečům rozhodnutí o zadání zakázky spolu se shrnutím důvodů uvedeným v čl. 2a odst. 2 čtvrtém pododstavci první odrážce této směrnice a

                           —

                           k uzavření smlouvy nedošlo před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky zasláno dotčeným uchazečům, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky zasláno dotčeným uchazečům, anebo alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí o zadání zakázky.

                     Článek 2e
               Porušení této směrnice a alternativní sankce
               1.   Pro případy porušení čl. 1 odst. 5, čl. 2 odst. 3 nebo čl. 2a odst. 2, na něž se nevztahuje čl. 2d odst. 1 písm. b), stanoví členské státy neúčinnost v souladu s čl. 2d odst. 1 až 3 nebo alternativní sankce. Členské státy mohou stanovit, že orgán příslušný k přezkumu, který je nezávislý na veřejném zadavateli, po posouzení všech důležitých skutečností rozhodne, zda by měla být smlouva považována za neúčinnou nebo zda by měly být uplatněny alternativní sankce.
               2.   Alternativní sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Alternativní sankce jsou

                           —

                           uložení pokut veřejnému zadavateli nebo

                           —

                           zkrácení doby plnění smlouvy.

                     Členské státy mohou svěřit orgánu příslušnému k přezkumu široké pravomoci s cílem zohlednit všechny významné faktory, včetně závažnosti protiprávního jednání, chování veřejného zadavatele a, v případech uvedených v čl. 2d odst. 2, v jakém rozsahu zůstává smlouva v platnosti.
               Uložení náhrady škody nepředstavuje vhodnou sankci pro účely tohoto odstavce.
               Článek 2f
               Lhůty
               1.   Členské státy mohou stanovit, že návrh na přezkum podle čl. 2d odst. 1 je nutno podat

                           a)

                           před uplynutím nejméně třiceti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy

                                       —

                                       veřejný zadavatel zveřejnil oznámení o zadání zakázky v souladu s čl. 35 odst. 4 a články 36 a 37 směrnice 2004/18/ES, pokud toto oznámení obsahuje odůvodnění rozhodnutí veřejného zadavatele zadat zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zadání v Úředním věstníku Evropské unie, nebo

                                       —

                                       veřejný zadavatel informoval dotčené uchazeče a zájemce o uzavření smlouvy za předpokladu, že tyto informace obsahují shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 41 odst. 2 směrnice 2004/18/ES, s výhradou čl. 41 odst. 3 uvedené směrnice. Tato možnost se použije rovněž na případy uvedené v čl. 2b písm. c) této směrnice;

                           b)

                           a v každém případě před uplynutím nejméně šesti měsíců ode dne následujícího po dni zavření smlouvy.

                     2.   Ve všech ostatních případech, včetně v případě návrhů na přezkum podle čl. 2e odst. 1, určí lhůty pro podání návrhu na přezkum vnitrostátní právo, s výhradou článku 2c.“

               3.

               Článek 3 se nahrazuje tímto:
               „Článek 3
               Systém nápravy
               1.   Komise může zahájit řízení uvedené v odstavcích 2 až 5, pokud před uzavřením smlouvy dospěje k názoru, že při zadávání veřejných zakázek v oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES došlo k závažnému porušení práva Společenství v oblasti zadávání zakázek.
               2.   Komise oznámí dotyčnému členskému státu důvody, na základě kterých rozhodla, že došlo k závažnému protiprávnímu jednání, a požádá o nápravu vhodnými prostředky.
               3.   Do 21 kalendářních dnů po obdržení oznámení podle odstavce 2 sdělí dotyčný členský stát Komisi

                           a)

                           potvrzení, že protiprávní jednání bylo napraveno;

                           b)

                           odůvodnění, proč k nápravě nedošlo, nebo

                           c)

                           oznámení, že dotyčné zadávací řízení bylo pozastaveno buď samotným veřejným zadavatelem z vlastního podnětu, nebo na základě pravomocí uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a).

                     4.   Odůvodnění podle odst. 3 písm. b) se může opírat zejména o skutečnost, že domnělé protiprávní jednání je již předmětem soudního řízení nebo jiného přezkumného řízení podle čl. 2 odst. 9. V tom případě sdělí členský stát Komisi výsledek tohoto řízení, jakmile je znám.
               5.   Pokud členský stát podle odst. 3 písm. c) oznámí, že dotyčné zadávací řízení bylo pozastaveno, oznámí tento členský stát Komisi, je-li toto pozastavení ukončeno nebo je-li zahájeno jiné zadávací řízení, které se zcela nebo zčásti týká stejné věci. Toto oznámení potvrdí, že domnělé protiprávní jednání bylo napraveno, nebo odůvodní, proč k nápravě nedošlo.“

               4.

               Vkládají se nové články, které znějí:
               „Článek 3a
               Obsah oznámení o dobrovolné průhlednosti ex ante

               Oznámení uvedené v čl. 2d odst. 4 druhé odrážce, jehož formu Komise přijme poradním postupem podle čl. 3b odst. 2, obsahuje tyto informace:

                           a)

                           název a kontaktní informace veřejného zadavatele;

                           b)

                           popis předmětu smlouvy;

                           c)

                           odůvodnění rozhodnutí veřejného zadavatele zadat zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zadání zakázky v Úředním věstníku Evropské unie;

                           d)

                           název a kontaktní informace hospodářského subjektu, v jehož prospěch bylo přijato rozhodnutí o zadání zakázky, a

                           e)

                           případně veškeré další informace, jež veřejný zadavatel považuje za důležité.

                     Článek 3b
               Postup projednávání ve výboru
               1.   Komisi je nápomocen Poradní výbor pro veřejné zakázky, zřízený článkem 1 rozhodnutí Rady 71/306/EHS ze dne 26. července 1971 (11) (dále jen ‚výbor‘).
               2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (12) s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

               5.

               Článek 4 se nahrazuje tímto:
               „Článek 4
               Provedení
               1.   Komise může požádat členské státy, po konzultaci s výborem, aby jí poskytly informace o fungování vnitrostátních přezkumných řízení.
               2.   Členské státy na ročním základě sdělují Komisi znění všech rozhodnutí, včetně odůvodnění, přijatých orgány příslušnými k přezkumu podle čl. 2d odst. 3.“

               6.

               Vkládá se nový článek, který zní:
               „Článek 4a
               Přezkum
               Do 20. prosince 2012 Komise přezkoumá provedení této směrnice a podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o její účinnosti, zejména o účinnosti alternativních sankcí a lhůt.“

         Článek 2
   Změny směrnice 92/13/EHS
   Směrnice 92/13/EHS se mění takto:

               1.

               Článek 1 se nahrazuje tímto:
               „Článek 1
               Oblast působnosti a dostupnost přezkumných řízení
               1.   Tato směrnice se vztahuje na zakázky uvedené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (13), nejsou-li v souladu s čl. 5 odst. 2, články 18 až 26, články 29 a 30 nebo článkem 62 uvedené směrnice z její působnosti vyloučeny.
               Zakázky podle této směrnice zahrnují zakázky na dodávky, práce a služby, rámcové dohody a dynamické nákupní systémy.
               Pokud jde o zakázky, které spadají do oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES, přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění možnosti účinného, a zejména co nejrychlejšího přezkumu rozhodnutí zadavatelů v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 2 až 2f této směrnice z důvodu, že tato rozhodnutí porušila právo Společenství v oblasti zadávání zakázek nebo vnitrostátní předpisy je provádějící.
               2.   Členské státy zajistí, aby nedocházelo k diskriminaci mezi podniky, jež mohou uplatňovat nárok na náhradu škody, která jim vznikla v řízení o zadávání zakázky, v důsledku toho, že tato směrnice rozlišuje mezi vnitrostátními předpisy provádějícími právo Společenství a jinými vnitrostátními předpisy.
               3.   Členské státy zajistí, aby bylo přezkumné řízení podle prováděcích pravidel, která mohou členské státy samy stanovit, dostupné alespoň každé osobě, která má nebo měla zájem na získání určité zakázky a které v důsledku domnělého protiprávního jednání vznikla nebo hrozí škoda.
               4.   Členské státy mohou požadovat, aby osoba, která má v úmyslu zahájit přezkumné řízení, oznámila zadavateli domnělé protiprávní jednání a svůj záměr podat návrh na přezkum, za předpokladu, že tím nebude dotčena odkladná lhůta podle čl. 2a odst. 2 ani žádné jiné lhůty pro podání návrhu na přezkum v souladu s článkem 2c.
               5.   Členské státy mohou požadovat, aby dotyčná osoba podala nejprve návrh na přezkum u zadavatele. V tom případě členské státy zajistí, aby podání uvedeného návrhu na přezkum vedlo k okamžitému pozastavení možnosti uzavřít smlouvu.
               Členské státy rozhodnou o vhodných komunikačních prostředcích, včetně faxu nebo elektronických prostředků, které mají být použity k podání návrhu na přezkum podle prvního pododstavce.
               Pozastavení uvedené v prvním pododstavci neskončí před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy zadavatel zaslal odpověď, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, před uplynutím alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy zadavatel zaslal odpověď, anebo deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení odpovědi.

               2.

               Článek 2 se mění takto:

                           a)

                           vkládá se název „Náležitosti přezkumného řízení“;

                           b)

                           odstavce 2 až 4 se nahrazují tímto:
                           „2.   Pravomoci uvedené v odstavci 1 a v článcích 2d a 2e mohou být rozděleny mezi různé orgány, které jsou z různých hledisek příslušné k přezkumnému řízení.
                           3.   Jestliže orgán prvního stupně, který je nezávislý na zadavateli, přezkoumává rozhodnutí o zadání zakázky, zajistí členské státy, aby zadavatel nemohl uzavřít smlouvu dříve, než orgán příslušný k přezkumu rozhodne o návrhu na předběžné opatření nebo na přezkum. Pozastavení končí nejdříve uplynutím odkladné lhůty podle čl. 2a odst. 2 a čl. 2d odst. 4 a 5.
                           3a.   S výjimkou případů uvedených v odstavci 3 a v čl. 1 odst. 5 nepozastavují přezkumná řízení nutně automaticky zadávací řízení, kterých se týkají.
                           4.   Členské státy mohou stanovit, že orgán příslušný k přezkumnému řízení bere v úvahu pravděpodobné důsledky předběžných opatření pro všechny zájmy, které jím mohou být poškozeny, a veřejný zájem a může rozhodnout, že nepřijme toto opatření, pokud by jeho nevýhody převážily nad výhodami.
                           Rozhodnutím nevydat předběžná opatření nejsou dotčena jiná práva žadatele.“;

                           c)

                           odstavec 6 se nahrazuje tímto:
                           „6.   S výjimkou případů uvedených v článcích 2d až 2f se účinky výkonu pravomocí uvedených v odstavci 1 tohoto článku na uzavření smlouvy po zadání zakázky řídí vnitrostátním právem.
                           S výjimkou případu, kdy je třeba rozhodnutí před přiznáním náhrady škody zrušit, může členský stát dále stanovit, že po uzavření smlouvy podle čl. 1 odst. 5, odstavce 3 tohoto článku nebo článků 2a až 2f je pravomoc orgánů příslušných k přezkumnému řízení omezena na přiznání náhrady škody osobám poškozeným protiprávním jednáním.“;

                           d)

                           v odst. 9 prvním pododstavci se slova „soudem ve smyslu článku 177 Smlouvy“ nahrazují slovy „soudem ve smyslu článku 234 Smlouvy“.

               3.

               Vkládají se nové články, které znějí:
               „Článek 2a
               Odkladná lhůta
               1.   Členské státy zajistí, aby osoby uvedené v čl. 1 odst. 3 měly dostatek času na účinný přezkum rozhodnutí o zadání zakázky přijatých zadavateli, a to přijetím nezbytných předpisů, které budou v souladu s minimálními podmínkami stanovenými v odstavci 2 tohoto článku a v článku 2c.
               2.   K uzavření smlouvy v návaznosti na rozhodnutí o zadání zakázky spadající do oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES nesmí dojít před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky zasláno dotčeným uchazečům a zájemcům, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky zasláno dotčeným uchazečům a zájemcům, anebo deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí o zadání zakázky.
               Dotčenými uchazeči se rozumějí uchazeči, kteří nebyli s konečnou platností vyloučeni. Vyloučení má konečnou platnost, pokud jim bylo oznámeno a nezávislý orgán příslušný k přezkumu je považoval za oprávněné, nebo pokud již nemůže být předmětem přezkumného řízení.
               Dotčenými zájemci se rozumějí zájemci, kterým zadavatel neposkytl informace o zamítnutí jejich žádosti před oznámením o rozhodnutí o zadání zakázky dotčeným uchazečům.
               K rozhodnutí o zadání zakázky zaslanému každému dotčenému uchazeči a zájemci se připojí

                           —

                           shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 49 odst. 2 směrnice 2004/17/ES a

                           —

                           jasné uvedení přesné odkladné lhůty, která se použije podle ustanovení vnitrostátního práva provádějících tento odstavec.

                     Článek 2b
               Výjimky z odkladné lhůty
               Členské státy mohou stanovit, že lhůty uvedené v čl. 2a odst. 2 této směrnice se nepoužijí,

                           a)

                           nevyžaduje-li směrnice 2004/17/ES předchozí zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie;

                           b)

                           je-li jediným dotčeným uchazečem ve smyslu čl. 2a odst. 2 této směrnice ten, komu byla zakázka zadána, a nejsou žádní dotčení zájemci;

                           c)

                           v případě jednotlivých zakázek založených na dynamickém nákupním systému uvedeném v článku 15 směrnice 2004/17/ES.

                     Uplatní-li se tato výjimka, zajistí členské státy, že zakázka bude neúčinná v souladu s články 2d a 2f této směrnice, pokud

                           —

                           se jedná o porušení čl. 15 odst. 5 a 6 směrnice 2004/17/ES a

                           —

                           odhadovaná hodnota zakázky se rovná prahovým hodnotám uvedeným v článku 16 směrnice 2004/17/ES nebo je přesahuje.

                     Článek 2c
               Lhůty pro podání návrhu na přezkum
               Pokud členský stát stanoví, že návrh na přezkum rozhodnutí zadavatele přijatého v zadávacím řízení, na které se vztahuje směrnice 2004/17/ES, nebo v souvislosti s ním musí být podán před uplynutím stanovené lhůty, činí tato lhůta alespoň deset kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí zadavatele zasláno uchazeči nebo zájemci, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, alespoň patnáct kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí zadavatele zasláno uchazeči nebo zájemci, anebo alespoň deset kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí zadavatele. K rozhodnutí zadavatele zaslanému každému uchazeči nebo zájemci se připojí shrnutí příslušných důvodů. V případě návrhu na přezkum rozhodnutí uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) této směrnice, která nepodléhají zvláštnímu oznámení, činí lhůta alespoň deset kalendářních dnů ode dne zveřejnění daného rozhodnutí.
               Článek 2d
               Neúčinnost
               1.   Členské státy zajistí, aby orgán příslušný k přezkumu, který je nezávislý na zadavateli, považoval smlouvu za neúčinnou nebo aby její neúčinnost byla výsledkem rozhodnutí tohoto orgánu v kterémkoli z těchto případů:

                           a)

                           jestliže zadavatel zadal zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, aniž by to bylo podle směrnice 2004/17/ES přípustné;

                           b)

                           v případě porušení čl. 1 odst. 5, čl. 2 odst. 3 nebo čl. 2a odst. 2 této směrnice, pokud toto porušení zbavilo uchazeče podávajícího návrh na přezkum možnosti využít prostředky nápravy před uzavřením smlouvy, došlo-li k takovému porušení spolu s porušením směrnice 2004/17/ES, pokud uvedené porušení ovlivnilo možnosti uchazeče podávajícího návrh na přezkum získat zakázku;

                           c)

                           v případech uvedených v čl. 2b písm. c) druhém pododstavci této směrnice, pokud členské státy uplatnily výjimku z odkladné lhůty pro zakázky na základě dynamického nákupního systému.

                     2.   Důsledky považování zakázky za neúčinnou stanoví vnitrostátní právo.
               Vnitrostátní právo může stanovit zpětné zrušení všech smluvních závazků, anebo omezit rozsah zrušení na ty závazky, které by bylo třeba ještě splnit. Ve druhém případě členské státy stanoví použití jiných sankcí ve smyslu čl. 2e odst. 2.
               3.   Členské státy mohou stanovit, že orgán příslušný k přezkumu, který je nezávislý na zadavateli, nesmí považovat smlouvu za neúčinnou, i když byla zakázka zadána protiprávně z důvodů uvedených v odstavci 1, pokud tento orgán po posouzení všech důležitých skutečností shledá, že naléhavé důvody související s veřejným zájmem vyžadují zachování účinků smlouvy. V tom případě stanoví členské státy alternativní sankce ve smyslu čl. 2e odst. 2, které se použijí místo toho.
               Ekonomický zájem na účinnosti smlouvy může být považován za naléhavý důvod pouze za výjimečných okolností, kdy by neúčinnost vedla k nepřiměřeným důsledkům.
               Avšak ekonomické zájmy přímo spojené s dotčenou zakázkou by neměly představovat naléhavý důvod související s veřejným zájmem. Ekonomické zájmy přímo spojené se zakázkou zahrnují mimo jiné náklady vyplývající z prodlení při plnění zakázky, náklady spojené se zahájením nového zadávacího řízení, náklady spojené se změnou hospodářského subjektu plnícího zakázku a náklady spojené s právními povinnostmi vyplývajícími z neúčinnosti.
               4.   Členské státy stanoví, že se odst. 1 písm. a) této směrnice nepoužije, pokud

                           —

                           zadavatel považuje zadání zakázky bez předchozího zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie za přípustné v souladu se směrnicí 2004/17/ES,

                           —

                           zadavatel v Úředním věstníku Evropské unie zveřejnil oznámení vyjadřující úmysl uzavřít smlouvu, jak je uvedeno v článku 3a této směrnice, a

                           —

                           smlouva nebyla uzavřena před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni zveřejnění tohoto oznámení.

                     5.   Členské státy stanoví, že se odst. 1 písm. c) této směrnice nepoužije, pokud

                           —

                           se zadavatel domnívá, že zadání zakázky je v souladu s čl. 15 odst. 5 a 6 směrnice 2004/17/ES,

                           —

                           zadavatel zaslal dotčeným uchazečům rozhodnutí o zadání zakázky spolu se shrnutím důvodů uvedeným v čl. 2a odst. 2 čtvrtém pododstavci první odrážce této směrnice a

                           —

                           k uzavření smlouvy nedošlo před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky zasláno dotčeným uchazečům, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky zasláno dotčeným uchazečům, anebo alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí o zadání zakázky.

                     Článek 2e
               Porušení této směrnice a alternativní sankce
               1.   Pro případy porušení čl. 1 odst. 5, čl. 2 odst. 3 nebo čl. 2a odst. 2, na něž se nevztahuje čl. 2d odst. 1 písm. b), stanoví členské státy neúčinnost v souladu s čl. 2d odst. 1 až 3 nebo alternativní sankce. Členské státy mohou stanovit, že orgán příslušný k přezkumu, který je nezávislý na zadavateli, po posouzení všech důležitých skutečností rozhodne, zda by měla být smlouva považována za neúčinnou nebo zda by měly být uplatněny alternativní sankce.
               2.   Alternativní sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Alternativní sankce jsou

                           —

                           uložení pokut zadavateli nebo

                           —

                           zkrácení doby plnění smlouvy.

                     Členské státy mohou svěřit orgánu příslušnému k přezkumu široké pravomoci s cílem zohlednit všechny významné faktory, včetně závažnosti protiprávního jednání, chování zadavatele a, v případech uvedených v čl. 2d odst. 2, v jakém rozsahu zůstává smlouva v platnosti.
               Uložení náhrady škody nepředstavuje vhodnou sankci pro účely tohoto odstavce.
               Článek 2f
               Lhůty
               1.   Členské státy mohou stanovit, že návrh na přezkum podle čl. 2d odst. 1 je nutno podat

                           a)

                           před uplynutím nejméně třiceti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy

                                       —

                                       zadavatel zveřejnil oznámení o zadání zakázky v souladu s články 43 a 44 směrnice 2004/17/ES, pokud toto oznámení obsahuje odůvodnění rozhodnutí zadavatele zadat zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zadání zakázky v Úředním věstníku Evropské unie, nebo

                                       —

                                       zadavatel informoval dotčené uchazeče a zájemce o uzavření smlouvy za předpokladu, že tyto informace obsahují shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 49 odst. 2 směrnice 2004/17/ES. Tato možnost se použije rovněž na případy uvedené v čl. 2b písm. c) této směrnice;

                           b)

                           a v každém případě před uplynutím nejméně šesti měsíců ode dne následujícího po dni zavření smlouvy.

                     2.   Ve všech ostatních případech, včetně v případě návrhů na přezkum podle čl. 2e odst. 1, určí lhůty pro podání návrhu na přezkum vnitrostátní právo, s výhradou článku 2c.“

               4.

               Články 3 až 7 se nahrazují tímto:
               „Článek 3a
               Obsah oznámení o dobrovolné průhlednosti ex ante

               Oznámení uvedené v čl. 2d odst. 4 druhé odrážce, jehož formu Komise přijme poradním postupem podle čl. 3b odst. 2, obsahuje tyto informace:

                           a)

                           název a kontaktní informace zadavatele;

                           b)

                           popis předmětu smlouvy;

                           c)

                           odůvodnění rozhodnutí zadavatele zadat zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zadání zakázky v Úředním věstníku Evropské unie;

                           d)

                           název a kontaktní informace hospodářského subjektu, v jehož prospěch bylo přijato rozhodnutí o zadání zakázky, a

                           e)

                           případně veškeré další informace, jež zadavatel považuje za důležité.

                     Článek 3b
               Postup projednávání ve výboru
               1.   Komisi je nápomocen Poradní výbor pro veřejné zakázky, zřízený článkem 1 rozhodnutí Rady 71/306/EHS ze dne 26. července 1971 (14) (dále jen ‚výbor‘).
               2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (15) s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

               5.

               Článek 8 se nahrazuje tímto:
               „Článek 8
               Systém nápravy
               1.   Komise může zahájit řízení uvedené v odstavcích 2 až 5, pokud před uzavřením smlouvy dospěje k názoru, že při zadávání zakázek v oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES nebo v souvislosti s čl. 27 písm. a) uvedené směrnice v případě zadavatelů, na které se uvedené ustanovení vztahuje, došlo k závažnému porušení práva Společenství v oblasti zadávání zakázek.
               2.   Komise oznámí členskému státu a zadavateli důvody, na základě kterých rozhodla, že došlo k závažnému protiprávnímu jednání, a požádá o nápravu vhodnými prostředky.
               3.   Do 21 kalendářních dnů po obdržení oznámení podle odstavce 2 sdělí dotyčný členský stát Komisi

                           a)

                           potvrzení, že protiprávní jednání bylo napraveno;

                           b)

                           odůvodnění, proč k nápravě nedošlo, nebo

                           c)

                           oznámení, že dotyčné zadávací řízení bylo pozastaveno buď samotným zadavatelem z vlastního podnětu, nebo na základě pravomocí stanovených v čl. 2 odst. 1 písm. a).

                     4.   Odůvodnění podle odst. 3 písm. b) se může opírat zejména o skutečnost, že domnělé protiprávní jednání je již předmětem soudního řízení nebo jiného přezkumného řízení podle čl. 2 odst. 9. V tom případě sdělí členský stát Komisi výsledek tohoto řízení, jakmile je znám.
               5.   Pokud členský stát podle odst. 3 písm. c) oznámí, že dotyčné zadávací řízení bylo pozastaveno, oznámí tento členský stát Komisi, je-li toto pozastavení ukončeno nebo je-li zahájeno jiné zadávací řízení, které se zcela nebo zčásti týká stejné věci. Nové oznámení potvrdí, že domnělé protiprávní jednání bylo napraveno, nebo odůvodní, proč k nápravě nedošlo.“

               6.

               Články 9 až 12 se nahrazují tímto:
               „Článek 12
               Provedení
               1.   Komise může požádat členské státy, po konzultaci s výborem, aby jí poskytly informace o fungování vnitrostátních přezkumných řízení.
               2.   Členské státy na ročním základě sdělují Komisi znění všech rozhodnutí, včetně odůvodnění, přijatých orgány příslušnými k přezkumu podle čl. 2d odst. 3.
               Článek 12a
               Přezkum
               Do 20. prosince 2012 Komise přezkoumá provedení této směrnice a podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o její účinnosti, zejména o účinnosti alternativních sankcí a lhůt.“

               7.

               Příloha se zrušuje.

         Článek 3
   Provedení
   1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 20. prosince 2009. Neprodleně sdělí jejich znění Komisi.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 4
   Vstup v platnost
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 5
   Určení
   Tato směrnice je určena členským státům.

      Ve Štrasburku 11. prosince 2007.

            Za Evropský parlament

            předseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            předseda

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  Úř. věst. C 93, 27.4.2007, s. 16.

      (2)  Úř. věst. C 146, 30.6.2007, s. 69.

      (3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 21. června 2007 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 15. listopadu 2007.

      (4)  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 33. Směrnice ve znění směrnice 92/50/EHS (Úř. věst. L 209, 24.7.1992, s. 1).

      (5)  Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 14. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/97/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 107).

      (6)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/97/ES.

      (7)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/97/ES.

      (8)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (9)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (10)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Rady 2006/97/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 107).“

      (11)  Úř. věst. L 185, 16.8.1971, s. 15. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 77/63/EHS (Úř. věst. L 13, 15.1.1977, s. 15).

      (12)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).“

      (13)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Rady 2006/97/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 107).“

      (14)  Úř. věst. L 185, 16.8.1971, s. 15. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 77/63/EHS (Úř. věst. L 13, 15.1.1977, s. 15).

      (15)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).“


title: Směrnice Rady 2007/43/ES ze dne 28. června 2007 o minimálních pravidlech pro ochranu kuřat chovaných na maso (Text s významem pro EHP)

text:
               12.7.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 182/19

      SMĚRNICE RADY 2007/43/ES
   ze dne 28. června 2007
   o minimálních pravidlech pro ochranu kuřat chovaných na maso
   (Text s významem pro EHP)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2),
   po konzultaci s Výborem regionů,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený ke Smlouvě o založení Evropského společenství vyžaduje, aby Společenství a členské státy při vymezování a provádění politik v oblasti zemědělství plně zohledňovaly požadavky na dobré životní podmínky zvířat a současně respektovaly právní nebo správní předpisy a zvyklosti členských států, které se týkají zejména náboženských obřadů, kulturních tradic a regionálního dědictví.

               (2)

               Směrnice Rady 98/58/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely (3), která byla vypracována na základě Evropské úmluvy o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely (4) (dále jen „úmluva“), stanoví minimální normy pro ochranu zvířat chovaných nebo držených pro hospodářské účely včetně ustanovení o ustájení, krmivu, vodě a péči vhodné pro fyziologické nebo etologické potřeby zvířat.

               (3)

               Společenství je smluvní stranou úmluvy, v jejímž rámci bylo přijato zvláštní doporučení týkající se domácí drůbeže (Gallus gallus); toto doporučení obsahuje doplňková ustanovení pro drůbež chovanou na maso.

               (4)

               Podle zprávy Vědeckého výboru pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat ze dne 21. března 2000 týkající se dobrých životních podmínek kuřat chovaných na maso (brojlerů) není rychlý růst kuřecích plemen, která jsou v současné době používána pro tento účel, doprovázen uspokojivou úrovní dobrých životních podmínek a zdraví a negativní dopady vysoké hustoty osazení jsou nižší v budovách, kde lze udržet dobré vnitřní klimatické podmínky.

               (5)

               Zvláštní ustanovení týkající se ploch bez steliva, jejichž cílem je minimalizovat vliv genetických charakteristik nebo zahrnout kromě dermatitidy polštářků běháků další ukazatele dobrých životních podmínek zvířat, budou přijata, jakmile budou k dispozici příslušná stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin.

               (6)

               Na úrovni Společenství je třeba stanovit pravidla pro ochranu kuřat chovaných na maso, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže, které by mohlo ohrozit hladký průběh společné organizace trhu v daném odvětví, a aby byl zajištěn racionální vývoj tohoto odvětví.

               (7)

               V souladu se zásadou proporcionality je nezbytné a vhodné pro dosažení základního cíle, tj. zlepšit životní podmínky zvířat v intenzivním chovu kuřat, stanovit minimální pravidla pro ochranu kuřat chovaných na maso. V souladu s čl. 5 odst. 3 Smlouvy nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení stanovených cílů.

               (8)

               Pravidla by se měla zaměřit na otázky dobrých životních podmínek v systémech intenzivního chovu. Je třeba stanovit minimální prahovou hodnotu pro uplatňování této směrnice, aby se zamezila nepřiměřená opatření, která by se vztahovala i na chov malých hejn kuřat.

               (9)

               Je důležité, aby osoby pečující o kuřata byly seznámeny s odpovídajícími požadavky na dobré životní podmínky zvířat a měly odpovídající odbornou přípravu pro plnění svých úkolů nebo získaly zkušenosti rovnocenné této odborné přípravě.

               (10)

               Při stanovení pravidel pro ochranu kuřat chovaných na maso by měla být udržena rovnováha mezi různými aspekty, které je třeba vzít v úvahu, pokud jde o dobré životní podmínky a zdraví zvířat, hospodářské a sociální zájmy a vliv na životní prostředí.

               (11)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví a dobrých životních podmínkách zvířat (6) již stanovují rámec pro úřední kontroly včetně dodržování některých pravidel pro dobré životní podmínky zvířat. Kromě toho nařízení (ES) č. 882/2004 stanoví, že členské státy mají předkládat výroční zprávy o provádění víceletých vnitrostátních kontrolních plánů včetně výsledků kontrol a provedených auditů. Za tímto účelem se v uvedených nařízeních i v rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (7) počítá s finanční podporou.

               (12)

               V různých členských státech již existují různé nepovinné režimy označování kuřecího masa na základě dodržování norem pro dobré životní podmínky zvířat a ostatních parametrů.

               (13)

               Vzhledem ke zkušenostem získaným při uplatňování těchto nepovinných režimů označování je třeba, aby Komise předložila zprávu o možném zavedení, a to na úrovni Společenství, zvláštního harmonizovaného režimu povinného označování kuřecího masa, výrobků z kuřecího masa a polotovarů z kuřecího masa na základě dodržování norem pro dobré životní podmínky zvířat, včetně možných společensko-hospodářských dopadů, důsledků pro hospodářské partnery Společenství a slučitelnosti tohoto režimu označování s pravidly Světové obchodní organizace.

               (14)

               Je třeba, aby Komise předložila zprávu založenou na nových vědeckých údajích, jež by zohledňovala další výzkum a praktické zkušenosti a byla by zaměřena na další zlepšení životních podmínek kuřat chovaných na maso včetně rodičovských hejn těchto kuřat, zejména pokud jde o aspekty nespadající do oblasti působnosti této směrnice. Tato zpráva by se měla zabývat zejména možností zavést prahové hodnoty ukazatelů špatných životních podmínek zvířat zjištěných během postmortálního vyšetření a vlivem genetických parametrů na zjištěné závady, které vedou ke špatným životním podmínkám kuřat chovaných na maso.

               (15)

               Členské státy by měly stanovit pravidla týkající se sankcí v případě porušení ustanovení této směrnice a zajistit jejich provádění. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

               (16)

               V souladu s odstavcem 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (8) by měla Rada vybídnout členské státy k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.

               (17)

               Opatření nezbytná pro provedení této směrnice by měla být přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (9),

         PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Předmět a rozsah
   1.   Tato směrnice se vztahuje na kuřata chovaná na maso.
   Nevztahuje se však na:

               a)

               hospodářství s méně než 500 kuřaty;

               b)

               hospodářství pouze s hejny kuřat pro rozmnožovací chov;

               c)

               líhně;

               d)

               kuřata z extenzivního chovu ve vnitřních prostorách a z chovu ve volném výběhu, jak je uvedeno v písmenech b), c), d), e) přílohy IV nařízení Komise (EHS) č. 1538/91 ze dne 5. června 1991, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1906/90 o některých obchodních normách pro drůbeží maso (10), a

               e)

               kuřata z ekologického chovu v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2092/91 ze dne 24. června 1991 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin (11).

         2.   Směrnice se použije na hejna pro užitkový chov v hospodářstvích, která mají jak rozmnožovací, tak užitkový chov.
   Členské státy mohou přijímat přísnější opatření v oblasti, na kterou se vztahuje tato směrnice.
   Odpovědnost za dobré životní podmínky zvířat má v první řadě majitel nebo chovatel zvířat.
   Článek 2
   Definice
   1.   Pro účely této směrnice se rozumí:

               a)

               „vlastníkem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo osoby vlastnící hospodářství s chovem kuřat;

               b)

               „držitelem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba, která je trvale nebo na přechodnou dobu odpovědná za kuřata, a to na základě smlouvy nebo podle zákona;

               c)

               „příslušným orgánem“ ústřední orgán členského státu s pravomocí provádět kontroly týkající se dobrých životních podmínek zvířat, jakož i veterinární a zootechnické kontroly, nebo jakýkoli jiný orgán, na který byla tato pravomoc přenesena na regionální, místní nebo jiné úrovni;

               d)

               „úředním veterinárním lékařem“ veterinární lékař ve smyslu přílohy I, oddílu III, kapitoly IV části A nařízení (ES) č. 854/2004, který je kvalifikován jednat v této funkci a je jmenován příslušným orgánem;

               e)

               „kuřetem“ zvíře druhu Gallus gallus chované na maso;

               f)

               „hospodářstvím“ výrobní provoz s chovem kuřat;

               g)

               „halou“ budova hospodářství, ve které je chováno hejno kuřat;

               h)

               „využitelnou plochou“ plocha se stelivem kdykoli přístupná kuřatům;

               i)

               „hustotou osazení“ celková živá hmotnost kuřat, která se ve stejném čase nacházejí v hale, a to na čtvereční metr využitelné plochy;

               j)

               „hejnem“ skupina kuřat, která jsou umístěna v hale hospodářství a která se v této hale nacházejí současně;

               k)

               „denní mírou úmrtnosti“ počet kuřat, která uhynula v jedné hale ve stejný den, včetně kuřat, která byla poražena z důvodu onemocnění nebo i z jiných důvodů, vydělený počtem kuřat, která se v uvedený den nacházejí v hale, vynásobeno 100;

               l)

               „kumulativní denní mírou úmrtnosti“ součet denních měr úmrtnosti;

         2.   Definici pojmu „využitelná plocha“ podle odst. 1 písm. h), pokud jde o plochu bez steliva, lze doplnit v souladu s postupem uvedeným v článku 11, a to po obdržení vědeckého stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin týkajícího se vlivu ploch bez steliva na dobré životní podmínky kuřat.
   Článek 3
   Požadavky na chov kuřat
   1.   Členské státy zajistí, aby:

               a)

               všechny haly splňovaly požadavky stanovené v příloze I;

               b)

               příslušný orgán nebo úřední veterinární lékař prováděl požadované kontroly, sledování a následná opatření, včetně těch, které jsou stanoveny v příloze III.

         2.   Členské státy zajistí, aby maximální hustota osazení v hospodářství nebo v hale hospodářství nikdy nepřekročila 33 kg/m2.
   3.   Odchylně od odstavce 2 mohou členské státy umožnit chov kuřat s vyšší hustotou osazení, a to za předpokladu, že vlastník nebo držitel splňuje jak požadavky uvedené v příloze I, tak požadavky uvedené v příloze II.
   4.   Členské státy zajistí, aby v případě, že je udělena výjimka podle odstavce 3, maximální hustota osazení v hospodářství nebo v hale hospodářství nikdy nepřekročila 39 kg/m2.
   5.   Jsou-li splněna kritéria uvedená v příloze V, mohou členské státy povolit, aby maximální hustota osazení podle odstavce 4 byla zvýšena o nejvýše 3 kg/m2.
   Článek 4
   Odborná příprava a pokyny pro osoby, které zacházejí s kuřaty
   1.   Členské státy zajistí, aby chovatelé, kteří jsou fyzickými osobami, absolvovali dostatečnou odbornou přípravu pro své úkoly a aby byly k dispozici vhodné kurzy odborné přípravy.
   2.   Kurzy odborné přípravy uvedené v odstavci 1 jsou zaměřeny na aspekty dobrých životních podmínek zvířat a zabývají se zejména otázkami uvedenými v příloze IV.
   3.   Členské státy zajistí, aby byl zřízen systém pro kontrolu a schvalování kurzů odborné přípravy. Chovatel kuřat musí mít osvědčení, které je uznáváno příslušným orgánem členského státu a které potvrzuje absolvování takového kurzu odborné přípravy nebo získání zkušeností rovnocenných této odborné přípravě.
   4.   Členské státy mohou zkušenosti získané před 30. červnem 2010 uznat za rovnocenné účasti v těchto kurzech odborné přípravy a vydají osvědčení o uznání rovnocennosti.
   5.   Členské státy mohou stanovit, že požadavky uvedené v odstavcích 1 až 4 se vztahují rovněž na vlastníky.
   6.   Vlastník nebo chovatel poskytne osobám, které jsou jím zaměstnány nebo najaty, aby se staraly o kuřata nebo aby je chytaly a nakládaly, pokyny a vedení ohledně příslušných požadavků na dobré životní podmínky zvířat, včetně požadavků na metody porážky používané v hospodářstvích.
   Článek 5
   Označování drůbežího masa
   Do dne 31. prosince 2009 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o možném zavedení zvláštního harmonizovaného režimu povinného označování kuřecího masa, výrobků z kuřecího masa a polotovarů z kuřecího masa, který bude založen na dodržování norem pro dobré životní podmínky zvířat.
   Zpráva se bude zabývat možnými společensko-hospodářskými dopady, důsledky pro hospodářské partnery Společenství a souladu tohoto režimu označování s pravidly Světové obchodní organizace.
   Ke zprávě budou přiloženy vhodné legislativní návrhy zohledňující tyto úvahy a zkušenosti získané členskými státy při uplatňování nepovinných režimů označování.
   Článek 6
   Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě
   1.   Na základě vědeckého stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin předloží Komise nejpozději do 31. prosince 2010 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vlivu genetických parametrů na zjištěné nedostatky vedoucí ke špatným životním podmínkám kuřat. Ke zprávě mohou být případně přiloženy vhodné legislativní návrhy.
   2.   Členské státy předloží Komisi výsledky sběru údajů založené na sledování reprezentativního vzorku hejn poražených během období o délce minimálně jednoho roku. Pro zajištění relevantní analýzy by požadavky týkající se výběru vzorků a údajů uvedené v příloze III měly být vědecky podložené, objektivní a srovnatelné a měly by být stanoveny v souladu s postupem uvedeným v článku 11.
   Je možné, že členské státy budou na sběr údajů pro účely této směrnice potřebovat finanční příspěvek ze strany Společenství.
   3.   Na základě dostupných údajů a s ohledem na nové vědecké poznatky Komise předloží nejpozději do 30. června 2012 Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se uplatňování této směrnice a jejího vlivu na dobré životní podmínky kuřat, jakož i vytvoření ukazatelů dobrých životních podmínek zvířat. Tato zpráva zohlední různé podmínky a metody produkce. Tato zpráva zohlední rovněž společensko-hospodářské a administrativní dopady této směrnice, včetně regionálních hledisek.
   Článek 7
   Kontroly
   1.   Příslušný orgán vykonává nediskriminační kontroly za účelem ověření dodržování požadavků této směrnice.
   Tyto kontroly se provádějí u přiměřeného počtu zvířat chovaných v rámci členského státu, v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (ES) č. 882/2004, a mohou být prováděny současně s kontrolami pro jiné účely.
   Členské státy zavedou vhodné postupy pro stanovení hustoty osazení.
   2.   Každý rok nejpozději dne 30. června předloží členský stát Komisi výroční zprávu o inspekcích podle odstavce 1 provedených za předchozí rok. Ke zprávě připojí seznam nejdůležitějších opatření, jež příslušný orgán přijal za účelem odstranění nejzávažnějších zjištěných problémů týkajících se dobrých životních podmínek zvířat.
   Článek 8
   Příručka osvědčených řídících postupů
   Členské státy podporují vypracování příruček osvědčených řídících postupů, které obsahují pokyny k dodržování této směrnice. Podporují též šíření a používání těchto příruček.
   Článek 9
   Sankce
   Členské státy stanoví pravidla týkající se sankcí za porušení vnitrostátních předpisů přijatých v souladu s touto směrnicí a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění toho, aby byly prováděny. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tato ustanovení Komisi nejpozději dne 30. června 2010 a neprodleně ji informují o všech následných změnách, kterými budou tato ustanovení dotčena.
   Článek 10
   Prováděcí pravomoci
   Opatření nezbytná k zajištění jednotného provádění této směrnice se mohou přijmout v souladu s postupem uvedeným v článku 11.
   Článek 11
   Postup projednávání ve výboru
   1.   Komisi je nápomocen Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (12) (dále jen „výbor“).
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
   Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
   Článek 12
   Provedení
   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 30. června 2010.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musejí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   Článek 13
   Vstup v platnost
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 14
   Tato směrnice je určena členským státům.

      V Lucemburku dne 28. června 2007.

            Za Radu

            předseda

         S. GABRIEL

      (1)  Stanovisko ze dne 14. února 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Stanovisko ze dne 26. října 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (3)  Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 23. Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 323, 17.11.1978, s. 14. Úmluva ve znění pozměňovacího protokolu (Úř. věst. L 395, 31.12.1992, s. 22).

      (5)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 206. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

      (6)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1791/2006.

      (7)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím (ES) č. 1791/2006.

      (8)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (9)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (10)  Úř. věst. L 143, 7.6.1991, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2029/2006 (Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 29).

      (11)  Úř. věst. L 198, 22.7.1991, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 394/2007 (Úř. věst. L 98, 13.4.2007, s. 3).

      (12)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 575/2006 (Úř. věst. L 100, 8.4.2006, s. 3).

      PŘÍLOHA I
      POŽADAVKY NA HOSPODÁŘSTVÍ
      Kromě příslušných ustanovení jiných příslušných právních předpisů Společenství se uplatňují tyto požadavky:
      Napáječky

                  1.

                  Napáječky mají být umístěny a udržovány tak, aby se minimalizovalo rozlití.

            Krmení

                  2.

                  Krmivo má být kuřatům dostupné buď nepřetržitě nebo dávkovaně a nesmí jim být odebráno dříve než 12 hodin před předpokládaným časem porážky.

            Podestýlka

                  3.

                  Všechna kuřata musí mít stále přístup k suché a na povrchu kypré podestýlce.

            Větrání a topení

                  4.

                  Větrání má být dostatečné, aby se zamezilo přehřátí, a v případě potřeby se spojuje se systémy vytápění, aby se odstranila nadměrná vlhkost.

            Šum

                  5.

                  Hladina hluku musí být snížena na minimum. Ventilátory, krmná zařízení a ostatní vybavení musí být konstruovány, umístěny, provozovány a udržovány tak, aby působily co možná nejméně hluku.

            Světlo

                  6.

                  Všechny budovy mají mít osvětlení o intenzitě alespoň 20 luxů během dob osvětlení, které se měří na úrovni očí ptáka a které ozařuje přinejmenším 80 % užitné plochy. Dočasné snížení intenzity osvětlení lze povolit, pokud je to nezbytné na základě doporučení veterinárního lékaře.

                  7.

                  Do sedmi dnů od ustájení kuřat až do tří dnů před stanoveným časem porážky má osvětlení odpovídat čtyřiadvacetihodinovému rytmu a zahrnovat doby tmy s celkovým trváním alespoň 6 hodin, přičemž musí být zajištěna alespoň jedna nepřetržitá doba tmy trvající alespoň 4 hodiny, vyjma dob, kdy je osvětlení tlumené.

            Kontroly

                  8.

                  Všechna kuřata chovaná v hospodářství mají být alespoň dvakrát denně kontrolována. Zvláštní pozornost by měla být věnována znakům, které svědčí o snížené úrovni dobrých životních podmínek zvířat nebo zdraví zvířat.

                  9.

                  Kuřata s vážnými zraněními nebo se zjevnými příznaky zdravotních potíží, jako například kuřata s obtížemi při chůzi, se závažnými případy patologického obsahu tekutin v tělní dutině (ascites) nebo závažnými znetvořeními, a kuřata, která pravděpodobně trpí, mají být vhodně ošetřena nebo okamžitě poražena. Veterinární lékař má být kontaktován, kdykoliv je to nutné.

            Očista

                  10.

                  Části budov, vybavení nebo přístrojů, které jsou ve styku s kuřaty, mají být důkladně očištěny a vydezinfikovány vždy po provedení konečné depopulace, a to před umístěním nového hejna do haly. Veškeré stelivo musí být po konečné depopulaci haly odstraněno a hala musí být opatřena čistým stelivem.

            Vedení záznamů

                  11.

                  Vlastník nebo chovatel vede pro každou halu v hospodářství záznamy, a to s těmito údaji:

                              a)

                              počet ustájených kuřat;

                              b)

                              užitná plocha;

                              c)

                              hybrid nebo plemeno kuřat, je-li známo;

                              d)

                              při každé kontrole počet ptáků, kteří byli nalezeni mrtví, s uvedením příčin, jsou-li známy, jakož i počet poražených ptáků s uvedením příčiny;

                              e)

                              počet kuřat, která zůstala v hejnu po odebrání kuřat určených k prodeji nebo k porážce.

                        Uvedené záznamy se uchovávají po dobu alespoň tří let a předkládají se příslušnému orgánu během inspekce nebo pokud o ně požádá.

            Chirurgické zásahy

                  12.

                  Veškeré chirurgické zásahy provedené z jiných než léčebných nebo diagnostických důvodů, jež vedou k poškození nebo ztrátě citlivé části těla nebo ke změně struktury kostí, jsou zakázány.
                  Členský stát však může povolit kauterizaci zobáku tehdy, jsou-li vyčerpána všechna ostatní opatření, která mají zabránit vyklovávání peří a kanibalismu. V těchto případech je kauterizace prováděna pouze po konzultaci a na radu veterinárního lékaře a je provedena kvalifikovaným personálem na kuřatech mladších než 10 dní. Členské státy mohou dále povolit kastraci kuřat. Kastrace se může provádět pouze pod veterinárním dozorem a může ji provádět pouze personál, který absolvoval zvláštní odbornou přípravu.

      PŘÍLOHA II
      POŽADAVKY PŘI VYŠŠÍ HUSTOTĚ OSAZENÍ
      Oznamování a dokumentace
      Uplatňují se tyto požadavky:

                  1.

                  Vlastník nebo držitel sdělí příslušnému orgánu svůj úmysl používat hustotu osazení vyšší než 33 kg/m2 živé hmotnosti.
                  Uvede přesný číselný údaj a uvědomí příslušný orgán o jakékoli změně hustoty osazení nejméně 15 dnů před umístěním hejna do haly.
                  Na žádost příslušného orgánu se k uvedenému oznámení přiloží dokument, který shrnuje informace obsažené v dokumentaci podle bodu 2.

                  2.

                  Vlastník nebo držitel v hale vede a uchovává k případnému předložení soubornou dokumentaci s podrobným popisem produkčních systémů. Tato dokumentace zahrnuje především podrobné technické údaje o hale a jejím vybavení, jako například:

                              a)

                              plán haly včetně rozměrů ploch, na kterých jsou chována kuřata;

                              b)

                              větrací systém a případně chladicí a tepelný systém, a to včetně jejich umístění, plán větrání s přesnými údaji o parametrech cílové kvality vzduchu jako jsou proudění vzduchu, rychlost vzduchu a teplota;

                              c)

                              systémy pro krmení a napájení a jejich umístění;

                              d)

                              poplašné systémy a nouzové systémy pro případ výpadku jakéhokoli automatizovaného nebo mechanického vybavení nezbytného pro zdraví a pohodu zvířat;

                              e)

                              druh podlahové krytiny a běžně používané stelivo.

            Dokumentace musí být na požádání předložena příslušnému orgánu a musí být průběžně aktualizována. Zaznamenávají se zejména technické kontroly větracího systému a poplašného systému.
      Vlastník nebo chovatel neprodleně oznámí příslušnému orgánu případné změny v dané hale, změny vybavení nebo postupů, které mohou ovlivnit dobré životní podmínky ptáků.
      Požadavky na hospodářství – sledování ukazatelů ochrany životního prostředí

                  3.

                  Vlastník nebo chovatel zajistí, aby každá hala v hospodářství byla vybavena větracím systémem a případně vytápěcím a chladicím systémem, které jsou projektovány, zkonstruovány a provozovány tak, aby

                              a)

                              koncentrace amoniaku (NH3) nepřekročila 20 ppm a koncentrace oxidu uhličitého (CO2) nepřekročila 3 000 ppm, přičemž měření se provádí na úrovni hlav kuřat;

                              b)

                              vnitřní teplota nepřesáhla vnější teplotu o více než 3 °C, pokud tato vnější teplota ve stínu překračuje 30 °C;

                              c)

                              průměrná relativní vlhkost naměřená v hale hospodářství v průběhu 48 hodin nepřekročila 70 %, pokud je venkovní teplota nižší než 10 °C.

      PŘÍLOHA III
      SLEDOVÁNÍ A NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ NA JATKÁCH
      (podle čl. 3 odst. 1)
      1.   Úmrtnost

                  1.1

                  Je-li hustota osazení vyšší než 33 kg/m2, v doprovodné dokumentaci k hejnu se uvedou údaje o denní míře úmrtnosti a kumulativní denní míře úmrtnosti vypočítané vlastníkem nebo chovatelem a údaje o hybridu nebo plemeni kuřat.

                  1.2

                  Pod dohledem úředního veterinárního lékaře se tyto údaje, jakož i počet brojlerů, kteří byli při příjezdu mrtví, zaznamenají s uvedením hospodářství a haly v hospodářství. Věrohodnost údajů a kumulativní denní míry úmrtnosti se ověří s ohledem na počet poražených brojlerů a na počet brojlerů, kteří byli při příjezdu na jatka mrtví.

            2.   Postmortální vyšetření
      Úřední veterinární lékař vyhodnotí v rámci kontrol uskutečňovaných podle nařízení (ES) č. 854/2004 výsledky postmortálního vyšetření, aby zjistil další možné známky špatných životních podmínek zvířat v hospodářství nebo v hale v hospodářství původu, jako jsou například abnormální míra kontaktní dermatitidy, parazitární onemocnění a systémová onemocnění.
      3.   Sdělení výsledků
      Odpovídá-li míra úmrtnosti uvedená v odstavci 1 či výsledky postmortálního vyšetření uvedeného v odstavci 2 špatným životním podmínkám zvířat, úřední veterinární lékař oznámí příslušné údaje vlastníkovi nebo chovateli zvířat a příslušnému orgánu. Vlastník či chovatel zvířat a příslušný orgán podniknou vhodná opatření.

      PŘÍLOHA IV
      ODBORNÁ PŘÍPRAVA
      Kurzy odborné přípravy podle čl. 4 odst. 2 jsou zaměřeny přinejmenším na právní předpisy Společenství na ochranu kuřat a především na:

                  a)

                  přílohy I a II;

                  b)

                  fyziologické vlastnosti, zejména potřeby krmení a pití, chování zvířat a pojem stresu;

                  c)

                  praktické aspekty šetrného zacházení s kuřaty a jejich chytání, nakládání a přepravu;

                  d)

                  péči o kuřata v mimořádných situacích, utracení a porážku v mimořádných situacích;

                  e)

                  preventivní opatření pro biologickou bezpečnost.

      PŘÍLOHA V
      KRITÉRIA PRO POUŽITÍ ZVÝŠENÉ HUSTOTY OSAZENÍ
      (podle čl. 3 odst. 5)
      1.   Kritéria

                  a)

                  sledování daného hospodářství prováděné příslušným orgánem během posledních 2 let neodhalilo žádné nedostatky, pokud jde o požadavky stanovené touto směrnicí, a

                  b)

                  sledování vlastníkem nebo držitelem hospodářství se provádí za použití příruček osvědčených řídících postupů uvedených v článku 8 a

                  c)

                  u nejméně sedmi po sobě následujících kontrolovaných hejn v hale byla kumulativní denní úmrtnost nižší než 1 % + 0,06 % vynásobeno věkem poraženého hejna vyčísleným ve dnech.

            Pokud příslušný orgán neprováděl během posledních dvou let v daném hospodářství sledování, musí být provedeno alespoň jedno sledování s cílem ověřit, zda byl splněn požadavek podle písmene a).
      2.   Výjimečné okolnosti
      Odchylně od odst. 1 písm. c) může příslušný orgán rozhodnout o zvýšení hustoty osazení, poskytl-li vlastník či držitel dostatečné vysvětlení k výjimečné povaze vyšší kumulativní denní míry úmrtnosti nebo prokázal-li, že není v jeho možnostech ovlivnit její příčiny.