Důležité právní upozornění

|

31985L0572

Směrnice Rady ze dne 19. prosince 1985, kterou se stanoví seznam simulantů pro použití při zkoušení migrace složek materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami

Úřední věstník L 372 , 31/12/1985 S. 0014 - 0021 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 15 S. 0003  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 19 S. 0041  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 15 S. 0003  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 19 S. 0041  CS.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 75  ET.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 75  HU.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 75  LT.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 75  LV.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 75  MT.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 75  PL.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 75  SK.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 75  SL.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 75

		Směrnice Radyze dne 19. prosince 1985,kterou se stanoví seznam simulantů pro použití při zkoušení migrace složek materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami(85/572/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na směrnici Rady 82/711/EHS ze dne 18. října 1982, kterou se stanoví základní pravidla nezbytná pro zkoušení migrace složek z materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami [1], a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise [2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [3],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [4],vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 3 směrnice 82/711/EHS ve spojení s první odrážkou kapitoly 1 bodu 2 přílohy výše uvedené směrnice by měly být stanoveny vhodné simulanty pro provádění zkoušek migrace u materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s jedinou potravinou nebo s určitou skupinou potravin;vzhledem k tomu, že by neměla být vyloučena možnost podle potřeby použít pro zkoušení migrace metodu, která není stanovena v této směrnici;vzhledem k tomu, že při stanovení vhodných simulantů musí být zohledněno zejména chemické složení potraviny a její fyzikální vlastnosti;vzhledem k tomu, že pro určité potraviny obsahující tuk jsou výsledky získané při zkouškách migrace se simulantem vyšší než výsledky získané při zkouškách migrace s potravinou samotnou, a že tyto výsledky by měly být upraveny "redukčním faktorem" přiměřeným danému případu; že v určitých zvláštních případech, zejména v případech materiálů a předmětů ve styku s potravinami obsahujícími na svém povrchu tuky, jsou vhodné analytické metody důležité pro uplatňování této směrnice;vzhledem k tomu, že přizpůsobení této směrnice technickému pokroku představuje prováděcí opatření, jehož přijetí by mělo být za účelem zjednodušení a urychlení postupu v zásadě svěřeno Komisi;vzhledem k tomu, že pro všechny případy, kdy Rada zmocní Komisi k provedení předpisů týkajících se materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami, by měl být stanoven postup pro zajištění úzké spolupráce mezi členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potraviny, zřízeného rozhodnutím Rady 69/414/EHS [5],PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1V souladu s čl. 2 odst. 3 směrnice 82/711/EHS jsou simulanty, které mají být použity pro zkoušení migrace složek materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s jedinou potravinou nebo s určitou skupinou potravin, a koncentrace těchto simulantů uvedeny v příloze.Článek 2Odchylně od článku 1 mohou být v seznamu látek, jejichž použití je povoleno při vyloučení všech ostatních, podle potřeby stanoveny postupy zkoušení migrace určitých složek materiálů a předmětů z plastů, které se liší od postupů stanovených v příloze.Článek 3Změny, které mají být provedeny s ohledem na pokrok ve vědeckých a technických znalostech v příloze této směrnice, se přijímají postupem stanoveným v článku 10 směrnice 76/893/EHS [6].Článek 4Členské státy přijmou opatření nezbytná pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do okamžiku, kdy přijmou opatření k provedení směrnice 82/711/EHS.Článek 5Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 19. prosince 1985.Za RadupředsedaM. Fischbach[1] Úř. věst. L 297, 23.10.1982, s. 26.[2] Úř. věst. C 102, 14.4.1984, s. 4.[3] Úř. věst. C 175, 15.7.1985, s. 299.[4] Úř. věst. C 25, 28.1.1985, s. 6.[5] Úř. věst. L 291, 29.11.1969, s. 9.[6] Úř. věst. L 340, 9.12.1976, s. 19.--------------------------------------------------PŘÍLOHASEZNAM SIMULANTŮ1. V níže uvedených tabulkách, které jsou neúplným seznamem potravin, jsou simulanty pro použití při zkouškách migrace s určitou potravinou nebo skupinou potravin označeny těmito písmeny:Simulant A:destilovaná voda nebo voda rovnocenné čistoty;Simulant B:3 % (m/V) vodný roztok octové kyseliny;Simulant C:15 % (V/V) vodný roztok ethanolu;Simulant D:rektifikovaný olivový olej [1]; je-li z technických důvodů týkajících se analytické metody nezbytné použít jiné simulanty, musí být olivový olej nahrazen směsí syntetických triglyceridů [2] nebo slunečnicovým olejem [3] .2. Pro každou potravinu nebo skupinu potravin se použijí pouze simulant nebo simulanty označené písmenem "X", přičemž se s každým simulantem použije nový vzorek dotyčného materiálu nebo předmětu. Pokud označení písmenem "X" není uvedeno, zkouška migrace se u dotyčné položky nebo podpoložky nevyžaduje.3. Pokud za písmenem "X" následuje lomítko a číslice, dělí se výsledek zkoušky migrace uvedeným číslem. V případě určitých typů tukových potravin je toto číslo, tzv. "redukční faktor", konvenčně používáno ke zohlednění větší vyluhovací schopnosti simulantu pro takové potraviny.4. Pokud za písmem "X" následuje písmeno "a" v závorce, měl by být použit pouze jeden ze dvou uvedených simulantů:- pokud je hodnota pH potraviny vyšší než 4,5, měl by být použit simulant A,- pokud je hodnota pH potraviny 4,5 nebo nižší, měl by být použit simulant B.5. Je-li potravina uvedena jak ve zvláštní položce, tak v obecné položce, použijí se pouze simulant nebo simulanty uvedené ve zvláštní položce.TABULKAReferenční číslo | Název potravin | Simulant, který má být použit |A | B | C | D |01Nápoje01.01 | Nealkoholické nápoje nebo alkoholické nápoje s obsahem alkoholu nižším než 5 % (obj.): | | | | || Vody, cidry, ovocné nebo zeleninové šťávy, nekoncentrované nebo koncentrované, mošty, ovocné nektary, limonády a minerální vody, sirupy, nápoje s hořkou chutí, bylinné čaje, káva, čaj, nápoje z čokolády, piva, ostatní nápoje | X (a) | X (a) | | |01.02 | Alkoholické nápoje o obsahu alkoholu rovném 5 % (obj.) nebo vyšším: | | | | || Nápoje uvedené v položce 01.01, ale o obsahu alkoholu rovném 5 % (obj.) nebo vyšším: | | | | || Vína, lihoviny a likéry | | X [4] | X [5] | |01.03 | Různé: nedenaturovaný ethanol | | X [4] | X [5] | |02Obiloviny, výrobky z obilovin, pečivo, sušenky, moučníky a jiné pekařské výrobky02.01 | Škroby | | | | |02.02 | Obiloviny, nezpracované, expandované, ve formě vloček (včetně pražené kukuřice, kukuřičných lupínků a podobných výrobků) | | | | |02.03 | Obilná mouka a krupice | | | | |02.04 | Makaróny, špagety a podobné výrobky | | | | |02.05 | Trvanlivé pečivo, sušenky, moučníky a jiné trvanlivé pekařské výrobky: | | | | || A.S tukovými látkami na povrchu | | | | X/5 || B.Jiné | | | | |02.06 | Čerstvé pečivo, moučníky a jiné čerstvé pekařské výrobky: | | | | || A.S tukovými látkami na povrchu | | | | X/5 || B.Jiné | X | | | |03Čokoláda, cukr a výrobky z nichCukrovinky03.01 | Čokoláda, výrobky s čokoládovou polevou, náhrady čokolády a výrobky s polevou z náhrady čokolády | | | | X/5 |03.02 | Cukrovinky: | | | | || A.V pevné formě: | | | | || I.S tukovými látkami na povrchu | | | | X/5 || II.Jiné | | | | || B.Ve formě pasty: | | | | || I.S tukovými látkami na povrchu | | | | X/3 || II.S vyšším obsahem vlhkosti | X | | | |03.03 | Cukr a výrobky z cukru | | | | || A.V pevné formě | | | | || B.Med a podobné výrobky | X | | | || C.Melasy a cukerné sirupy | X | | | |04Ovoce, zelenina a výrobky z nich04.01 | Celé plody ovoce, čerstvé nebo chlazené | | | | |04.02 | Zpracované ovoce: | | | | || A.Sušené nebo dehydratované plody ovoce, celé nebo ve formě moučky nebo prášku | | | | || B.Krájené ovoce, ovocné pyré nebo pasty | X (a) | X (a) | | || C.Konzervované ovocné (džemy a podobné výrobky – celé plody nebo kousky plodů, nebo ve formě moučky nebo prášku, konzervované v tekutém nálevu) | | | | || I.Ve vodném nálevu | X (a) | X (a) | | || II.V olejovém nálevu | X (a) | X (a) | | X || III.V alkoholovém nálevu (≥5 % obj.) | | X [4] | X | |04.03 | Ořechy (arašídy, kaštany, mandle, lískové ořechy, vlašské ořechy, piniové oříšky a jiné ořechy): | | | | || A.Loupané, sušené | | | | || B.Loupané a pražené | | | | X/5 [6] || C.Ve formě pasty nebo krému | X | | | X/3 [6] |04.04 | Celá zelenina, čerstvá nebo chlazená | | | | |04.05 | Zpracovaná zelenina: | | | | || A.Sušená nebo dehydratovaná zelenina, celá nebo ve formě moučky nebo prášku | | | | || B.Krájená zelenina, zeleninové pyré | X (a) | X (a) | | || C.Konzervovaná zelenina: | | | | || I.Ve vodném nálevu | X (a) | X (a) | | || II.V olejovém nálevu | X (a) | X (a) | | X || III.V alkoholovém nálevu (≥5 % obj.) | | X [4] | X | |05Tuky a oleje05.01 | Živočišné a rostlinné tuky a oleje, přírodní nebo zpracované (včetně kakaového másla, vepřového sádla, přepuštěného másla) | | | | X |05.02 | Margarin, máslo a jiné tuky a oleje z vodných tukových emulzí | | | | X/2 |06Živočišné produkty a vejce06.01 | Ryby: | | | | || A.Čerstvé, chlazené, solené, uzené | X | | | X/3 [6] || B.Ve formě pasty | X | | | X/3 [6] |06.02 | Korýši a měkkýši (včetně ústřic, slávek, šneků) nechránění svými přirozenými ulitami a krunýři | X | | | |06.03 | Maso ze všech zoologických druhů (včetně drůbeže a zvěřiny): | | | | || A.Čerstvé, chlazené, solené, uzené | X | | | X/4 || B.Ve formě pasty nebo krémů | X | | | X/4 |06.04 | Zpracované masné výrobky (šunka, salámy, slanina a jiné výrobky) | X | | | X/4 |06.05 | Masné a rybí konzervy a polokonzervy | | | | || A.V vodném nálevu | X (a) | X (a) | | || B.V olejovém nálevu | X (a) | X (a) | | X |06.06 | Vejce bez skořápky: | | | | || A.V prášku nebo sušené | | | | || B.Jiné | X | | | |06.07 | Vaječné žloutky: | | | | || A.Tekuté | X | | | || B.V prášku nebo zmrazené | | | | |06.08 | Sušený vaječný bílek | | | | |07Mléčné výrobky07.01 | Mléko: | | | | || A.Plnotučné | X | | | || B.Zahuštěné | X | | | || C.Odtučněné | X | | | || D.Sušené | | | | |07.02 | Kysané mléko, jako je jogurt, podmáslí a tyto výrobky v kombinaci s ovocem nebo s ovocnými výrobky | | X | | |07.03 | Smetana a kysaná smetana | X (a) | X (a) | | |07.04 | Sýry: | | | | || A.Bloky, s kůrou | | | | || B.Tavené sýry | X (a) | X (a) | | || C.Všechny ostatní | X (a) | X (a) | | X/3 [6] |07.05 | Syřidla: | | | | || A.V tekuté nebo viskózní formě | X (a) | X (a) | | || B.V prášku nebo sušené | | | | |08Různé výrobky08.01 | Ocet | | X | | |08.02 | Smažené nebo pečené potraviny: | | | | || A.Smažené hranolky, koblihy a podobné výrobky | | | | X/5 || B.Výrobky živočišného původu | | | | X/4 |08.03 | Výrobky pro přípravu polévek, vývarů, v tekuté, pevné nebo práškové formě (výtažky, koncentráty); homogenizované směsi pro přípravu pokrmů, hotové pokrmy | | | | || A.V prášku nebo sušené: | | | | || I.S tukovými látkami na povrchu | | | | X/5 || II.Jiné | | | | || B.Tekuté nebo ve formě pasty: | | | | || I.S tukovými látkami na povrchu | X (a) | X (a) | | X/3 || II.Jiné | X (a) | X (a) | | |08.04 | Droždí a kypřicí látky: | | | | || A.Ve formě pasty | X (a) | X (a) | | || B.Sušené | | | | |08.05 | Jedlá sůl | | | | |08.06 | Omáčky: | | | | || A.Bez tukových látek na povrchu | X (a) | X (a) | | || B.Majonéza, majonézové omáčky, salátové dresingy a jiné emulze oleje ve vodě | X (a) | X (a) | | X/3 || C.Neemulgované omáčky obsahující olej a vodu | X (a) | X (a) | | X |08.07 | Hořčice (kromě hořčice v prášku v položce 08.17) | X (a) | X (a) | | X/3 [6] |08.08 | Sendviče, toastový chléb a podobné výrobky obsahující jakýkoli druh potraviny: | | | | || A.S tukovými látkami na povrchu | | | | X/5 || B.Jiné | | | | |08.09 | Zmrzliny | X | | | |08.10 | Sušené potraviny: | | | | || A.S tukovými látkami na povrchu | | | | X/5 || B.Jiné | | | | |08.11 | Zmrazené nebo hluboce zmrazené potraviny | | | | |08.12 | Koncentrované extrakty s obsahem alkoholu alespoň 5 % (obj.) | | X [5] | X | |08.13 | Kakao: | | | | || A.Kakaový prášek | | | | X/5 [6] || B.Kakaová hmota | | | | X/3 [6] |08.14 | Káva, pražená nebo nepražená, bez kofeinu nebo rozpustná, náhrady kávy, granulované nebo v prášku | | | | |08.15 | Kapalné kávové extrakty | X | | | |08.16 | Aromatické a jiné byliny heřmánek, sléz, máta, čaj, lipový květ a jiné | | | | |08.17 | Koření a ochucovací přípravky v přírodním stavu: skořice, hřebíček, hořčice v prášku, pepř, vanilka, šafrán a jiné | | | | |[1] Charakteristiky rektifikovaného olivového oleje:[2] Složení směsi syntetických triglyceridůRozdělení mastných kyselinČistotaCharakteristické absorpční spektrum (tloušťka vrstvy: d = 1 cm, referenční látka: voda při 35 °C)Minimálně desetiprocentní transmitance pro světlo při 310 nm (kyveta 1 cm, referenční látka: voda při 35 °C)[3] Charakteristiky slunečnicového oleje:[4] Tato zkouška se provede pouze v případech, kdy je hodnota pH rovna 4,5 nebo nižší.[5] Tato zkouška se provede pouze v případech tekutin nebo nápojů o obsahu alkoholu překračujícím 15 % (obj.) a to s vodným roztokem ethanolu o odpovídající koncentraci.[6] Jestliže lze vhodnou zkouškou prokázat, že nedojde ke styku mezi tukem a plastem, lze od zkoušky se simulantem D upustit.--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/12/ES ze dne 23. března 1994 o opatřeních proti znečišťování ovzduší emisemi z motorových vozidel a o změně směrnice 70/220/EHS

text:
Důležité právní upozornění

|

31994L0012

Úřední věstník L 100 , 19/04/1994 S. 0042 - 0052 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 26 S. 0044  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 26 S. 0044

		Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/12/ESze dne 23. března 1994o opatřeních proti znečišťování ovzduší emisemi z motorových vozidel a o změně směrnice 70/220/EHSEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],v souladu s postupem stanoveným v článku 189b Smlouvy,vzhledem k tomu, že je třeba přijmout opatření v rámci vnitřního trhu; že vnitřní trh zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu;vzhledem k tomu, že první akční program Evropského společenství pro ochranu životního prostředí [3] schválený Radou dne 22. listopadu 1973 vyzval k využití nejnovějších vědeckých poznatků v boji proti znečišťování ovzduší plyny emitovanými z motorových vozidel a tomu odpovídajícím změnám dříve přijatých směrnic; že pátý akční program, jehož celkové zaměření schválila Rada usnesením ze dne 1. února 1993 [4], stanoví další úsilí, které je nutné vynaložit k podstatnému snížení stávající úrovně emisí znečišťujících látek z motorových vozidel;vzhledem k tomu, že cíle snížení úrovně hladiny emisí znečišťujících látek z motorových vozidel a fungování vnitřního trhu s vozidly nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale lze jej lépe dosáhnout sblížením právních předpisů členských států týkajících se opatření proti znečišťování ovzduší motorovými vozidly;vzhledem k tomu, že se uznává, že rozvoj dopravy ve Společenství vedl k závažnému zatížení životního prostředí; že dosavadní oficiální předpovědi růstu hustoty provozu byly skutečným vývojem překonány; že je z tohoto důvodu nutné stanovit velmi přísně mezní hodnoty emisí znečišťujících látek pro všechna motorová vozidla;vzhledem k tomu, že Komise přijala Evropský program o emisích, palivech a technikách motorů (EPEFE); že tento program byl vytvořen proto, aby se zajistilo, aby návrhy směrnic pro emise znečisťujících látek dospěly k nejlepšímu řešení jak pro spotřebitele, tak pro hospodářství; že v rámci tohoto programu k tomu mohou přispět jak vozidla, tak paliva užívaná k pohonu těchto vozidel;vzhledem k tomu, že směrnice Rady 70/220/EHS [5], která se zabývá opatřeními proti znečišťování ovzduší emisemi znečišťujících látek z motorových vozidel, je jednou ze zvláštních směrnic týkajících se postupu schvalování typu zavedeného směrnicí Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel [6];vzhledem k tomu, že směrnice 70/220/EHS stanoví mezní hodnoty emisí oxidu uhelnatého a nespálených uhlovodíků z motorů těchto vozidel; že tyto mezní hodnoty byly poprvé sníženy směrnicí 74/290/EHS [7] a dále doplněny směrnicí Komise 77/102/EHS [8] o mezní hodnoty pro přípustné emise oxidů dusíku; že mezní hodnoty těchto tří znečišťujících látek byly následně postupně sníženy směrnicemi 78/665/EHS [9], 83/351/EHS [10] a 88/76/EHS [11]; že směrnicí 88/436/EHS [12] byly zavedeny mezní hodnoty pro emise znečišťujících částic ze vznětových motorů a že přísnější evropské normy pro emise plynných znečisťujících látek z motorových vozidel se zdvihovým objemem motoru menším než 1400 cm3 byly zavedeny směrnicí 89/458/EHS [13]; že tyto normy byly rozšířeny na všechny osobní automobily nezávisle na jejich zdvihovém objemu na základě zdokonalené evropské metodiky zkoušek zahrnující mimoměstský jízdní cyklus; že požadavky na snížení emisí způsobených vypařováním a na životnost konstrukčních částí vozidla snižujících emise a dále přísnější normy emisí znečisťujících částic z motorových vozidel se vznětovými motory byly zavedeny směrnicí 91/441/EHS [14]; že se na osobní automobily určené k dopravě více než šesti cestujících nebo s maximální hmotností přesahující 2500 kg, lehká nákladní vozidla a terénní automobily, na něž se vztahuje směrnice 70/220/EHS a pro které do té doby platily méně přísné mezní hodnoty, nyní vztahuje směrnice 93/59/EHS s mezními hodnotami stejně přísnými jako pro osobní automobily, s přihlédnutím ke specifickým podmínkám těchto vozidel;vzhledem k tomu, že práce Komise na tomto poli ukázaly, že nejlepší technická řešení, která má průmysl ve Společenství v současné době k dispozici, se mohou dále zdokonalovat tak, aby umožnila vyhovovat podstatně sníženým mezním hodnotám emisí pro osobní automobily; že navrhované mezní hodnoty budou platit jak pro schvalování nových typů vozidel, tak pro kontroly shodnosti výroby, neboť změněná metoda odběru vzorků a statistického vyhodnocování umožňuje zrušit dovolené odchylky mezních hodnot z dřívějších znění směrnice 70/220/EHS;vzhledem k tomu, že z důvodu zneklidňující míry znečištění prostředí emisemi z motorových vozidel a vzhledem k podílu těchto emisí na vytváření plynů vyvolávajících skleníkový efekt je nezbytné snížit emise, zejména emise CO2, podle závazku přijatého Rámcovou úmluvou o změně klimatu podepsanou v Riu v červnu 1992; že CO2 vzniká spalováním fosilních paliv; že emise CO2 je možno snížit především menší spotřebou paliv; že to vyžaduje pokrok v konstrukci motorů a vozidel a v jakosti paliv; že další návrh Komise vezme všechny tyto faktory v úvahu;vzhledem k tomu, že členským státům by mělo být umožněno prostřednictvím daňových pobídek podpořit uvedení na trh vozidel, která splňují požadavky přijaté na úrovni Společenství, přičemž tyto pobídky musí vyhovovat ustanovením Smlouvy a splňovat určité podmínky umožňující vyhnout se narušení vnitřního trhu; že touto směrnicí není dotčeno právo členských států zahrnout emise znečisťujících látek a jiných látek do základu pro stanovení silniční daně pro motorová vozidla;vzhledem k tomu, že požadavek na předchozí oznámení podle této směrnice neodporuje požadavkům na oznámení podle jiných právních předpisů Společenství, zejména podle čl. 93 odst. 3 Smlouvy;vzhledem k tomu, že Rada by měla do 30. června 1996 přijmout požadavky pro etapu počínající rokem 2000 na základě návrhu, který předloží Komise do 31. prosince 1994, a že cílem tohoto návrhu bude podstatné snížení emisí z motorových vozidel;vzhledem k tomu, že Komise vedla rozsáhlé konzultace se zúčastněnými osobami a tyto konzultace vyvrcholily sympoziem "Emise automobilů 2000" ve dnech 21. a 22. září 1992, které ukázalo, že nynější přístup, zaměřený na emise z výfuku, musí být jedním z prvků pro další etapu následující po zavedení požadavků této směrnice, v rámci mnohostranného přístupu zahrnujícího všechna opatření, která umožní snížení znečišťování ovzduší provozem po pozemních komunikacích; že všechny parametry, o nichž bylo zjištěno, že mají významný vliv na takové znečištění ovzduší, mohou být udány v současné době pouze v podobě seznamu; že Komise provede analýzu hledisek životního prostředí, techniky a efektivnosti nákladů tak, aby do konce prosince 1994 předložila kvantifikované cíle pro opatření Společenství pro rok 2000;vzhledem k tomu, že uskutečnění cíle snížit hladinu emisí z motorových vozidel předpokládá, že Komise při vypracování návrhů opatření, která budou použitelná po roce 2000, a mimo jiné vzhledem k přípravě doplňujících technických opatření podle článku 4 navrhne, pokud to bude nutné, cílové hodnoty, které povedou k dalšímu podstatnému snížení emisí,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1Příloha I směrnice 70/220/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.Článek 21. Od 1. července 1994 nebo, pokud nebude tato směrnice vyhlášena v Úředním věstníku Evropských společenství nejpozději do 31. prosince 1993, od šesti měsíců po jejím vyhlášení použijí členské státy požadavky směrnice 70/220/EHS ve znění této směrnice pro účely čl. 4 odst. 1 a čl. 7 odst. 1 směrnice 70/156/EHS.2. Od 1. ledna 1996 nesmějí členské státy již udělit- ES schválení typu podle čl. 4 odst. 1 směrnice 70/156/EHS, ani- vnitrostátní schválení typu, pokud se nepoužije čl. 8 odst. 2 směrnice 70/156/EHS,pro typ vozidla z hlediska znečišťování ovzduší emisemi, pokud nejsou splněny požadavky směrnice 70/220/EHS ve znění této směrnice.3. Od 1. ledna 1977 členské státy- považují prohlášení o shodě doprovázející podle směrnice 70/156/EHS nová vozidla za neplatná pro účely čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice a- odmítnou registraci, prodej a uvedení do provozu nových vozidel, která nejsou doprovázena prohlášením o shodě podle směrnice 70/156/EHS, pokud se nepoužije čl. 8 odst. 2 směrnice 70/156/EHS,z hlediska znečišťování ovzduší emisemi, pokud nejsou splněny požadavky směrnice 70/220/EHS ve znění této směrnice.Článek 3Členské státy mohou stanovit daňové pobídky pouze pro motorová vozidla, která splňují požadavky směrnice 70/220/EHS ve znění této směrnice. Tyto pobídky musí být v souladu se Smlouvou a musí dále splňovat tyto podmínky:- musí se vztahovat na všechna nová vozidla, která jsou uváděna na trh členského státu a která splňují v předstihu požadavky směrnice 70/220/EHS ve znění této směrnice,- musí skončit ke dni stanovenému v čl. 2 odst. 3, od kterého vstupují v platnost povinné mezní hodnoty emisí pro nová motorová vozidla,- ve vztahu ke každému typu vozidla musí představovat hodnotu výrazně nižší, než jsou skutečné náklady na zařízení potřebná pro dosažení stanovených hodnot a na jejich montáž do vozidla.Komise musí být včas informována o záměrech zavést nebo změnit daňové pobídky podle prvního pododstavce, aby mohla předložit své připomínky.Článek 4Rada v souladu s podmínkami stanovenými ve Smlouvě rozhodne do 30. června 1996 o návrzích na další etapu opatření Společenství proti znečišťování ovzduší emisemi z motorových vozidel, které jí předloží Komise do 31. prosince 1994. Tato opatření budou použitelná od roku 2000.Komise se v těchto návrzích řídí následujícím přístupem:- opatření budou navržena tak, aby svými účinky splňovala požadavky Společenství na kritéria kvality ovzduší a na cíle s tím spojené,- vyhodnotí se poměr nákladů a účinků pro každé opatření; v tomto celkovém vyhodnocení se mimo jiné uváží, jak může přispět ke zlepšení kvality ovzduší- řízení provozu, např. rozdělením nákladů na tvorbu životního prostředí,- rozšíření městské veřejné dopravy,- užití nových technik pohonu (například elektrický pohon) a- užití alternativních paliv (např. biopaliv),- opatření budou odpovídat cílům, o jejichž dosažení se usiluje, a budou pro ně přiměřená.Návrhy, které se budou řídit výše popsaným postupem a jejichž cílem bude podstatné snížení emisí znečišťujících látek z vozidel podle této směrnice, budou obsahovat zejména následující prvky:1. Další zdokonalení požadavků této směrnice:založené na posouzení- potenciálu tradičního motoru a techniky zpracování spalin,- možných zdokonalení zkušební metody, např. pro studený start, startování za nízkých nebo zimních teplot, trvanlivost protiemisních zařízení (např. ve zkouškách shodnosti výroby), emisí způsobených vypařováním,- opatření v oblasti schvalování typu, kterými se podpoří zpřísněné požadavky na kontrolu a údržbu, včetně např. palubních diagnostických systémů,- možností kontrol shody vozidel v provozu,- přiměřené potřeby proi) specifické mezní hodnoty pro HC a NOx jako doplněk k mezní hodnotě součtu jejich hmotností aii) opatření vztahující se na znečišťující látky, které nebyly dosud předmětem omezení.2. Doplňková technická opatření v rámci jednotlivých směrnic, včetně:- zdokonalení jakosti paliva z hlediska emisí nebezpečných látek z vozidel (zejména benzenu),- zpřísnění požadavků na program kontrol a údržby.Snížené mezní hodnoty, které budou předmětem uvedené nové směrnice, nebudou platit pro nová schválení typu před 1. lednem 2000. Rada rozhodne o podmínkách pro udělování daňových pobídek na základě těchto mezních hodnot.Článek 51. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. července 1994, nebo pokud nebude tato směrnice vyhlášena v Úředním věstníku Evropských společenství do 31. prosince 1993, do šesti měsíců od jejího vyhlášení. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.Článek 6Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 23. března 1994.Za Evropský parlamentpředsedaE. KlepschZa RadupředsedaTh. Pangalos[1] Úř. věst. C 56, 26.2.1993, s. 34.[2] Úř. věst. C 201, 26.7.1993, s. 9.[3] Úř. věst. C 112, 20.12.1973, s. 1.[4] Úř. věst. C 138, 17.5.1993, s. 1.[5] Úř. věst. L 76, 6.4.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 93/59/EHS (Úř. věst. L 186, 28.7.1993, s. 21).[6] Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 93/81/EHS (Úř. věst. L 264, 23.10.1993, s. 49).[7] Úř. věst. L 159, 15.6.1974, s. 61.[8] Úř. věst. L 32, 3.2.1977, s. 32.[9] Úř. věst. L 223, 14.8.1978, s. 48.[10] Úř. věst. L 197, 20.7.1983, s. 1.[11] Úř. věst. L 36, 9.2.1988, s. 1.[12] Úř. věst. L 214, 6.8.1988, s. 1.[13] Úř. věst. L 226, 3.8.1989, s. 1.[14] Úř. věst. L 242, 30.8.1991, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHAZMĚNY PŘÍLOH SMĚRNICE 70/220/EHS VE ZNĚNÍ SMĚRNICE 93/59/EHSPŘÍLOHA I1.Bod 3.1 se nahrazuje tímto:"3.1 Žádost o schválení typu vozidla podle článku 3 směrnice 70/156/EHS z hlediska emisí z výfuku, emisí způsobených vypařováním a životnosti zařízení proti znečišťujícím látkám podává výrobce vozidla."2.Bod 4 se nahrazuje tímto:"4. ES SCHVÁLENÍ TYPU4.1 Jsou-li splněny odpovídající požadavky, udělí se schválení typu podle čl. 4 odst. 3 směrnice 70/156/EHS.4.2 Vzor certifikátu ES schválení typu je uveden v příloze IX."3.V bodě 5.3.1.4:Názvy sloupců a první řádek tabulky pro vozidla kategorie M se nahrazují tímto:"Kategorie vozidla | Referenční hmotnost RM (kg) | Mezní hodnoty |Hmotnost CO L (g/km) | Součet hmotností HC a NOx L2 (g/km) | Hmotnost částic L3 (g/km) |Zážehové motory | Vznětové motory | Zážehové motory | Vznětové motory | Vznětové motory |M | všechny | 2,2 | 1,0 | 0,5 | 0,7 | 0,08 |+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/3/ES ze dne 11. března 2009 , kterou se mění směrnice Rady 80/181/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se jednotek měření (Text s významem pro EHP )

text:
               7.5.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 114/10

      SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2009/3/ES
   ze dne 11. března 2009,
   kterou se mění směrnice Rady 80/181/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se jednotek měření
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Rady 80/181/EHS (3) vyžaduje, aby Spojené království a Irsko stanovily datum pro ukončení výjimek tam, kde se stále používají v souvislosti s jednotkami měření známými jako „pinta“ v případě mléka ve vratných lahvích a čepovaného piva a jablečného vína, „míle“ v případě dopravních značek a označení rychlosti a „trojská unce“ v případě transakcí s drahými kovy. Zkušenost nicméně ukázala, že vzhledem k místní povaze těchto výjimek a omezenému počtu dotčených produktů by zachování těchto výjimek nemělo vést ke vzniku žádné necelní překážky obchodu, a v důsledku toho již není zapotřebí tyto výjimky ukončovat.

               (2)

               Je vhodné upřesnit, že oblast působnosti směrnice 80/181/EHS je v souladu s cíli uvedenými v článku 95 Smlouvy a není omezena na žádnou konkrétní oblast činnosti Společenství.

               (3)

               Směrnice 80/181/EHS povoluje používání doplňkových indikací vedle zákonných jednotek stanovených v kapitole I přílohy uvedené směrnice do 31. prosince 2009. Nicméně aby se zamezilo vytváření překážek pro podniky ve Společenství vyvážející zboží do některých třetích zemí, které požadují, aby byly produkty označeny jinými jednotkami, než jaké jsou stanoveny v kapitole I, je vhodné zachovat povolení používat doplňkové indikace.

               (4)

               Směrnice 80/181/EHS podporuje bezproblémové fungování vnitřního trhu prostřednictvím úrovně harmonizace jednotek měření, které stanoví. V této souvislosti je vhodné, aby Komise sledovala vývoj trhu týkající se uvedené směrnice a jejího provádění, zejména pokud jde o možné překážky fungování vnitřního trhu a další harmonizaci, které je k překonání těchto překážek zapotřebí.

               (5)

               Je vhodné, aby Komise nadále intenzivně usilovala v rámci svých obchodních vztahů se třetími zeměmi, včetně Transatlantické hospodářské rady, o to, aby na trzích třetích zemí byly přijímány produkty označené pouze v jednotkách Mezinárodní soustavy jednotek (SI).

               (6)

               Doplňkové indikace by rovněž mohly umožnit postupné a bezproblémové zavedení nových metrických jednotek, které mohou být vypracovány na mezinárodní úrovni.

               (7)

               V roce 1995 rozhodla Všeobecná konference pro váhy a míry o vyřazení třídy doplňkových jednotek SI jako samostatné třídy v SI a o výkladu jednotek „radián“ a „steradián“ jako bezrozměrných odvozených jednotek SI, jejichž názvy a značky mohou, ale nemusí být použity při vyjádření ostatních odvozených jednotek SI, jak je to vhodné.

               (8)

               Všeobecná konference pro váhy a míry v roce 1999 přijala v rámci SI jednotku katalytické aktivity „katal“, jejíž značka je „kat“, jako jednotku SI. Tato nová harmonizovaná jednotka SI měla zajistit ucelenou a jednotnou indikaci jednotek měření v oblastech lékařství a biochemie a v důsledku toho odstranit veškerá rizika nedorozumění pramenící z používání neharmonizovaných jednotek.

               (9)

               Všeobecná konference pro váhy a míry přijala v roce 2007 za účelem odstranění jednoho z hlavních zdrojů zjištěných rozdílů mezi různými realizacemi trojného bodu vody poznámku k definici jednotky „kelvin“. „Kelvin“ je definován jako díl termodynamické teploty trojného bodu vody. Poznámka odkazuje na vodu se specifickým izotopickým složením.

               (10)

               Vzhledem k tomu, že se akr již pro účely evidence pozemků ve Spojeném království a Irsku nepoužívá, není zapotřebí v tomto ohledu stanovovat výjimku.

               (11)

               Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (4) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.

               (12)

               Směrnice 80/181/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
   Článek 1
   Změny
   Směrnice 80/181/EHS se mění takto:

               1)

               v článku 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:

                           „b)

                           jednotky uvedené v kapitole II přílohy pouze v těch členských státech, v nichž byly povoleny dne 21. dubna 1973;“;

               2)

               v článku 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

                           „a)

                           Povinnosti vyplývající z článku 1 se týkají používaných měřicích přístrojů, prováděných měření a indikací veličiny vyjádřených v jednotkách měření.“;

               3)

               v článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Použití doplňkových indikací se povoluje.“;

               4)

               vkládá se nový článek, který zní:
               „Článek 6b
               Komise sleduje s ohledem na bezproblémové fungování vnitřního trhu a mezinárodního obchodu vývoj trhu týkající se této směrnice a jejího provádění a předloží do 31. prosince 2019 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tomto vývoji spolu s případnými návrhy.“;

               5)

               příloha se mění takto:

                           a)

                           v kapitole I bodě 1.1 se odstavec nazvaný „Jednotka termodynamické teploty“ nahrazuje tímto:
                           „Jednotka termodynamické teploty
                           Kelvin, jednotka termodynamické teploty, je 1/273,16 termodynamické teploty trojného bodu vody.
                           Tato definice odkazuje na vodu s izotopickým složením vymezeným těmito podíly látkového množství: 0,00015576 mol 2H na mol 1H, 0,0003799 mol 17O na mol 16O a 0,0020052 mol 18O na mol 16O.
                           (13. CGPM (1967) usnesení 4 a 23. CGPM (2007) usnesení 10)“;

                           b)

                           v kapitole I bodě 1.1.1 se název nahrazuje tímto:

                           c)

                           v kapitole I bodě 1.2 se nadpis nahrazuje tímto:

                           d)

                           v kapitole I se zrušuje bod 1.2.1;

                           e)

                           v kapitole I se body 1.2.2 a 1.2.3 nahrazují tímto:
                           „1.2.2   Obecné pravidlo pro odvozené jednotky SI
                           Jednotky odvozené systematicky ze základních jednotek SI jsou vyjádřeny jako algebraické výrazy ve tvaru součinů mocnin základních jednotek SI s číselným faktorem rovným 1.
                           1.2.3   Odvozené jednotky SI se zvláštními názvy a značkami

                                       Veličina

                                       Jednotka

                                       Vyjádření

                                       Název

                                       Značka

                                       V jiných jednotkách SI

                                       Pomocí základních jednotek SI

                                       Rovinný úhel

                                       radian

                                       rad

                                       m · m–1

                                       Prostorový úhel

                                       steradian

                                       sr

                                       m2 · m–2

                                       Frekvence

                                       hertz

                                       Hz

                                       s–1

                                       Síla

                                       newton

                                       N

                                       m · kg · s–2

                                       Tlak, napětí

                                       pascal

                                       Pa

                                       N · m–2

                                       m–1 · kg · s–2

                                       Energie, práce; množství tepla

                                       joule

                                       J

                                       N · m

                                       m2 · kg · s–2

                                       Výkon (5), zářivý tok

                                       watt

                                       W

                                       J · s–1

                                       m2 · kg · s–3

                                       Množství elektrické energie, elektrický náboj

                                       coulomb

                                       C

                                       s · A

                                       Elektrický potenciál, potenciálový rozdíl, elektromotorická síla

                                       volt

                                       V

                                       W · A–1

                                       m2 · kg · s–3 · A–1

                                       Elektrický odpor

                                       ohm

                                       Ω

                                       V · A–1

                                       m2 · kg · s–3 · A–2

                                       Vodivost

                                       siemens

                                       S

                                       A · V–1

                                       m–2 · kg–1 · s3 · A2

                                       Kapacita

                                       farad

                                       F

                                       C · V–1

                                       m–2 · kg–1 · s4 · A2

                                       Magnetický tok

                                       weber

                                       Wb

                                       V · s

                                       m2 · kg · s–2 · A–1

                                       Magnetická indukce

                                       tesla

                                       T

                                       Wb · m–2

                                       kg · s–2 · A–1

                                       Indukčnost

                                       henry

                                       H

                                       Wb · A–1

                                       m2 · kg · s–2 · A–2

                                       Světelný tok

                                       lumen

                                       lm

                                       cd · sr

                                       cd

                                       Osvětlení

                                       lux

                                       lx

                                       lm · m–2

                                       m–2 · cd

                                       Aktivita (radionuklidu)

                                       becquerel

                                       Bq

                                       s–1

                                       Absorbovaná dávka, měrná (hmotnostní) sdělená energie, kerma, index absorbované dávky

                                       gray

                                       Gy

                                       J · kg–1

                                       m2 · s–2

                                       Dávkový ekvivalent

                                       sievert

                                       Sv

                                       J · kg–1

                                       m2 · s–2

                                       Katalytická aktivita

                                       katal

                                       kat

                                       mol · s–1

                                 Jednotky odvozené ze základních jednotek SI je možné vyjádřit pomocí jednotek uvedených v kapitole I.
                           Zejména odvozené jednotky SI lze vyjádřit pomocí speciálních názvů a značek uvedených v tabulce výše; například jednotku SI dynamické viskozity je možné vyjádřit jako m–1 · kg · s–1 or N · s · m–2 or Pa · s.“;

                           f)

                           v kapitole II se v tabulce zrušuje tento řádek:

                                       „Evidence pozemků

                                       acre

                                       1 ac = 4 047 m2

                                       ac“

                           g)

                           V kapitole II se poslední věta nahrazuje tímto: „Jednotky uvedené v této kapitole je možné kombinovat navzájem nebo s jednotkami uvedenými v kapitole I, čímž se vytvoří složené jednotky.“

         Článek 2
   Provedení
   1.   Členské státy přijmou a zveřejní do 31. prosince 2009 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.
   Budou tyto předpisy používat od 1. ledna 2010.
   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
   2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 3
   Vstup v platnost
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Určení
   Tato směrnice je určena členským státům.

      Ve Štrasburku dne 11. března 2009.

            Za Evropský parlament

            předseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            předseda

         A. VONDRA

      (1)  Úř. věst. C 120, 16.5.2008, s. 14.

      (2)  Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 29. listopadu 2007 (Úř. věst. C 297 E, 20.11.2008, s. 105), společný postoj Rady ze dne 18. listopadu 2008 (Úř. věst. C 330 E, 30.12.2008, s. 1) a postoj Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2008 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (3)  Úř. věst. L 39, 15.2.1980, s. 40.

      (4)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (5)  Speciální názvy pro jednotky výkonu: název volt-ampér (značka ‚VA‘), je-li použit, vyjadřuje zdánlivý výkon střídavého elektrického proudu, a var (značka ‚var‘), je-li použit, vyjadřuje jalový elektrický výkon. Jednotka var není zahrnuta v usneseních CGPM.


title: Směrnice Evropského parlamentu a rady 2000/69/ES ze dne 16. listopadu 2000 o mezních hodnotách pro benzen a oxid uhelnatý v ovzduší

text:
Důležité právní upozornění

|

32000L0069

Úřední věstník L 313 , 13/12/2000 S. 0012 - 0021

		Směrnice Evropského parlamentu a rady 2000/69/ESze dne 16. listopadu 2000o mezních hodnotách pro benzen a oxid uhelnatý v ovzdušíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],po konzultaci s Výborem regionů,v souladu s postupem podle článku 251 Smlouvy [3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Na základě zásad stanovených v článku 174 Smlouvy předpokládá program Evropského společenství pro politiku a opatření týkající se životního prostředí a udržitelného rozvoje (pátý akční program pro životní prostředí) [4] doplněný rozhodnutím č. 2179/98/ES Evropského parlamentu a Rady [5] o jeho přezkoumání, zejména změny právních předpisů o látkách znečišťujících ovzduší. Program doporučuje stanovit dlouhodobé cíle týkající se kvality ovzduší. Článek 174 Smlouvy požaduje, aby se ve vztahu k ochraně lidského zdraví a životního prostředí uplatňovala zásada předběžné opatrnosti.(2) Článek 152 Smlouvy stanoví, že požadavky na ochranu zdraví mají tvořit součást jiných přístupů Společenství. Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. p) Smlouvy stanoví, že činnosti Společenství mají zahrnovat příspěvek k dosažení vysokého stupně ochrany zdraví.(3) Podle čl. 4 odst. 5 směrnice Rady 96/62/ES ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší [6] má Rada přijmout právní předpisy podle odstavce 1 a ustanovení podle odstavců 3 a 4 uvedeného článku.(4) Směrnice 96/62/ES požaduje, aby byly vypracovány akční plány pro oblasti, v nichž koncentrace znečišťujících látek v ovzduší přesahují mezní hodnoty včetně všech dočasných uplatnitelných mezí tolerance s cílem zajistit splnění mezních hodnot ve stanovených termínech.(5) Směrnice 96/62/ES stanoví, že číselné mezní hodnoty mají být založeny na výsledcích práce mezinárodních vědeckých skupin činných v tomto oboru. Komise má při přezkoumávání základů pro stanovení mezních hodnot a prahových hodnot přihlížet k nejnovějším výsledkům vědeckého výzkumu v příslušných oblastech epidemiologie a ekologických výzkumů a k nejnovějším pokrokům metrologie.(6) Opatření nezbytná pro provádění této směrnice je potřebné přijmout v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [7].(7) Změny nezbytné pro přizpůsobení vědeckotechnickému pokroku se mohou týkat výlučně kritérií a měřicích metod pro posouzení koncentrací benzenu a oxidu uhelnatého nebo podrobných ujednání o zasílání informací Komisi a nemusí mít přímý nebo nepřímý vliv na změnu mezních hodnot.(8) Mezní hodnoty stanovené v této směrnici představují minimální požadavky; podle článku 176 Smlouvy mohou členské státy ponechat nebo zavádět zesílená ochranná opatření; přísnější mezní hodnoty se mohou zavádět zejména na ochranu zdraví obzvláště zranitelných skupin obyvatelstva, jako jsou děti a hospitalizovaní pacienti. Každý členský stát může požadovat, aby mezní hodnoty byly dodržovány k dřívějšímu datu, než stanoví tato směrnice.(9) Benzen je lidský genotoxický karcinogen a žádnou prahovou hodnotu, pod kterou neohrožuje lidské zdraví, nelze stanovit.(10) Pokud je však obtížné dosáhnout mezní hodnoty stanovené touto směrnicí pro benzen z důvodu rozptylových charakteristik specifických pro danou lokalitu nebo rozhodujících klimatických podmínek v dané lokalitě a jestliže by uplatňování opatření vedlo k vážným sociálně hospodářským problémům, mohou členské státy za zvláštních podmínek požádat Komisi o prodloužení termínu.(11) Pro usnadnění přezkoumání této směrnice v roce 2004 by Komise a členské státy měly zvážit podporu výzkumu, aby se usnadnilo přezkoumání této směrnice v roce 2004, Komise a členské státy by měly uvažovat o podpoře výzkumu účinků benzenu a oxidu uhelnatého zaměřeného též na znečištění ovzduší v uzavřených či venkovních prostorách.(12) Pro posouzení kvality ovzduší s ohledem na získání údajů srovnatelných v rámci Společenství mají zásadní význam normalizované, přesné měřicí techniky a společná kritéria pro volbu umístění měřicích stanic.(13) Informace o koncentracích benzenu a oxidu uhelnatého by měly být zasílány Komisi formou pravidelných zpráv.(14) Veřejnost by měla mít snadný přístup k aktuálním informacím o koncentracích benzenu a oxidu uhelnatého v ovzduší,PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:Článek 1CíleCíli této směrnice jsou:a) stanovení mezních hodnot koncentrací benzenu a oxidu uhelnatého v ovzduší za účelem vyvarování se, předcházení nebo snížení škodlivého působení na lidské zdraví a životní prostředí jako celek;b) posouzení koncentrací benzenu a oxidu uhelnatého v ovzduší na základě jednotných metod a kritérií;c) získání vhodných informací o koncentracích benzenu a oxidu uhelnatého v ovzduší a zajištění, aby tyto údaje byly zpřístupněny veřejnosti;d) udržení kvality ovzduší tam, kde je dobrá, a zlepšení kvality ovzduší v ostatních případech s ohledem na benzen a oxid uhelnatý.Článek 2DefinicePoužívají se definice uvedené v článku 2 směrnice 96/62/ES.Pro účely této směrnice se rozumía) "horním prahem posouzení" hodnota podle přílohy III, pod nímž lze podle čl. 6 odst. 3 směrnice 96/62/ES použít kombinaci měření a modelování k posouzení kvality ovzduší;b) "dolním prahem posouzení" hodnota podle přílohy III, pod nímž podle čl. 6 odst. 4 směrnice 96/62/ES stačí k posouzení kvality ovzduší použít jen modelování nebo technik objektivního odhadu;c) "stacionárním měřením" měření prováděná podle čl. 6 odst. 5 směrnice 96/62/ES.Článek 3Benzen1. Členské státy učiní nezbytná opatření k zajištění toho, že koncentrace benzenu v ovzduší posuzované podle článku 5 nepřekročí mezní hodnoty podle přílohy I, a to podle termínů v uvedené příloze.Mez tolerance stanovená v příloze I se uplatní podle článku 8 směrnice 96/62/ES.2. Pokud je obtížné splnit mezní hodnoty podle přílohy I z důvodu rozptylových charakteristik specifických pro danou lokalitu nebo rozhodujících klimatických podmínek, jako jsou nízká rychlost větru nebo podmínky podporující vypařování, a pokud by provedení opatření mělo vyústit do vážných sociálně-ekonomických problémů, může členský stát požádat o časově omezené prodloužení termínu. Postupem podle čl. 12 odst. 2 směrnice 96/62/ES může Komise na žádost členského státu a aniž je dotčen čl. 8 odst. 3 této směrnice poskytnout jednorázové prodloužení termínu trvající až 5 let, pokud dotyčný členský stát:- označí příslušné zóny nebo aglomerace,- předloží nezbytné zdůvodnění žádosti o prodloužení termínu,- prokáže, že již přijal veškerá přiměřená opatření ke snížení koncentrací příslušných znečišťujících látek a ke zmenšení oblasti, ve které byla mezní hodnota překročena, a- nastíní budoucí vývoj s ohledem na opatření, která přijme podle čl. 8 odst. 3 směrnice 96/62/ES.Mezní hodnota pro benzen, která bude povolena v prodlouženém období, však nesmí přesáhnout 10 μg/m3.Článek 4Oxid uhelnatýČlenské státy učiní nezbytná opatření k zajištění toho, že koncentrace oxidu uhelnatého v ovzduší posuzované podle článku 5 nepřekročí mezní hodnoty podle přílohy II, a to podle termínů v uvedené příloze.Mez tolerance stanovená v příloze II se uplatní podle článku 8 směrnice 96/62/ES.Článek 5Posouzení koncentrací1. Dolní a horní prahy posouzení pro benzen a oxid uhelnatý jsou hodnoty, které jsou uvedeny v oddíle 1 přílohy III.Klasifikace každé zóny nebo aglomerace podle článku 6 směrnice 96/62/EHS se přezkoumá nejpozději každých 5 let postupem stanoveným v oddílu II přílohy III této směrnice. Při výrazných změnách činností významných pro koncentrace benzenu nebo oxidu uhelnatého se klasifikace se přezkoumá dříve.2. Kritéria pro určení polohy míst odběru vzorků pro měření benzenu a oxidu uhelnatého v ovzduší jsou stanovena v příloze IV. V příloze V je stanoven minimální počet míst odběru vzorků pro stacionární měření koncentrace každé příslušné znečišťující látky, která je třeba zřídit v každé zóně nebo aglomeraci, ve které se vyžaduje stacionární měření, pokud se údaje o koncentracích v zóně nebo aglomeraci získávají výhradně měřením.3. V zónách nebo aglomeracích, v nichž se údaje ze stacionárního měření doplňují údaji z jiných zdrojů, jako jsou emisní inventury, orientační měření a modelování kvality ovzduší, musí počet stacionárních měřicích stanic, který se má zřídit, a prostorové rozlišení ostatních technik dostačovat pro zjišťování koncentrací znečišťujících látek podle oddílu I přílohy IV a oddílu I přílohy VI.4. Pro zóny a aglomerace, pro něž se nepožadují žádná měření, lze užít modelování nebo techniky objektivního odhadu.5. Referenční metody pro rozbor a odběr vzorků benzenu a oxidu uhelnatého jsou stanoveny podle oddílů I a II přílohy VII. Oddíl III přílohy VII určí referenční techniky pro modelování ovzduší, pokud budou dostupné.6. Termín, do kterého členské státy uvědomí Komisi o metodách použitých pro předběžné posouzení kvality ovzduší podle písm. d) čl. 11 odst. 1 směrnice 96/62/ES, je stanoven v článku 10 této směrnice.7. Změny nezbytné pro přizpůsobení tohoto článku a příloh III až VII vědeckotechnického pokroku se přijímají postupem podle čl. 6 odst. 2, ale nemusí vést k žádným přímým nebo nepřímým změnám mezních hodnot.Článek 6Výbor1. Komisi je nápomocen výbor uvedený v čl. 12 odst. 2 směrnice 96/62/ES (dále jen "výbor").2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 7Informování veřejnosti1. Členské státy zajistí, aby veřejnosti a příslušným organizacím, jako jsou organizace na ochranu životního prostředí, spotřebitelské svazy, zájmová zastoupení citlivých skupin obyvatel, a jiným příslušným orgánům zabývajícím se ochranou zdraví, byly například prostřednictvím rozhlasu, tisku, oznamovacích tabulí počítačových sítí, teletextu, telefonu nebo faxu systematicky poskytovány aktuální informace o koncentracích benzenu a oxidu uhelnatého v ovzduší.Údaje o koncentracích benzenu v ovzduší a o průměrných hodnotách za posledních 12 měsíců se aktualizují minimálně jednou za tři měsíce, a pokud je to možné, aktualizují se každý měsíc. Údaje o koncentracích oxidu uhelnatého v ovzduší vyjádřené jako klouzavý průměr za osm hodin se aktualizují minimálně jednou denně, a pokud je to možné, aktualizují se každou hodinu.Informace uvedené v druhém pododstavci musí přinejmenším udávat každé překročení uvedených mezních hodnot koncentrací za dobu průměrování uvedenou v přílohách I a II. Musí také obsahovat krátké posouzení, pokud jde o mezní hodnoty a příslušné informace o účincích na zdraví.2. Jsou-li veřejnosti zpřístupněny plány nebo programy podle čl. 8 odst. 3 směrnice 96/62/ES, zpřístupňuje je členský stát i organizacím uvedeným v odstavci 1. To zahrnuje rovněž dokumentaci požadovanou podle bodu II přílohy VI této směrnice.3. Informace poskytované veřejnosti a organizacím podle odstavců 1 a 2 musí být jasné, srozumitelné a přístupné.Článek 8Zpráva a přezkoumání1. Nejpozději do 31. prosince 2004 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zkušenostech při uplatňování této směrnice, zejména o nejnovějších výsledcích vědeckých výzkumů týkajících se účinků působení na lidské zdraví, přičemž zvláštní pozornost se věnuje citlivým skupinám obyvatelstva, o ekosystémech vystavených účinkům benzenu a oxidu uhelnatého a o technickém vývoji včetně pokroku dosaženého v metodách měření a jiných způsobech posouzení koncentrací benzenu a oxidu uhelnatého v ovzduší.2. Pokud jde o benzen a oxid uhelnatý, zohlední zpráva zmíněná v odstavci 1 především:a) současnou kvalitu a trendy ovzduší do roku 2010 a po tomto roce;b) možnosti dalších snížení znečišťujících emisí ze všech příslušných zdrojů, přičemž se bere v úvahu technická proveditelnost a efektivnost nákladů;c) vazby mezi znečišťujícími látkami a možnostmi uplatnění společné strategie pro dosažení cílů týkajících se kvality ovzduší a souvisejících cílů Společenství;d) současné a budoucí požadavky na informování veřejnosti a výměnu informací mezi členskými státy a Komisí;e) zkušenosti získané při provádění této směrnice v členských státech, včetně zejména podmínek stanovených v příloze IV, za kterých se měření uskutečnilo.3. S ohledem na zachování vysokého stupně ochrany lidského zdraví a životního prostředí může být zpráva podle odstavce 1 doprovázena návrhy na změnu této směrnice, která by mohla dále prodloužit harmonogram splnění mezních hodnot pro benzen stanovených v příloze I a kterou lze schválit podle čl. 3 odst. 2.Článek 9SankceČlenské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých podle této směrnice. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.Článek 10Provádění1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 13. prosince 2002. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 11Vstup v platnostTato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 12UrčeníTato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 16. listopadu 2000.Za Evropský parlamentpředsedkyněN. FontaineZa RadupředsedaR. Schwartzenberg[1] Úř. věst. C 53, 24.2.1999, s.8.[2] Úř. věst. C 138, 18.5.1999, s. 42.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 2. prosince (Úř. věst. C 194, 11.7.2000, s.56), společný postoj Rady ze dne 10. dubna 2000 (Úř. věst. C 195, 11.7.2000, s. 1) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. července 2000 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne 24. října 2000.[4] Úř. věst. C 138, 17.5.1993, s. 5.[5] Úř. věst. L 275, 10.10.1998, s. 1.[6] Úř. věst. L 296, 21.11.1996, s. 55.[7] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IMEZNÍ HODNOTA PRO BENZENMezní hodnota musí být vyjádřena v μg/m3 za normální teploty 293 K a tlaku 101,3 kPa.| Průměrovací doba | Mezní hodnota | Mez tolerance | Termín splnění mezní hodnoty |Mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví | Kalendářní rok | 5 μg/m3 | 5 μg/m3 (100 %) dne 13. prosince 2000 snižující se do 1. ledna 2003 a potom každý 12 měsíců o 1 μg/m3 až na 0 % do 1. ledna 2010. | 1. ledna 2010 |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIMEZNÍ HODNOTA PRO OXID UHELNATÝMezní hodnota musí být vyjádřena v mg/m3 za normální teploty 293 K a tlaku 101,3 kPa.| Průměrovací doba | Mezní hodnota | Mez tolerance | Termín splnění mezní hodnoty |Mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví | Maximální denní 8hodinový průměr | 10 mg/m3 | 10 mg/m3 dne 13. prosince 2000 snižující se do 1. ledna 2003 a potom každý 12 měsíců o 2 mg/m3 až na 0 % do 1. ledna 2005. | 1. ledna 2005 |Maximální denní 8hodinová průměrná koncentrace se stanoví posouzením 8hodinových klouzavých průměrů počítaných z hodinových údajů a aktualizovaných každou hodinu. Každý takto vypočítaný 8hodinový průměr se přiřadí ke dni, v kterém končí, tj. první doba výpočtu průměru pro kterýkoli jeden den je doba od 17.00 předchozího dne do 01.00 daného dne; poslední doba výpočtu průměru pro kterýkoli jeden den je doba od 16.00 do 24.00 daného dne.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIISTANOVENÍ POŽADAVKŮ PRO POSOUZENÍ KONCENTRACE BENZENU A OXIDU UHELNATÉHO V OVZDUŠÍ V ZÓNĚ NEBO AGLOMERACII. Horní a dolní práh posouzeníUplatní se následující horní a dolní prahy posouzení:a) Benzen| Roční průměr |Horní práh posouzení | 70 % mezní hodnoty (3,5 μg/m3) |Dolní práh posouzení | 40 % mezní hodnoty (2 μg/m3) |b) Oxid uhelnatý| 8hodinový průměr |Horní práh posouzení | 70 % mezní hodnoty (7 mg/m3) |Dolní práh posouzení | 50 % mezní hodnoty (5 mg/m3) |II. Určení překročení horního a dolního prahu posouzeníPřekročení horního a dolního prahu posouzení se zjišťuje na základě koncentrace během předcházejících pěti let, pokud jsou k dispozici dostatečné údaje. Práh posouzení se považuje za překročený, pokud byl překročen během alespoň třech jednotlivých let z uvedených pěti let.Pokud jsou k dispozici údaje za dobu kratší než pět let, mohou členské státy výsledky krátkodobých měřicích kampaní během roční doby a na místech, která jsou pravděpodobně typická pro nejvyšší hodnoty znečišťujících látek, spojit s informací z emisních inventur a modelů za účelem zjištění překročení horního a dolního prahu posouzení.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVUMÍSTĚNÍ MÍST ODBĚRU VZORKŮ PRO MĚŘENÍ KONCENTRACE BENZENU A OXIDU UHELNATÉHO V OVZDUŠÍPro stacionární měření se uplatní následující kritéria:I. Kritéria pro umístění měření charakterizují územní celkyMísta odběru vzorků, na nichž se provádí měření k ochraně lidského zdraví, by měla být umístěna tak, aby:(i) poskytovala údaje o oblastech uvnitř zón a aglomerací, v nichž se vyskytuje nejvyšší koncentrace, jimž bude obyvatelstvo pravděpodobně přímo nebo nepřímo vystaveno po dobu významnou ve vztahu k průměrované době dotyčných mezních hodnot;(ii) poskytovala údaje o koncentracích v jiných oblastech uvnitř zón a aglomerací, které jsou reprezentativní pro expozici obyvatelstva.Místa odběru vzorků by obecně měla být umístěna tak, aby se zamezilo měření velmi malých mikroprostředí v jejich bezprostřední blízkosti. Jako obecná zásada platí, že místo odběru vzorků by mělo být položeno tak, aby bylo reprezentativní pro kvalitu ovzduší v okolí nejméně 200 m2 při odběru vzorků v dopravních zónách a několik čtverečních kilometrů při odběrech vzorků pro městské prostředí.Místa odběru vzorků by měla být pokud možno reprezentativní i pro podobné lokality, které neleží v jejich bezprostřední blízkosti.Je třeba brát ohled na to, že pokud je to třeba pro ochranu lidského zdraví, měla by místa odběru vzorků být umístěna na ostrovech.II. Kritéria pro umístění měření charakterizující lokalityPokud je to prakticky možné, měl by se brát ohled na tyto obecné zásady:- proud vzduchu kolem vstupu měření nesmí být omezen a v blízkosti odběrového měření nesmí být žádné překážky ovlivňující proud vzduchu (měřicí sonda musí být zpravidla vzdálena několik metrů od budov, balkonů, stromů a jiných překážek a minimálně 0,5 m od nejbližší budovy v případě měřicích bodů reprezentujících kvalitu ovzduší v obytném území),- obecně by vstup měření měl být umístěn ve výšce mezi 1,5 m (dýchací zóna) a 4 m nad zemí. Za určitých okolností může být zapotřebí vyšší poloha vstupu měření (až 8 m). Výše položený vstup měření může být rovněž vhodný, je-li měřicí stanice reprezentativní pro velké území,- vstup měření nesmí být umístěn v těsné blízkosti zdrojů, aby bylo zamezeno přímému vlivu emisí nesmísených s okolním vzduchem,- odváděcí potrubí měřicí stanice musí být položeno tak, aby bylo zamezeno opětnému vstupu odpadního plynu do vstupu měření,- měřicí stanice pro měření v dopravních zónách by měly:- se zřetelem na všechny znečišťující látky být vzdáleny nejméně 25 m od velkých křižovatek a nejméně 4 m od středu nejbližšího dopravního pruhu,- pro měření oxidu dusičitého být vzdáleny nanejvýš 5 m od okraje vozovky,- pro měření benzenu být umístěny tak, aby byly reprezentativní pro kvalitu ovzduší v blízkosti obytného území.Podle okolností je třeba brát ohled rovněž na následující faktory:- rušivé zdroje,- zabezpečení proti vnějším zásahům,- přístupnost,- elektrické napájení a telekomunikační vedení,- viditelnost měřicích stanic ve vztahu k okolí,- bezpečnost veřejnosti a provozního personálu,- vhodnost sloučení měřicích stanic pro různé znečišťující látky,- požadavky územního plánování.III. Dokumentace a přezkoumání volby stanovištěPostupy pro volbu stanoviště je třeba ve fázi zařazování úplně zdokumentovat, např. fotografiemi okolí v hlavních světových stranách a detailní mapou. Stanoviště by měla být pravidelně kontrolována a opakovaně dokumentována, aby se zajistilo, že kritéria pro volbu stanoviště jsou nadále splněna.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VKRITÉRIA PRO STANOVENÍ POČTU MÍST ODBĚRU VZORKŮ PRO STACIONÁRNÍ MĚŘENÍ KONCENTRACE BENZENU A OXIDU UHELNATÉHO V OVZDUŠÍMinimální počet míst odběru vzorků pro stacionární měření k posouzení dodržování mezních hodnot pro ochranu lidského zdraví v zónách a aglomeracích, v nichž stacionární měření představuje jediný zdroj informací:a) Rozptýlené zdrojeObyvatelstvo aglomerace nebo území (v tisících) | Pokud koncentrace překračuje horní práh posouzení | Pokud maximální koncentrace leží mezi horním a dolním prahem posouzení |0–249 | 1 | 1 |250–499 | 2 | 1 |500–749 | 2 | 1 |750–999 | 3 | 1 |1000–1499 | 4 | 2 |1500–1999 | 5 | 2 |2000–2749 | 6 | 3 |2750–3749 | 7 | 3 |3750–4749 | 8 | 4 |4750–5999 | 9 | 4 |≥ 6000 | 10 | 5 |b) Bodové zdrojeK posouzení znečištění ovzduší v bezprostřední blízkosti bodových zdrojů by se počet míst odběru vzorků pro stacionární měření měl vypočítat s ohledem na hustotu emisí, pravděpodobný rozptyl látek znečišťujících ovzduší a možné vystavení obyvatelstva zvýšeným koncentracím.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VICÍLE JAKOSTI ÚDAJŮ A SESTAVENÍ VÝSLEDKŮ POSOUZENÍ KVALITY OVZDUŠÍ1. Cíle jakosti údajůNásledující cíle jakosti údajů definované s ohledem na požadovanou přesnost metod posouzení, minimální časové pokrytí a získávání naměřených hodnot slouží jako vodítko pro programy zajišťování jakosti.| Benzen | Oxid uhelnatý |Stacionární měřeníNejistota | 25 % | 15 % |Minimální pořízení údajů | 90 % | 90 % |Minimální časové pokrytí | 35 % pro městské lokality a dopravní zóny (rozloženo v roce tak, aby se pokryly typické klimatické a dopravní podmínky) 90 % pro průmyslové lokality | |Směrná měřeníNejistota | 30 % | 25 % |Minimální pořízení údajů | 90 % | 90 % |Minimální časové pokrytí | 14 % (jednodenní měření provedené namátkově v týdnu v rovnoměrném rozložení v roce nebo v 8 týdnech rovnoměrně rozložených v roce) | 14 % (jedno měření provedené namátkově v týdnu v rovnoměrném rozložení v roce nebo v 8 týdnech rovnoměrně rozložených v roce) |ModelováníNejistota:8hodinové průměry | — | 50 % |roční průměry | 50 % | — |Objektivní odhadNejistota | 100 % | 75 % |Nejistota metod posouzení (v intervalu spolehlivosti 95 %) se vyhodnotí podle zásad v "Příručce k vyjádření nejistoty měření" (ISO 1993) nebo v ISO 5725:1994 nebo jiné rovnocenné příručce. Procentní údaje v tabulce platí pro jednotlivá měření, průměrovaná za příslušné období ve vztahu k mezní hodnotě pro 95 % interval spolehlivosti. Přesnost stacionárních měření by měla být interpretována tak, aby platila v oblasti náležité mezní hodnoty. Než budou přijaty normy Evropského výboru pro normalizaci (Comité Européen de Normalisation, CEN) s podrobnými zkušebními protokoly, bude Komise před přijetím této směrnice vydávat obecné pokyny pro používání vypracované CEN.Pro modelování a objektivní odhad se nejistota definuje jako maximální odchylka naměřených a vypočítaných koncentrací v době uvažované pro mezní hodnotu, přičemž se nebere v úvahu časové rozlišení událostí.Požadavek na minimální pořízení údajů a časové pokrytí nezahrnuje ztráty údajů v důsledku pravidelných kalibrací nebo normální údržby přístrojové techniky.II. Výsledky posouzení kvality ovzdušíPro zóny nebo aglomerace, v nichž se místo měření užívá jiných zdrojů údajů jako doplňujících informací nebo jako jediného prostředku k posouzení kvality ovzduší, jej třeba shromáždit tyto údaje:- popis činnosti použité k posouzení,- použité specifické metody s odkazy na popisy metody,- zdroje údajů a informací,- popis výsledků včetně přesnosti; obzvláště rozsah každé oblasti nebo popřípadě délka silnic v zóně nebo aglomeraci, v nichž koncentrace znečišťujících látek překračují mezní hodnoty plus případné meze tolerance, a všechny zeměpisné oblasti, v nichž koncentrace překračuje horní a dolní práh posouzení,- v případě mezních hodnot, jejichž předmětem je ochrana lidského zdraví, obyvatelstvo pravděpodobně vystavené koncentracím přesahujícím mezní hodnoty.Členské státy by měly, pokud je to možné, sestavovat mapy znázorňující rozložení koncentrací v každé zóně a aglomeraci.III. NormalizaceVýsledky měření benzenu a oxidu uhelnatého se musí uvádět za normální teploty 293 K a tlaku 101,3 kPa.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIIREFERENČNÍ METODY PRO POSOUZENÍ KONCENTRACÍ BENZENU A OXIDU UHELNATÉHOI. Referenční metoda pro odběr vzorků/rozbor benzenuReferenční metodou pro měření benzenu je metoda odběru vzorku čerpáním přes vložku se sorbentem s následným stanovením plynovou chromatografií, kterou v současné době normalizuje CEN. Pokud není normalizovaná metoda CEN k dispozici, mohou členské státy používat vnitrostátní normalizované metody založené na stejném postupu měření.Členský stát může použít jinou metodu, jestliže dotyčný členský stát může prokázat, že jí lze docílit rovnocenných výsledků jako výše uvedenou metodou.II. Referenční metoda pro rozbor oxidu uhelnatéhoReferenční metodou pro měření oxidu uhelnatého je nedisperzní infračervená spektrometrická metoda, kterou v současné době normalizuje CEN. Pokud není normalizovaná metoda CEN k dispozici, mohou členské státy používat vnitrostátní normalizované metody založené na stejném postupu měření.Členský stát může použít jinou metodu, jestliže dotyčný členský stát může prokázat, že jí lze docílit rovnocenných výsledků jako výše uvedenou metodou.III. Referenční techniky modelováníV současné době ještě nelze udat žádné referenční techniky modelování. Změny za účelem přizpůsobení tohoto bodu vědeckému a technickému pokroku se přijímají postupem podle čl. 6 odst. 2.--------------------------------------------------