title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/105/ES ze dne 16. září 2009 týkající se jednoduchých tlakových nádob (Text s významem pro EHP)

text:
               8.10.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 264/12

      SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2009/105/ES
   ze dne 16. září 2009
   týkající se jednoduchých tlakových nádob
   (kodifikované znění)
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Rady 87/404/EHS ze dne 25. června 1987 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se jednoduchých tlakových nádob (3) byla několikrát podstatně změněna (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by uvedená směrnice měla být kodifikována.

               (2)

               Členské státy jsou na svém území odpovědné za zajištění bezpečnosti osob, domácích zvířat a majetku, pokud jde o nebezpečí netěsnosti nebo roztržení jednoduchých tlakových nádob.

               (3)

               V každém členském státě je v závazných předpisech definována zejména úroveň bezpečnosti jednoduchých tlakových nádob uvedením konstrukčních a funkčních charakteristik, podmínek instalace a použití kontrolních postupů před uvedením na trh a po něm. Tyto závazné předpisy nemusí nutně vést k různým úrovním bezpečnosti v jednotlivých členských státech, ale jejich rozdílnost může bránit obchodu uvnitř Společenství.

               (4)

               Tato směrnice by proto měla obsahovat pouze závazné a základní požadavky. Pro usnadnění prokazování shody se základními požadavky je nezbytné mít harmonizované normy na úrovni Společenství, zvláště pokud jde o výrobu, fungování a instalaci jednoduchých tlakových nádob tak, aby výrobky vyhovující těmto harmonizovaným normám bylo možno považovat za výrobky vyhovující základním požadavkům. Tyto normy, harmonizované na úrovni Společenství, jsou zpracovávány soukromoprávními subjekty a měly by si zachovat charakter nezávazných znění. Pro tento účel jsou Evropský výbor pro normalizaci (CEN), Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (Cenelec) a Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI) uznány za subjekty oprávněné k přijímání harmonizovaných norem v souladu s obecnými řídícími zásadami (5) pro spolupráci mezi Komisí, Evropským sdružením volného obchodu (ESVO) a těmito třemi subjekty, které byly podepsány dne 28. března 2003.

               (5)

               Rada již přijala řadu směrnic, jejichž účelem je překonání technických překážek obchodu v souladu se zásadami stanovenými v jejím usnesení ze dne 7. května 1985 o novém přístupu k technické harmonizaci a normalizaci (6). Každá z těchto směrnic stanoví připojování označení „CE“. Komise ve svém sdělení ze dne 15. června 1989 o globálním přístupu k certifikaci a zkoušení (7) navrhla, aby byla vytvořena obecná pravidla pro označení „CE“ v jednotném provedení. Rada ve svém usnesení ze dne 21. prosince 1989 o globálním přístupu k posuzování shody (8) schválila jako řídící zásadu přijetí takového uceleného přístupu ve vztahu k užívání označení „CE“. Dvěma základními prvky nového přístupu, které by měly být uplatňovány, jsou základní požadavky a postupy posuzování shody.

               (6)

               Inspekce dodržování odpovídajících technických předpisů je nutná pro zajištění účinné ochrany uživatelů a třetích osob. Existující postupy inspekce se v jednotlivých členských státech liší. K zamezení vícenásobných inspekcí, které brání volnému pohybu nádob, je nezbytné přijmout v rámci členských států opatření ke vzájemnému uznávání inspekcí. Pro usnadnění vzájemného uznávání inspekcí je nutno v rámci Společenství vypracovat postupy a kritéria pro jmenování subjektů odpovědných za zkoušky, dozor a ověřování.

               (7)

               Označení „CE“ na jednoduchých tlakových nádobách by mělo představovat předpoklad shody s ustanoveními této směrnice, a tudíž by nemělo být nutné při dovozu a uvádění do provozu opakovat již provedené inspekce. Jednoduché tlakové nádoby by mohly přesto představovat nebezpečí. Z tohoto důvodu je nutné vytvořit postup pro omezení tohoto nebezpečí.

               (8)

               Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení zmíněných směrnic ve vnitrostátním právu a jejich použitelnost uvedených v části B přílohy IV,

         PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
   KAPITOLA I

      OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE, UVÁDĚNÍ NA TRH A VOLNÝ POHYB

   Článek 1
   1.   Tato směrnice se vztahuje na jednoduché tlakové nádoby vyráběné sériově.
   2.   Tato směrnice se nevztahuje:

               a)

               na nádoby zvláště navrhované pro jaderné účely, jejichž porucha může způsobit únik radioaktivity;

               b)

               na nádoby zvláště určené k instalaci na plavidlech a letadlech nebo k jejich pohonu;

               c)

               na hasicí přístroje.

         3.   Pro účely této směrnice se rozumí:

               a)

               „jednoduchou tlakovou nádobou“ nebo „nádobou“ každá svařovaná nádoba vystavená vnitřnímu přetlaku většímu než 0,5 bar, určená k jímání vzduchu nebo dusíku, která není vystavována působení plamene.
               Části a příslušenství mající vliv na pevnost tlakové nádoby jsou vyrobeny buď z nelegované ušlechtilé oceli, z nelegovaného hliníku nebo z nevytvrzených slitin hliníku.
               Nádoba se skládá:

                           i)

                           buď z válcové části kruhového průřezu uzavřené vně klenutými nebo plochými dny souosými s válcovou částí,

                           ii)

                           nebo ze dvou souosých klenutých den.

                     Nejvyšší pracovní tlak nádoby není větší než 30 bar a součin tohoto tlaku a objemu nádoby (PS.V) není větší než 10 000 bar.l.
               Nejnižší pracovní teplota není nižší než –50 °C a nejvyšší pracovní teplota není vyšší než 300 °C u nádob z oceli nebo 100 °C u nádob z hliníku nebo ze slitin hliníku;

               b)

               „harmonizovanou normou“ technická specifikace (evropská norma nebo harmonizační dokument) přijatá Evropským výborem pro normalizaci (CEN), Evropským výborem pro normalizaci v elektrotechnice (Cenelec) nebo Evropským institutem pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI), nebo dvěma z těchto subjektů či všemi třemi uvedenými subjekty na základě pověření Komise v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (9) a v souladu s obecnými řídícími zásadami pro spolupráci mezi Komisí, Evropským sdružením volného obchodu (ESVO) a těmito třemi subjekty podepsanou dne 28. března 2003.

         Článek 2
   1.   Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření, aby nádoby mohly být uváděny na trh a do provozu pouze tehdy, neohrozí-li bezpečnost osob, domácích zvířat nebo majetku, jsou-li náležitě instalovány a udržovány a jsou-li používány k určeným účelům.
   2.   Ustanoveními této směrnice nejsou dotčena práva členských států – při dodržení Smlouvy – stanovit požadavky, které považují za nezbytné pro ochranu pracovníků při používání nádob, pokud to neznamená změnu nádob způsobem, který není v této směrnici specifikován.
   Článek 3
   1.   Nádoby, u nichž je součin PS.V větší než 50 bar.l, musí splňovat základní požadavky na bezpečnost uvedené v příloze I.
   2.   Nádoby, u nichž je součin PS.V 50 bar.l nebo menší, musí být vyrobeny podle obecně uznávaných technických pravidel výroby používaných v jednom z členských států a musí být označeny v příloze II v bodu 1, s výjimkou označení „CE“ podle článku 16.
   Článek 4
   Členské státy nesmějí bránit na svém území uvádění na trh a do provozu nádob, které splňují ustanovení této směrnice.
   Článek 5
   1.   Členské státy předpokládají, že nádoby, které jsou opatřeny označením „CE“, jsou ve shodě se všemi ustanoveními této směrnice.
   Shoda nádob s vnitrostátními normami, které přejímají harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie, vytváří předpoklad shody se základními požadavky na bezpečnost stanovenými v příloze I.
   Členské státy zveřejní referenční čísla těchto vnitrostátních norem.
   2.   Členské státy předpokládají, že nádoby, pro něž neexistují normy stanovené v odst. 1 druhém pododstavci nebo u nichž výrobce nepoužil nebo použil pouze částečně tyto normy, splňují základní požadavky na bezpečnost stanovené v příloze I, jestliže po získání certifikátu ES přezkoušení typu byla jejich shoda se schváleným vzorem osvědčena připojením označení „CE“.
   3.   Pokud se na nádoby vztahují jiné směrnice, které se týkají jiných hledisek a v nichž se rovněž stanoví připojení označení „CE“, pak toto označení vyjadřuje, že u dotyčných nádob je předpoklad shody také s ustanoveními těchto jiných směrnic.
   Pokud však jedna nebo několik takových směrnic výrobci dovoluje, aby v průběhu přechodného období zvolil, který režim použije, pak označení „CE“ vyjadřuje shodu pouze se směrnicemi, které výrobce použil. V tomto případě se v dokumentech, upozorněních nebo návodech požadovaných dotyčnými směrnicemi a přiložených k daným nádobám uvede seznam použitých směrnic, jak byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 6
   Pokud má členský stát nebo Komise za to, že harmonizované normy uvedené v čl. 5 odst. 1 nesplňují zcela základní požadavky na bezpečnost stanovené v příloze I, Komise nebo dotyčný členský stát předloží záležitost s udáním důvodů stálému výboru zřízenému článkem 5 směrnice 98/34/ES (dále jen „výbor“).
   Výbor bezodkladně zaujme stanovisko.
   Na základě stanoviska výboru Komise uvědomí členské státy, zda je či není nutné stáhnout tyto normy ze zveřejnění podle čl. 5 odst. 1.
   Článek 7
   1.   Pokud členský stát shledá, že by nádoby opatřené označením „CE“ a užívané v souladu s jejich určeným účelem mohly ohrozit bezpečnost osob, domácích zvířat nebo majetku, přijme veškerá vhodná opatření pro stažení těchto výrobků z trhu nebo pro zákaz či omezení jejich uvádění na trh.
   Členský stát neprodleně uvědomí Komisi o každém takovém opatření s uvedením důvodů svého rozhodnutí a zejména se sdělením, zda je neshoda způsobena:

               a)

               nesplněním základních požadavků na bezpečnost stanovených v příloze I, jestliže nádoba neodpovídá harmonizovaným normám podle čl. 5 odst. 1;

               b)

               nesprávným použitím harmonizovaných norem podle čl. 5 odst. 1;

               c)

               nedostatky v harmonizovaných normách podle čl. 5 odst. 1.

         2.   Komise co nejdříve zahájí konzultace se zúčastněnými stranami. Jestliže Komise po těchto konzultacích zjistí, že opatření podle odstavce 1 jsou oprávněná, neprodleně o tom uvědomí členský stát, který opatření přijal, a ostatní členské státy.
   Pokud rozhodnutí podle odstavce 1 vyplývá z nedostatků v normách, předloží Komise po konzultaci se zúčastněnými stranami záležitost do dvou měsíců výboru, jestliže členský stát, který opatření přijal, na jejich zachování trvá, a zahájí postup stanovený v článku 6.
   3.   Pokud je nádoba, která nevyhovuje daným požadavkům, opatřena označením „CE“, přijme příslušný členský stát vhodná opatření vůči tomu, kdo označení připojil, a uvědomí o tom Komisi a ostatní členské státy.
   4.   Komise zajistí, aby členské státy byly průběžně informovány o průběhu postupu stanoveného v odstavcích 1, 2 a 3 a jeho výsledcích.
   KAPITOLA II

      CERTIFIKACE

      ODDÍL 1

         Postupy certifikace

   Článek 8
   1.   Před výrobou nádob, u kterých je součin PS.V větší než 50 bar.l a které se vyrábějí v souladu s harmonizovanými normami uvedenými v čl. 5 odst. 1, výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství podle své volby:

               a)

               buď informuje inspekční subjekt schválený podle článku 9, který po přezkoumání konstrukční a výrobní dokumentace uvedené v bodu 3 přílohy II vydá certifikát o přiměřenosti této dokumentace potvrzující, že tato dokumentace je vyhovující, nebo

               b)

               předloží vzor nádoby k ES přezkoušení typu podle článku 10.

         2.   Před výrobou nádob, u kterých je součin PS.V větší než 50 bar.l a které se nevyrábějí vůbec nebo se vyrábějí jen částečně v souladu s harmonizovanými normami uvedenými v čl. 5 odst. 1, výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství podrobí vzor nádoby ES přezkoušení typu podle článku 10.
   3.   Nádoby vyrobené v souladu s harmonizovanými normami podle čl. 5 odst. 1 nebo podle schváleného vzoru musí být před uvedením na trh podrobeny:

               a)

               ES ověřování podle článku 11, pokud součin PS.V je větší než 3 000 bar.l;

               b)

               podle volby výrobce, pokud součin PS.V nepřesahuje 3 000 bar.l, ale je větší než 50 bar.l:

                           i)

                           buď ES prohlášení o shodě podle článku 12,

                           ii)

                           nebo ES ověřování podle článku 11.

         4.   Záznamy a korespondence vztahující se k postupům certifikace podle odstavce 1, 2 a 3 musí být vypracovány v úředním jazyce členského státu, v němž je schválený inspekční subjekt usazen, nebo v jazyce přijatém tímto subjektem.
   Článek 9
   1.   Členské státy oznámí Komisi a ostatním členským státům schválené inspekční subjekty, které pověřily prováděním postupů podle čl. 8 odst. 1, 2 a 3, spolu se zvláštními úkoly, jejichž plněním byly tyto subjekty pověřeny, a identifikačními čísly, která jim byla Komisí již dříve přidělena.
   Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie seznam oznámených subjektů s uvedením jejich identifikačních čísel a úkolů, pro které byly oznámeny. Komise zajistí průběžnou aktualizaci tohoto seznamu.
   2.   Členské státy při schvalování subjektů uvedených v odstavci 1 dodržují minimální kritéria stanovená v příloze III.
   3.   Členský stát, který inspekční subjekt schválil, schválení odejme, jestliže zjistí, že subjekt již nesplňuje minimální kritéria stanovená v příloze III.
   Neprodleně o tom uvědomí Komisi a ostatní členské státy.

      ODDÍL 2

         ES přezkoušení typu

   Článek 10
   1.   ES přezkoušení typu je postup, kterým schválený inspekční subjekt zjišťuje a osvědčuje, že vzor nádoby splňuje ustanovení této směrnice, která se na něj vztahují.
   2.   Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce podá u jediného schváleného inspekčního subjektu žádost o ES přezkoušení typu pro vzor nádoby nebo pro vzor představující skupinu nádob. Zplnomocněný zástupce musí být usazen ve Společenství.
   Žádost musí obsahovat:

               a)

               jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce a místo výroby nádob;

               b)

               konstrukční a výrobní dokumentaci stanovenou v bodu 3 přílohy II.

         Spolu se žádostí se předkládá nádoba představující předpokládanou výrobu.
   3.   Schválený inspekční subjekt provede ES přezkoušení typu způsobem uvedeným ve druhém a třetím pododstavci.
   Posoudí nejen konstrukční a výrobní dokumentaci za účelem ověření přiměřenosti, ale také předloženou nádobu.
   Při kontrole nádoby subjekt:

               a)

               ověří, zda nádoba byla vyrobena ve shodě s konstrukční a výrobní dokumentací a zda může být bezpečně používána za předpokládaných pracovních podmínek;

               b)

               provede příslušné kontroly a zkoušky s cílem ověřit, zda nádoba splňuje základní požadavky, které se na ni vztahují.

         4.   Jestliže vzor splňuje ustanovení, která se na něj vztahují, schválený inspekční subjekt vydá certifikát ES přezkoušení typu, který předá žadateli. Certifikát obsahuje závěry přezkoušení, podmínky platnosti a budou k němu připojeny popisy a výkresy nezbytné k identifikaci schváleného vzoru.
   Komise, ostatní schválené inspekční subjekty a další členské státy mohou obdržet kopii certifikátu a na základě odůvodněné žádosti i kopii konstrukční a výrobní dokumentace a protokolů o provedených kontrolách a zkouškách.
   5.   Schválený inspekční subjekt, který odmítne vydat certifikát ES přezkoušení typu, uvědomí ostatní schválené inspekční subjekty.
   Schválený inspekční subjekt, který odejme certifikát ES přezkoušení typu, uvědomí také členský stát, který jej schválil. Tento členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi, přičemž uvede důvody tohoto rozhodnutí.

      ODDÍL 3

         ES ověřování

   Článek 11
   1.   ES ověřování je postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství zajišťuje a prohlašuje, že nádoby, které byly zkontrolovány podle odstavce 3, jsou ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu nebo s konstrukční a výrobní dokumentací uvedenou v bodu 3 přílohy II, pro kterou byl vydán certifikát o přiměřenosti.
   2.   Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby byla ve výrobním procesu zajištěna shoda nádob s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu nebo v konstrukční a výrobní dokumentaci uvedené v bodu 3 přílohy II. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství opatří každou nádobu označením „CE“ a vypracuje prohlášení o shodě.
   3.   Schválený inspekční subjekt provede příslušné kontroly a zkoušky s cílem ověřit shodu nádob s požadavky této směrnice na základě kontroly a zkoušení podle druhého až desátého pododstavce.
   Výrobce předkládá nádoby v podobě stejnorodých dávek a přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval stejnorodost každé vyrobené dávky.
   K těmto dávkám musí být přiložen certifikát ES přezkoušení typu podle článku 10, nebo pokud nádoby nejsou vyráběny podle schváleného vzoru, musí být přiložena konstrukční a výrobní dokumentace uvedená v bodu 3 přílohy II. V takovém případě schválený inspekční subjekt před ES ověřováním tuto dokumentaci přezkoumá a potvrdí její přiměřenost.
   Při kontrole dávky schválený inspekční subjekt zjišťuje, zda byly nádoby vyrobeny a zkontrolovány podle konstrukční a výrobní dokumentace, a provede na každé nádobě z dávky hydraulickou nebo pneumatickou zkoušku shodného účinku při tlaku Ph rovném 1,5násobku výpočtového tlaku k ověření její těsnosti. Použití pneumatické zkoušky je podmíněno schválením bezpečnostních postupů při zkoušce členským státem, v němž se zkoušky provádějí.
   K ověření jakosti svarů dále provede schválený inspekční subjekt zkoušky na zkušebních vzorcích odebraných podle volby výrobce z reprezentativního zkušebního vzorku z výroby nebo z nádoby. Zkoušky se provádí na podélných svarech. Pokud se však pro podélné a obvodové svary používají odlišné metody sváření, musí se zkoušky opakovat i na obvodových svarech.
   U nádob podle bodu 2.1.2 přílohy I se tyto zkoušky na zkušebních vzorcích nahrazují hydraulickou zkouškou na pěti nádobách náhodně vybraných z každé dávky k ověření shody se základními požadavky na bezpečnost stanovenými v bodu 2.1.2 přílohy I.
   Schválený inspekční subjekt u přijatých dávek opatří nebo dá opatřit každou nádobu svým identifikačním číslem a vydá na základě provedených zkoušek písemný certifikát shody. Všechny nádoby z dávky mohou být uvedeny na trh s výjimkou těch, které nevyhověly při hydraulické nebo pneumatické zkoušce.
   Pokud je dávka zamítnuta, schválený inspekční subjekt přijme příslušná opatření, která zabrání uvedení této dávky na trh. V případě častého zamítnutí dávek může schválený inspekční subjekt statistické ověřování pozastavit.
   Výrobce může během výrobního procesu opatřit výrobky na odpovědnost schváleného inspekčního subjektu jeho identifikačním číslem.
   Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce musí být schopen na požádání předložit certifikáty shody vydané schváleným inspekčním subjektem podle sedmého pododstavce.

      ODDÍL 4

         ES prohlášení o shodě

   Článek 12
   1.   Výrobce, který plní povinnosti vyplývající z článku 13, opatří označením „CE“ podle článku 16 nádoby, o nichž vypracuje prohlášení, že jsou ve shodě:

               a)

               s konstrukční a výrobní dokumentací uvedenou v bodu 3 přílohy II, pro kterou byl vypracován certifikát o přiměřenosti, nebo

               b)

               se schváleným vzorem.

         2.   V případech, kdy součin PS.V je větší než 200 bar.l, se výrobce v rámci postupu ES prohlášení o shodě podrobuje ES dozoru.
   Účelem ES dozoru je zajistit, tak jak je to požadováno v čl. 14 druhém pododstavci, aby výrobce řádně plnil povinnosti vyplývající z čl. 13 odst. 2. Dozor provádí schválený inspekční subjekt, který vydal certifikát ES přezkoušení typu podle čl. 10 odst. 4 prvního pododstavce, jestliže nádoby byly vyrobeny v souladu se schváleným vzorem, nebo v opačném případě schválený inspekční subjekt, jemuž byla předána konstrukční a výrobní dokumentace v souladu s čl. 8 odst. 1 písm. a).
   Článek 13
   1.   Jestliže výrobce použije postup uvedený v článku 12, před zahájením výroby zašle schválenému inspekčnímu subjektu, který vydal certifikát ES přezkoušení typu nebo certifikát o přiměřenosti, dokument obsahující popis výrobních postupů a všechna předem stanovená systémová opatření pro zajištění shody nádob s harmonizovanými normami podle čl. 5 odst. 1 nebo se schváleným vzorem.
   2.   Tato dokumentace musí obsahovat:

               a)

               popis výrobních a kontrolních prostředků příslušných pro výrobu nádob;

               b)

               podklady pro inspekci popisující příslušné kontroly a zkoušky, které budou provedeny během výroby, spolu se způsobem a četností jejich provedení;

               c)

               závazek provádět kontroly a zkoušky v souladu s podklady pro kontrolu uvedenými v písmenu b) a provést hydraulickou zkoušku nebo se souhlasem členského státu pneumatickou zkoušku při zkušebním tlaku rovném 1,5 násobku výpočtového tlaku na každé vyrobené nádobě;
               tyto kontroly a zkoušky jsou prováděny na odpovědnost kvalifikovaných pracovníků, kteří jsou dostatečně nezávislí na pracovnících ve výrobě, a je o nich vypracována zpráva;

               d)

               adresy výrobních a skladovacích míst a datum zahájení výroby.

         3.   Pokud součin PS.V přesáhne 200 bar.l, výrobce umožní subjektu odpovědnému za ES dozor za účelem inspekce vstup do prostor určených pro výrobu a skladování, umožní mu vybrat si vzorky nádob a poskytne mu všechny potřebné informace, zejména:

               a)

               konstrukční a výrobní dokumentaci;

               b)

               podklady pro kontrolu;

               c)

               certifikát ES přezkoušení typu, popřípadě certifikát o přiměřenosti;

               d)

               protokol o provedených kontrolách a zkouškách.

         Článek 14
   Schválený inspekční subjekt, který vydal certifikát ES přezkoušení typu nebo certifikát o přiměřenosti, před zahájením výroby zkontroluje dokument uvedený v čl. 13 odst. 1 a konstrukční a výrobní dokumentaci uvedenou v bodu 3 přílohy II, aby osvědčil jejich přiměřenost, jestliže nádoby nejsou vyrobeny v souladu se schváleným konstrukčním vzorem.
   Kromě toho, pokud součin PS.V přesáhne 200 bar.l, tento schválený inspekční subjekt během výroby:

               a)

               se ujistí, že výrobce skutečně kontroluje sériově vyráběné nádoby v souladu s čl. 13 odst. 2 písm. c);

               b)

               odebírá za účelem inspekce náhodným výběrem vzorky v místě výroby nebo v místě skladování nádob.

         Schválený inspekční subjekt zašle kopii zprávy o inspekci členskému státu, který jej schválil, a na požádání ostatním schváleným inspekčním subjektům, členským státům a Komisi.
   KAPITOLA III

      OZNAČENÍ „CE“ A NÁPISY

   Článek 15
   Aniž je dotčen článek 7:

               a)

               jestliže členský stát zjistí, že výrobek byl označením „CE“ opatřen neoprávněně, výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství ho uvede do shody s ustanoveními týkajícími se označení „CE“ a zamezí dalšímu porušování předpisů za podmínek stanovených členským státem;

               b)

               pokud neshoda trvá, členský stát přijme veškerá vhodná opatření, aby omezil nebo zakázal uvádění dotyčného výrobku na trh nebo zajistil jeho stažení z trhu v souladu s postupem stanoveným v článku 7.

         Článek 16
   1.   Označení „CE“ a nápisy podle bodu 1 přílohy II musí být připojeny na nádobu nebo na výrobní štítek, který nemůže být od nádoby oddělen, a musí být viditelné, čitelné a nesmazatelné.
   Označení „CE“ se skládá z iniciál „CE“ ve tvaru, který je dán vzorem uvedeným v bodu 1.1 přílohy II. Označení „CE“ musí být doplněno identifikačním číslem podle čl. 9 odst. 1 přiděleným schválenému inspekčnímu subjektu odpovědnému za ES ověřování nebo ES dozor.
   2.   Je zakázáno opatřovat nádoby označeními, která by mohla třetí osoby uvádět v omyl, pokud jde o význam a tvar označení „CE“. Nádoba nebo štítek může být opatřen jakýmkoli jiným označením, pokud tím nebude snížena viditelnost a čitelnost označení „CE“.
   KAPITOLA IV

      ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

   Článek 17
   Každé rozhodnutí přijaté na základě této směrnice, které omezuje uvádění nádoby na trh nebo do provozu, musí být přesně odůvodněno. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí straně, které se týká, spolu s informací o opravných prostředcích dostupných podle platných právních předpisů daného členského státu spolu s uvedením lhůt pro jejich podání.
   Článek 18
   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
   Článek 19
   Směrnice 87/404/EHS ve znění směrnic uvedených v příloze IV části A se zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení zmíněných směrnic ve vnitrostátním právu a jejich použitelnost uvedených v části B přílohy IV.
   Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
   Článek 20
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 21
   Tato směrnice je určena členským státům.

      Ve Štrasburku dne 16. září 2009.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            předsedkyně

         C. MALMSTRÖM

      (1)  Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 41.

      (2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 21. října 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2009.

      (3)  Úř. věst. L 220, 8.8.1987, s. 48.

      (4)  Viz část A přílohy IV.

      (5)  Úř. věst. C 91, 16.4.2003, s. 7.

      (6)  Úř. věst. C 136, 4.6.1985, s. 1.

      (7)  Úř. věst. C 267, 19.10.1989, s. 3.

      (8)  Úř. věst. C 10, 16.1.1990, s. 1.

      (9)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

      PŘÍLOHA I

         ZÁKLADNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST

      (uvedené v čl. 3 odst. 1)
      1.   MATERIÁLY
      Materiály musí být zvoleny podle předpokládaného účelu použití nádob v souladu s body 1.1 až 1.4.
      1.1   Části vystavené tlaku

      Materiály podle článku 1 používané pro výrobu částí vystavených tlaku musí být:

                  a)

                  svařitelné;

                  b)

                  tvárné a houževnaté tak, aby porušení materiálu při nejnižší pracovní teplotě nevedlo k roztříštění nebo ke vzniku křehkého lomu;

                  c)

                  odolné proti stárnutí.

            U ocelových nádob musí materiály navíc splňovat požadavky uvedené v bodu 1.1.1 a u nádob z hliníku nebo ze slitin hliníku požadavky bodu 1.1.2.
      Materiály musí být doloženy hutním osvědčením výrobce materiálu, jak je uvedeno v příloze II.
      1.1.1   Ocelové nádoby

      Nelegované ušlechtilé oceli musí splňovat tyto požadavky:

                  a)

                  musí být uklidněné a dodávané ve stavu normalizačně žíhaném nebo ve srovnatelném stavu;

                  b)

                  obsah uhlíku ve výrobku musí být menší než 0,25 % a obsah síry a fosforu musí být u každého z těchto prvků menší než 0,05 %;

                  c)

                  každý výrobek musí mít tyto mechanické vlastnosti:

                              —

                              nejvyšší hodnota pevnosti v tahu Rm, max musí být menší než 580 N/mm2,

                              —

                              tažnost po přetržení musí být:

                                          —

                                          jsou-li zkušební vzorky odebírány rovnoběžně se směrem válcování:

                                                      při tloušťce ≥ 3 mm:

                                                      A

                                                      ≥ 22 %,

                                                      při tloušťce < 3 mm:

                                                      A80 mm

                                                      ≥ 17 %,

                                          —

                                          jsou-li zkušební vzorky odebírány kolmo ke směru válcování:

                                                      při tloušťce ≥ 3 mm:

                                                      A

                                                      ≥ 20 %,

                                                      při tloušťce < 3 mm:

                                                      A 80 mm

                                                      ≥ 15 %,

                              —

                              průměrná hodnota vrubové houževnatosti KCV pro tři podélné zkušební vzorky při nejnižší pracovní teplotě nesmí být menší než 35 J/cm2. Maximálně jedna ze tří hodnot může být menší než 35 J/cm2 s dovoleným minimem 25 J/cm2.
                              U ocelí používaných pro výrobu nádob, jejichž nejnižší pracovní teplota je menší než – 10 °C a jejichž tloušťka stěny přesahuje 5 mm, se tato vlastnost musí překontrolovat.

            1.1.2   Hliníkové nádoby

      Nelegovaný hliník musí mít obsah hliníku nejméně 99,5 % a slitiny hliníku uvedené v čl. 1 odst. 3 písm. a) musí vykazovat dostatečnou odolnost proti mezikrystalové korozi při nejvyšší pracovní teplotě.
      Kromě toho musí uvedené materiály splňovat tyto požadavky:

                  a)

                  musí být dodávány v žíhaném stavu;

                  b)

                  musí vykazovat následující mechanické hodnoty:

                              —

                              maximální hodnota meze pevnosti v tahu Rm, max nesmí být větší než 350 N/mm2,

                              —

                              tažnost musí být:

                                          —

                                          A ≥ 16 %, je-li zkušební vzorek odebírán rovnoběžně se směrem válcování,

                                          —

                                          A ≥ 14 %, je-li zkušební vzorek odebírán kolmo ke směru válcování.

            1.2   Svařovací materiály

      Materiály používané pro svary tlakových nádob nebo pro jejich výrobu musí být vhodné a slučitelné se svařovanými materiály.
      1.3   Příslušenství ovlivňující pevnost nádoby

      Příslušenství nádob (např. šrouby nebo matice) musí být vyrobeno z materiálu uvedeného v bodu 1.1 nebo z jiných druhů oceli, hliníku nebo slitin hliníku, které jsou slučitelné s materiály použitými pro výrobu částí vystavených tlaku.
      Tyto materiály musí mít při nejnižší pracovní teplotě přiměřenou tažnost a houževnatost.
      1.4   Části nevystavené tlaku

      Všechny části nádob nevystavené tlaku, které se připojují svařováním, musí být vyrobeny z materiálů slučitelných s materiály, ke kterým jsou přivařovány.
      2.   NAVRHOVÁNÍ NÁDOB
      Při navrhování nádob musí výrobce určit podle účelu použití nádob tyto hodnoty:

                  a)

                  nejnižší pracovní teplotu Tmin;

                  b)

                  nejvyšší pracovní teplotu Tmax;

                  c)

                  nejvyšší pracovní tlak PS.

            Je-li nejnižší pracovní teplota vyšší než – 10 °C, musí být požadované hodnoty materiálu zaručeny při – 10 °C.
      Dále musí výrobce vzít v úvahu tyto požadavky:

                  —

                  musí být možné provádět kontrolu nádob zevnitř,

                  —

                  musí být možné nádoby vyprazdňovat,

                  —

                  mechanické vlastnosti musí být zachovány po celou dobu používání nádob pro daný účel,

                  —

                  nádoby musí být s ohledem na jejich předepsané používání dostatečně chráněny proti korozi,

            a skutečnost, že za podmínek předpokládaného používání:

                  —

                  nádoby nesmí být vystaveny napětím, která by mohla narušit jejich bezpečnost při používání,

                  —

                  vnitřní tlak nesmí trvale přesahovat nejvyšší pracovní tlak PS. Přechodně však může být překročen až o 10 %.

            Obvodové a podélné svarové spoje musí být provedeny plně provařenými svary nebo svary s rovnocennými účinky. Vně klenutá dna, s výjimkou den polokulových, musí mít válcový lem.
      2.1   Tloušťka stěny

      Není-li součin PS.V větší než 3 000 bar.l, musí výrobce pro stanovení tloušťky stěny zvolit jednu z metod popsaných v bodech 2.1.1 a 2.1.2. Je-li součin PS.V větší než 3 000 bar.l nebo je-li nejvyšší pracovní teplota vyšší než 100 °C, musí být tato tloušťka určena metodou popsanou v bodu 2.1.1.
      Skutečná tloušťka stěn válcové části a den ocelových nádob však nesmí být menší než 2 mm a u nádob z hliníku nebo slitin hliníku nesmí být menší než 3 mm.
      2.1.1   Výpočtová metoda

      Nejmenší tloušťka částí vystavených tlaku se musí vypočítat s ohledem na velikost namáhání a na tato ustanovení:

                  a)

                  uvažovaný výpočtový tlak nesmí být menší než zvolený nejvyšší pracovní tlak PS;

                  b)

                  dovolené celkové membránové napětí smí být nejvýše rovno nižší z hodnot 0,6 RET nebo 0,3 Rm; pro určení dovoleného napětí musí výrobce použít nejmenší z hodnot RET a Rm zaručovaných výrobcem materiálu.

            Má-li válcová část nádoby jeden nebo více podélných svarů provedených jinak než strojně, musí se tloušťka vypočtená způsobem uvedeným v prvním odstavci vynásobit koeficientem 1,15.
      2.1.2   Experimentální metoda

      Tloušťka stěny musí být stanovena tak, aby nádoby při teplotě okolí vydržely působení tlaku rovnajícího se nejméně pětinásobku nejvyššího pracovního tlaku, přičemž trvalá obvodová deformace nesmí v takovém případě přesáhnout 1 %.
      3.   VÝROBNÍ POSTUPY
      Nádoby musí být vyrobeny a kontrolovány v souladu s konstrukční a výrobní dokumentací stanovenou v bodu 3 přílohy II.
      3.1   Výroba konstrukčních částí

      Při výrobě konstrukčních částí (např. při tváření nebo srážení hran) nesmějí vznikat povrchové vady, trhliny nebo změny mechanických vlastností, které by mohly ohrozit bezpečnost nádob.
      3.2   Svarové spoje částí vystavených tlaku

      Svary a přilehlé oblasti musí mít podobné vlastnosti jako svařované materiály a musí být bez povrchových nebo vnitřních vad, které by mohly ohrozit bezpečnost nádob.
      Svary musí být provedeny kvalifikovanými svářeči nebo pracovníky s odpovídající úrovní způsobilosti v souladu se schválenými postupy svařování. Schvalovací a kvalifikační zkoušky musí být prováděny schválenými inspekčními subjekty.
      Výrobce musí rovněž během výroby zajistit stálou jakost svarů prováděním vhodných zkoušek za použití přiměřených postupů. O těchto zkouškách musí být vypracován protokol.
      4.   UVÁDĚNÍ NÁDOB DO PROVOZU
      Výrobce dodává nádoby s návodem k používání vypracovaným podle bodu 2 přílohy II.

      PŘÍLOHA II

         OZNAČENÍ „CE“, NÁPISY, NÁVOD K POUŽÍVÁNÍ, KONSTRUKČNÍ A VÝROBNÍ DOKUMENTACE, DEFINICE A ZNAČKY

      1.   OZNAČENÍ „CE“ A NÁPISY
      1.1   Označení „CE“

      Označení „CE“ se skládá z iniciál „CE“ v tomto tvaru:

      Pokud je označení „CE“ zmenšeno nebo zvětšeno, musí být zachovány vzájemné poměry dané mřížkou na obrázku uvedeném výše v tomto bodu.
      Jednotlivé části označení „CE“ musí mít zásadně stejnou výšku, která nesmí být menší než 5 mm.
      1.2   Nápisy

      Na nádobě nebo na štítku musí být uvedeny minimálně tyto informace:

                  a)

                  nejvyšší pracovní tlak (PS v barech);

                  b)

                  nejvyšší pracovní teplota (Tmax ve °C);

                  c)

                  nejnižší pracovní teplota (Tmin ve °C);

                  d)

                  objem nádoby (V v l);

                  e)

                  jméno nebo značka výrobce;

                  f)

                  typ a označení série nebo dávky nádoby;

                  g)

                  poslední dvojčíslí roku, v němž byl výrobek opatřen označením „CE“.

            Používá-li se štítek, musí být navržen tak, aby ho nebylo možno znovu použít, a musí obsahovat volné místo pro další údaje.
      2.   NÁVOD K POUŽÍVÁNÍ
      Návod k používání musí obsahovat tyto údaje:

                  a)

                  informace uvedené v bodu 1 s výjimkou označení série nádoby;

                  b)

                  předpokládaný způsob použití nádoby;

                  c)

                  požadavky na údržbu a montáž z hlediska bezpečnosti nádob.

            Tyto údaje musí být uvedeny v úředním jazyce nebo jazycích členského státu určení.
      3.   KONSTRUKČNÍ A VÝROBNÍ DOKUMENTACE
      Konstrukční a výrobní dokumentace musí obsahovat popis metod a pracovních postupů použitých ke splnění základních požadavků na bezpečnost stanovených v příloze I nebo požadavků harmonizovaných norem uvedených v čl. 5 odst. 1, zejména:

                  a)

                  detailní výrobní výkres typu nádoby;

                  b)

                  návod k používání;

                  c)

                  dokument popisující:

                              —

                              zvolené materiály,

                              —

                              zvolené svařovací postupy,

                              —

                              zvolené kontroly,

                              —

                              veškeré případné podrobnosti týkající se konstrukce nádoby.

            Pokud se zahájí postupy podle článků 11 až 14, musí podklady rovněž obsahovat:

                  a)

                  osvědčení týkající se vhodnosti kvalifikace svařovacích postupů, svářečů nebo obsluhy;

                  b)

                  hutní osvědčení výrobce materiálů použitých pro výrobu částí a součástí přispívajících k pevnosti tlakové nádoby;

                  c)

                  protokol o provedených kontrolách a zkouškách nebo popis navrhovaných zkoušek.

            4.   DEFINICE A ZNAČKY
      4.1   Definice

                  a)

                  Výpočtovým tlakem „P“ se rozumí přetlak zvolený výrobcem a používaný pro stanovení tloušťky částí nádoby vystavených působení tlaku.

                  b)

                  Nejvyšším pracovním tlakem „PS“ se rozumí nejvyšší přetlak, který může být vyvinut za normálních provozních podmínek nádoby.

                  c)

                  Nejnižší pracovní teplotou Tmin se rozumí nejnižší ustálená teplota stěny nádoby za normálních provozních podmínek.

                  d)

                  Nejvyšší pracovní teplotou Tmax se rozumí nejvyšší ustálená teplota stěny nádoby za normálních provozních podmínek.

                  e)

                  Mezí kluzu „RET“ se rozumí hodnota při nejvyšší pracovní teplotě Tmax:

                              —

                              horní meze kluzu ReH v případě materiálu, který vykazuje horní a dolní mez kluzu, nebo

                              —

                              smluvní meze kluzu Rp 0,2 nebo

                              —

                              smluvní meze kluzu Rp 1,0 v případě nelegovaného hliníku.

                  f)

                  Skupiny nádob:
                  Určité nádoby tvoří stejnou skupinu, jestliže se od vzoru liší pouze průměrem a za předpokladu, že jsou splněny požadavky podle přílohy I bodů 2.1.1 a 2.1.2, nebo délkou válcové části nádoby s těmito omezeními:

                              —

                              má-li vzor kromě den jeden nebo více prstenců, musí mít varianty v rámci skupiny alespoň jeden prstenec,

                              —

                              má-li vzor pouze dvě klenutá dna, nesmí mít varianty v rámci skupiny žádné prstence.

                        Odchylky v délce, spojené s úpravou otvorů nebo nátrubků, musí být pro každou variantu uvedeny na výkrese.

                  g)

                  Výrobní dávku nádob může tvořit nejvýše 3 000 nádob stejného typu.

                  h)

                  Sériovou výrobou ve smyslu této směrnice se rozumí výroba, při níž se vyrobí nepřetržitým výrobním procesem během stanovené doby více než jedna nádoba stejného typu, podle stejného návrhu a za použití stejných výrobních postupů.

                  i)

                  Hutním osvědčením výrobce se rozumí dokument, kterým výrobce osvědčuje, že dodané výrobky splňují požadavky objednávky, a ve kterém uvádí výsledky v závodě prováděných běžných kontrolních zkoušek, zejména chemického složení a mechanických vlastností, provedených na výrobcích zhotovených stejným výrobním postupem jako dodané výrobky, přičemž zkoušky nemusí být prováděny přímo na dodaných výrobcích.

            4.2   Značky

                  A

               tažnost

                  %

                  A80 mm

                  tažnost (Lo = 80 mm)

                  %

                  KCV

                  vrubová houževnatost

                  J/cm2

                  P

                  výpočtový tlak

                  bar

                  PS

                  maximální pracovní tlak

                  bar

                  Ph

                  hydraulický nebo pneumatický zkušební tlak

                  bar

                  Rp0,2

                  smluvní mez kluzu při 0,2 %

                  N/mm2

                  RET

                  mez kluzu při nejvyšší pracovní teplotě

                  N/mm2

                  ReH

                  horní mez kluzu

                  N/mm2

                  Rm

                  pevnost v tahu při pokojové teplotě

                  N/mm2

                  Rm, max

                  maximální pevnost v tahu

                  N/mm2

                  Rp1,0

                  smluvní mez kluzu při 0,1 %

                  N/mm2

                  Tmax

                  nejvyšší pracovní teplota

                  °C

                  Tmin

                  nejnižší pracovní teplota

                  °C

                  V

                  objem nádoby

                  l

      PŘÍLOHA III

         MINIMÁLNÍ KRITÉRIA, KTERÁ MUSÍ ČLENSKÉ STÁTY DODRŽOVAT PŘI SCHVALOVÁNÍ INSPEKČNÍCH SUBJEKTŮ

      (uvedená v čl. 9 odst. 2)

                  1)

                  Schváleným inspekčním subjektem, jeho ředitelem a pracovníky odpovědnými za ověřování nesmějí být osoby, které navrhují, vyrábějí, dodávají nebo instalují nádoby, jejichž inspekci provádějí, ani zplnomocněný zástupce některé z těchto stran. Nesmějí se přímo ani nepřímo jako zplnomocnění zástupci podílet na návrhu, výrobě, uvádění na trh nebo údržbě nádob. To však nevylučuje možnost výměny technických informací mezi výrobcem a inspekčním subjektem.

                  2)

                  Schválený inspekční subjekt a jeho pracovníci pověření inspekcí provádějí ověřování na nejvyšší úrovni profesionální důvěryhodnosti a technické způsobilosti a nesmějí být vystaveni žádným tlakům a podnětům, zejména finančním, které by mohly ovlivnit jejich rozhodování nebo výsledky inspekce, zejména ze strany osob nebo skupin osob, které jsou na výsledcích ověřování zainteresovány.

                  3)

                  Schválený inspekční subjekt musí mít k dispozici nezbytné pracovníky a potřebné vybavení, aby mohl řádně vykonávat správní a technické úkony spojené s ověřováním. Musí mít rovněž přístup k vybavení požadovanému pro zvláštní ověřování.

                  4)

                  Pracovníci odpovědní za inspekci musí mít:

                              a)

                              řádné technické a odborné vzdělání;

                              b)

                              dostatečnou znalost požadavků na provádění inspekcí a odpovídající zkušenosti s těmito inspekcemi;

                              c)

                              schopnost vypracovat certifikáty, záznamy a zprávy nutné k doložení provedených inspekcí.

                  5)

                  Musí být zaručena nestrannost pracovníků vykonávajících inspekci. Jejich odměňování nesmí záviset na počtu provedených inspekcí ani na výsledcích těchto inspekcí.

                  6)

                  Schválený inspekční subjekt uzavře pojištění odpovědnosti osob, pokud tuto odpovědnost nepřevzal stát v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo pokud není za inspekce přímo odpovědný sám členský stát.

                  7)

                  Pracovníci schváleného inspekčního subjektu zachovávají služební tajemství o informacích získaných při plnění svých úkolů (vyjma ve vztahu k příslušným správním subjektům státu, v němž vykonávají svou činnost) podle této směrnice nebo kteréhokoliv ustanovení vnitrostátních právních předpisů, kterými se tato směrnice provádí.

      PŘÍLOHA IV
      ČÁST A

         Zrušená směrnice a její následné změny

      (uvedené v článku 19)

                  Směrnice Rady 87/404/EHS
                  (Úř. věst. L 220, 8.8.1987, s. 48).

                  Směrnice Rady 90/488/EHS
                  (Úř. věst. L 270, 2.10.1990, s. 25).

                  Směrnice Rady 93/68/EHS
                  (Úř. věst. L 220, 30.8.1993, s. 1).

                  Pouze čl. 1 bod 1 a článek 2

            ČÁST B

         Lhůty pro provedení ve vnitrostátním právu a použitelnost

      (uvedené v článku 19)

                  Směrnice

                  Lhůta pro provedení

                  Datum použitelnosti

                  87/404/EHS

                  31. prosinec 1989

                  1. červenec 1990 (1)

                  90/488/EHS

                  1. červenec 1991

                  —

                  93/68/EHS

                  30. červen 1994

                  1. leden 1995 (2)

         (1)  V souladu s čl. 18 odst. 2 třetím pododstavcem povolí členské státy na období do 1. července 1992 uvádět na trh nebo do provozu nádoby odpovídající předpisům platným na jejich územích před 1. červencem 1990.

         (2)  V souladu s čl. 14 odst. 2 umožní členské státy do 1. ledna 1997 uvádět na trh a do provozu výrobky, které jsou v souladu se způsobem označování platným před 1. lednem 1995.

      PŘÍLOHA V

         SROVNÁVACÍ TABULKA

                  Směrnice 87/404/EHS

                  Tato směrnice

                  5. bod odůvodnění pátá věta

                  Čl. 1 odst. 3 písm. b)

                  Čl. 1 odst. 1

                  Čl. 1 odst. 1

                  Čl. 1 odst. 2 první pododstavec

                  Čl. 1 odst. 3 písm. a) první pododstavec

                  Čl. 1 odst. 2 druhý pododstavec první odrážka

                  Čl. 1 odst. 3 písm. a) druhý pododstavec

                  Čl. 1 odst. 2 druhý pododstavec druhá odrážka první a druhá pododrážka

                  Čl. 1 odst. 3 písm. a) třetí pododstavec body i) a ii)

                  Čl. 1 odst. 2 druhý pododstavec třetí odrážka

                  Čl. 1 odst. 3 písm. a) čtvrtý pododstavec

                  Čl. 1 odst. 2 druhý pododstavec čtvrtá odrážka

                  Čl. 1 odst. 3 písm. a) pátý pododstavec

                  Čl. 1 odst. 3 první, druhá a třetí odrážka

                  Čl. 1 odst. 2 písm. a), b) a c)

                  Články 2, 3 a 4

                  Články 2, 3 a 4

                  Čl. 5 odst. 1

                  Čl. 5 odst. 1

                  Čl. 5 odst. 2

                  Čl. 5 odst. 2

                  Čl. 5 odst. 3 písm. a) a b)

                  Čl. 5 odst. 3 první a druhý pododstavec

                  Článek 6

                  Článek 6

                  Čl. 7 odst. 1

                  Čl. 7 odst. 1

                  Čl. 7 odst. 2 první a druhá věta

                  Čl. 7 odst. 2 první pododstavec

                  Čl. 7 odst. 2 třetí věta

                  Čl. 7 odst. 2 druhý pododstavec

                  Čl. 7 odst. 3

                  Čl. 7 odst. 3

                  Čl. 7 odst. 4

                  Čl. 7 odst. 4

                  Čl. 8 odst. 1 návětí a návětí písmene a)

                  Čl. 8 odst. 1 návětí

                  Čl. 8 odst. 1 písm. a) první a druhá odrážka

                  Čl. 8 odst. 1 písm. a) a b)

                  Čl. 8 odst. 1 písm. b)

                  Čl. 8 odst. 2

                  Čl. 8 odst. 2 písm. a)

                  Čl. 8 odst. 3 písm. a)

                  Čl. 8 odst. 2 písm. b) první a druhá odrážka

                  Čl. 8 odst. 3 písm. b) bod i) a ii)

                  Čl. 8 odst. 3

                  Čl. 8 odst. 4

                  Článek 9

                  Článek 9

                  Čl. 10 odst. 1

                  Čl. 10 odst. 1

                  Čl. 10 odst. 2 první pododstavec

                  Čl. 10 odst. 2 první pododstavec

                  Čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec první a druhá odrážka

                  Čl.10 odst. 2 druhý pododstavec písm. a) a b)

                  Čl. 10 odst. 2 třetí pododstavec

                  Čl. 10 odst. 2 třetí pododstavec

                  Čl. 10 odst. 3 první pododstavec

                  Čl. 10 odst. 3 první pododstavec

                  Čl. 10 odst. 3 druhý pododstavec

                  Čl. 10 odst. 3 druhý pododstavec

                  Čl. 10 odst. 3 třetí pododstavec písm. a) a b)

                  Čl. 10 odst. 3 třetí pododstavec písm. a) a b)

                  Čl. 10 odst. 4

                  Čl. 10 odst. 4

                  Čl. 10 odst. 5 první věta

                  Čl. 10 odst. 5 první pododstavec

                  Čl. 10 odst. 5 druhá a třetí věta

                  Čl. 10 odst. 5 druhý pododstavec

                  Čl. 11 odst. 1 a 2

                  Čl. 11 odst. 1 a 2

                  Čl. 11 odst. 3 návětí

                  Čl. 11 odst. 3 první pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 bod 3.1

                  Čl. 11 odst. 3 druhý pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 bod 3.2

                  Čl. 11 odst. 3 třetí pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 bod 3.3 první pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 čtvrtý pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 bod 3.3 druhý pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 pátý pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 bod 3.3 třetí pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 šestý pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 bod 3.4 první pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 sedmý pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 bod 3.4 druhý pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 osmý pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 bod 3.4 třetí pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 devátý pododstavec

                  Čl. 11 odst. 3 bod 3.5

                  Čl. 11 odst. 3 desátý pododstavec

                  Čl. 12 odst. 1 první pododstavec první a druhá odrážka

                  Čl. 12 odst. 1 písm. a) a b)

                  Čl. 12 odst. 1 druhý pododstavec

                  Čl. 12 odst. 2 první pododstavec

                  Čl. 12 odst. 2

                  Čl. 12 odst. 2 druhý pododstavec

                  Čl. 13 odst. 1 první pododstavec

                  Čl. 13 odst. 1

                  Čl. 13 odst. 1 druhý pododstavec

                  Čl. 13 odst. 2

                  Čl. 13 odst. 2 první až čtvrtá odrážka

                  Čl. 13 odst. 3 písm. a) až d)

                  Čl. 14 odst. 1

                  Čl. 14 první pododstavec

                  Čl. 14 odst. 2 první pododstavec první a druhá odrážka

                  Čl. 14 druhý pododstavec písm. a) a b)

                  Čl. 14 odst. 2 druhý pododstavec

                  Čl. 14 třetí pododstavec

                  Články 15, 16 a 17

                  Články 15, 16 a 17

                  Čl. 18 odst. 1

                  —

                  Čl. 18 odst. 2

                  Článek 18

                  —

                  Článek 19

                  —

                  Článek 20

                  Článek 19

                  Článek 21

                  Příloha I bod 1

                  Příloha I bod 1

                  Příloha I bod 1.1 první odstavec první, druhá a třetí odrážka

                  Příloha I bod 1.1. první odstavec písm. a), b) a c)

                  Příloha I bod 1.1 druhý a třetí odstavec

                  Příloha I bod 1.1 druhý a třetí odstavec

                  Příloha I body 1.1.1 a 1.1.2

                  Příloha I body 1.1.1 a 1.1.2

                  Příloha I body 1.2, 1.3 a 1.4

                  Příloha I body 1.2, 1.3 a 1.4

                  Příloha I bod 2 první odstavec první, druhá a třetí odrážka

                  Příloha I bod 2 první odstavec písm. a), b) a c)

                  Příloha I bod 2 druhý, třetí a čtvrtý odstavec

                  Příloha I bod 2 druhý, třetí a čtvrtý odstavec

                  Příloha I body 2.1, 3 a 4

                  Příloha I body 2.1, 3 a 4

                  Příloha II bod 1

                  Příloha II bod 1

                  Příloha II bod 1.a první, druhá a třetí odrážka

                  Příloha II bod 1.1 první, druhý a třetí odstavec

                  Příloha II bod 1.b první odstavec první až sedmá odrážka

                  Příloha II bod 1.2 první odstavec písm. a) až g)

                  Příloha II bod 1.b druhý odstavec

                  Příloha II bod 1.2 druhý odstavec

                  Příloha II bod 2 první odstavec první, druhá a třetí odrážka

                  Příloha II bod 2 první odstavec písm. a), b) a c)

                  Příloha II bod 2 druhý odstavec

                  Příloha II bod 2 druhý odstavec

                  Příloha II bod 3 první odstavec

                  Příloha II bod 3 první odstavec

                  Příloha II bod 3 druhý odstavec body i), ii) a iii)

                  Příloha II bod 3 druhý odstavec písm. a), b) a c)

                  Příloha II bod 4

                  Příloha II bod 4

                  Příloha III odst. 1, 2 a 3

                  Příloha III odst. 1, 2 a 3

                  Příloha III odst. 4 první, druhá a třetí odrážka

                  Příloha III odst. 4 písm. a) b) a c)

                  Příloha III odst. 5, 6 a 7

                  Příloha III odst. 5, 6 a 7

                  —

                  Příloha IV

                  —

                  Příloha V


title: Směrnice Komise 97/32/ES ze dne 11. června 1997, kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 77/539/EHS o zpětných světlometech motorových vozidel a jejich přípojných vozidel

text:
Důležité právní upozornění

|

31997L0032

Úřední věstník L 171 , 30/06/1997 S. 0063 - 0076

		Směrnice Komise 97/32/ESze dne 11. června 1997,kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 77/539/EHS o zpětných světlometech motorových vozidel a jejich přípojných vozidel(Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel [1], naposledy pozměněnou směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/79/ES [2], a zejména na čl. 13 odst. 2 uvedené směrnice,s ohledem na směrnici 77/539/EHS ze dne 28. června 1977 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zpětných světlometů motorových vozidel a jejich přípojných vozidel [3], naposledy pozměněnou aktem o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska, a zejména na článek 10 uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že směrnice 77/539/EHS je jednou ze zvláštních směrnic týkajících se postupu EHS schvalování typu zavedeného směrnicí 70/156/EHS; že se proto ustanovení směrnice 70/156/EHS týkající se systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků vozidel vztahují i na směrnici 77/539/EHS;vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 4 a čl. 4 odst. 3 směrnice 70/156/EHS je zejména nutné, aby byl ke každé zvláštní směrnici připojen informační dokument a certifikát schválení typu podle přílohy VI uvedené směrnice, aby schválení typu mohlo být zpracováno výpočetní technikou; že je proto třeba certifikát schválení typu uvedený ve směrnici 77/539/EHS změnit;vzhledem k tomu, že je třeba při změně předpisů zjednodušit postupy pro zachování rovnocennosti některých zvláštních směrnic s jim odpovídajícími předpisy Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů, stanovené v čl. 9 odst. 2 směrnice 70/156/EHS; že nejprve je třeba nahradit technické požadavky směrnice 77/539/EHS odkazy na požadavky obsažené v předpisu EHK č. 23;vzhledem k tomu, že se odkazuje na směrnici Rady 76/756/EHS [4] naposledy pozměněnou směrnicí Komise 97/28/ES [5] a na směrnici Rady 76/761/EHS [6] naposledy pozměněnou aktem o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přizpůsobování technickému pokroku, zřízeného směrnicí 70/156/EHS,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1Směrnice 77/539/EHS se mění takto:1. V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:"1. Každý členský stát udělí EHS schválení typu konstrukční části pro každý typ zpětného světlometu, který splňuje požadavky na konstrukci a zkoušky stanovené v odpovídajících přílohách."2. V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:"Pro každý typ zpětného světlometu, který schválí podle článku 1, přidělí členské státy výrobci značku EHS schválení typu konstrukční části podle vzoru uvedeného v dodatku 3 přílohy I."3. Článek 4 se nahrazuje tímto:"Článek 4Příslušné orgány členských států se postupem stanoveným v čl. 4 odst. 6 směrnice 70/156/EHS vzájemně informují o každém schválení typu, které udělily, odmítly udělit nebo odejmuly v souladu s touto směrnicí."4. Článek 9 se nahrazuje tímto:"Článek 9Pro účely této směrnice se "vozidlem" rozumí každé motorové vozidlo určené k provozu na pozemních komunikacích, s karoserií nebo bez karoserie, které má nejméně čtyři kola a maximální konstrukční rychlost vyšší než 25 km/h, a jeho přípojné vozidlo, s výjimkou kolejových vozidel, zemědělských a lesnických traktorů a všech pojízdných strojů."5. Přílohy se nahrazují přílohou této směrnice.Článek 21. Od 1. ledna 1998, nebo pokud by byly texty uvedené v článku 3 zveřejněny až po 1. červenci 1997, po uplynutí šesti měsíců od skutečného dne zveřejnění těchto textů nesmějí členské státy z důvodů týkajících se zpětných světlometů:- odmítnout udělit ES schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu pro typ vozidla nebo zpětného světlometu, ani- zakázat registraci, prodej nebo uvedení do provozu vozidla nebo prodej nebo uvedení do provozu zpětných světlometů,pokud tyto světlomety splňují požadavky směrnice 77/539/EHS ve znění této směrnice a pokud jsou na dané vozidlo namontovány v souladu s požadavky směrnice 76/756/EHS.2. Od 1. října 1998 členské státy:- nesmějí již udělit ES schválení typu a- mohou odmítnout udělit vnitrostátní schválení typupro typ vozidla z důvodů týkajících se zpětných světlometů a pro typ zpětného světlometu, pokud nejsou splněny požadavky směrnice 77/539/EHS ve znění této směrnice.3. Od 1. října 1999 se pro účely čl. 7 odst. 2 směrnice 70/156/EHS použijí požadavky směrnice 77/539/EHS ve znění této směrnice, které se týkají zpětných světlometů jako konstrukčních částí.4. Aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 3, udělují členské státy nadále ES schválení typu pro zpětné světlomety určené jako náhradní díly a povolují jejich prodej a uvádění do provozu podle předchozích znění směrnice 76/760/EHS, pokud tyto světlomety:- jsou určeny k montáži na vozidla, která jsou již v provozu, a- splňují požadavky uvedené směrnice použitelné v době, kdy byla vozidla poprvé registrována.Článek 3Odstavce a přílohy předpisu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů č. 23, na nějž odkazuje bod 2.1 přílohy II, budou zveřejněny v Úředním věstníku Evropských společenství do 1. července 1997.Článek 41. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. ledna 1998. Budou-li však texty uvedené v článku 3 zveřejněny po 1. červenci 1997, splní členské státy tuto povinnost šest měsíců po skutečném dni zveřejnění těchto textů. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Členské státy použijí tyto předpisy ode dne 1. ledna 1998, nebo budou-li texty uvedené v článku 3 zveřejněny po 1. červenci 1997, od uplynutí šesti měsíců po skutečném dni zveřejnění těchto textů.Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.Článek 5Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 6Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 11. června 1997.Za KomisiMartin Bangemannčlen Komise[1] Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1.[2] Úř. věst. L 18, 21.1.1997, s. 7.[3] Úř. věst. L 220, 29.8.1977, s. 72.[4] Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 1.[5] Úř. věst. L 171, 30.6.1997, s. 1.[6] Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 96.--------------------------------------------------PŘÍLOHA"SEZNAM PŘÍLOHPŘÍLOHA I: | Správní ustanovení pro schvalování typu |Dodatek 1: | Informační dokument |Dodatek 2: | Certifikát schválení typu |Dodatek 3: | Příklady značky ES schválení typu konstrukční části |PŘÍLOHA II: | Oblast působnosti a technické požadavky |PŘÍLOHA ISPRÁVNÍ USTANOVENÍ PRO SCHVALOVÁNÍ TYPU1. ŽÁDOST O ES SCHVÁLENÍ TYPU KONSTRUKČNÍ ČÁSTI1.1 Žádost o ES schválení typu konstrukční části podle čl. 3 odst. 4 směrnice 70/156/EHS pro typ zpětného světlometu podává výrobce.1.2 Vzor informačního dokumentu je uveden v dodatku 1.1.3 Technické zkušebně provádějící zkoušky pro schválení typu musí být předloženy:1.3.1 dva vzorky s předepsaným světlometem nebo světlomety. Pokud se žádá o schválení zařízení, která nejsou identická, ale jsou symetrická a vhodná k montáži jedno na levou stranu a jedno na pravou stranu vozidla, mohou být oba dodané vzorky totožné a určené k montáži pouze na pravou nebo pouze na levou stranu vozidla.2. OZNAČENÍ2.1 Zařízení dodaná k ES schválení typu konstrukční části musí být označena:2.1.1 výrobní nebo obchodní značkou výrobce;2.1.2 pokud je třeba předejít jakékoli chybě v montáži zpětného světlometu na vozidlo, slovem "TOP" (horní strana) vyznačeným vodorovně na nejhořejší části svítící plochy;2.1.3 u svítilen s vyměnitelnými zdroji světla: typy předepsaných žárovek;2.1.4 u svítilen s nevyměnitelnými zdroji světla: jmenovitým napětím a příkonem.2.2 Tato značení musí být zřetelně čitelná a nesmazatelná a musí být na svítící ploše nebo na jedné ze svítících ploch zařízení. Označení musí být z vnějšku viditelná i na zařízeních namontovaných na vozidlo.2.3. Na každém zařízení musí být dostatečné místo pro značku schválení typu konstrukční části. Toto místo musí být vyznačeno na výkresech podle dodatku 1.3. ES SCHVÁLENÍ TYPU KONSTRUKČNÍ ČÁSTI3.1 Jsou-li splněny odpovídající požadavky, udělí se ES schválení typu podle čl. 4 odst. 3 a popřípadě čl. 4 odst. 4, směrnice 70/156/EHS.3.2 Vzor certifikátu ES schválení typu je uveden v dodatku 2.3.3 Pro každý schválený typ zpětného světlometu se přidělí číslo schválení typu podle přílohy VII směrnice 70/156/EHS. Stejný členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu zpětného světlometu.3.4 Pokud se požaduje ES schválení typu konstrukční části pro typ zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci, které obsahuje zpětný světlomet a jiné svítilny nebo světlomety, může být přiděleno jediné číslo ES schválení typu konstrukční části za předpokladu, že dotyčný zpětný světlomet splňuje požadavky této směrnice a že každá z ostatních svítilen nebo světlometů, které tvoří konstrukční část zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci, pro něž je podána žádost o ES schválení typu konstrukční části, splňuje požadavky zvláštní směrnice, která se na ně vztahuje.4. ZNAČKA ES SCHVÁLENÍ TYPU KONSTRUKČNÍ ČÁSTI4.1 Každý zpětný světlomet odpovídající typu schválenému podle této směrnice musí být kromě označení uvedeného v bodu 2.1 opatřen značkou ES schválení typu konstrukční části.4.2 Tuto značku tvoří:4.2.1 obdélník, ve kterém je vepsáno malé písmeno "e" a rozlišovací písmena nebo číslo členského státu, který udělil schválení typu:1  pro Německo2  pro Francii3  pro Itálii4  pro Nizozemsko5  pro Švédsko6  pro Belgii9  pro Španělsko11  pro Spojené království12  pro Rakousko13  pro Lucembursko17  pro Finsko18  pro Dánsko21  pro Portugalsko23  pro ŘeckoIRL  pro Irsko4.2.2 v blízkosti obdélníku "základní číslo schválení typu" obsažené v části 4 čísla schválení typu podle přílohy VII směrnice 70/156/EHS; před tímto číslem jsou dvě číslice, které udávají pořadové číslo přidělené poslední technické změně směrnice 76/760/EHS ke dni udělení EHS schválení typu. Pro tuto směrnici platí pořadové číslo 00;4.2.3 doplňkový znak tvořený písmeny "A" a "R" spojenými dohromady tak, jak je uvedeno na obrázku 1 v dodatku 3;4.2.4 šipka směřující na tu stranu, na níž jsou fotometrické vlastnosti splněny až do úhlu 45º H – na světlometech, u kterých je úhel viditelnosti vzhledem ke vztažné ose v horizontálním směru asymetrický.4.3 Značka ES schválení typu konstrukční části musí být umístěna na rozptylovém skle světlometu nebo na jednom z rozptylových skel tak, aby byla nesmazatelná a zřetelně čitelná i po namontování světlometu na vozidlo.4.4 Příklady značky ES schválení typu konstrukční části jsou znázorněny na obrázku 1 v dodatku 3.4.5 Pokud je zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci, které zahrnuje zpětný světlomet a jiné svítilny nebo světlomety, přiděleno jediné číslo ES schválení typu konstrukční části podle bodu 3.4, lze umístit jedinou značku ES schválení typu konstrukční části; značku tvoří:4.5.1 obdélník, ve kterém je vepsáno malé písmeno "e" a rozlišovací písmena nebo číslo členského státu, který udělil schválení typu (viz bod 4.2.1);4.5.2 základní číslo schválení typu (viz bod 4.2.2, první polovina věty);4.5.3 v případě potřeby požadovaná šipka, tak jak je třeba pro soustavu svítilen nebo světlometů jako celek.4.6 Tato značka může být umístěna kdekoli na skupinových, sdružených nebo sloučených svítilnách nebo světlometech za předpokladu, že:4.6.1 je viditelná po montáži svítilen nebo světlometů;4.6.2 žádná ze součástí, které přenášejí světlo skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen nebo světlometů, nemůže být odstraněna, aniž by se současně neodstranila značka schválení typu.4.7. Identifikační značka pro každou svítilnu nebo světlomet podle směrnice, na základě které bylo uděleno ES schválení typu konstrukční části, společně s pořadovým číslem (viz bod 4.2.2, druhá polovina věty), a popřípadě písmeno "D" a požadovaná šipka, se vyznačí:4.7.1 buď na odpovídající ploše výstupu světla,4.7.2 nebo, jde-li o soustavu skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen nebo světlometů tak, aby bylo možno každou svítilnu nebo světlomet jasně rozpoznat.4.8 Rozměry různých částí této značky nesmějí být menší, než jsou minimální rozměry stanovené pro jednotlivé značky podle směrnic, podle kterých bylo ES schválení typu konstrukční části uděleno.4.9 Příklady značky ES schválení typu pro svítilnu, která je skupinová, sdružená nebo sloučená s jinými svítilnami nebo světlomety, jsou znázorněny na obrázku 2 v dodatku 3.5. ÚPRAVA TYPU A ZMĚNY SCHVÁLENÍ TYPU5.1 V případě úpravy typu schváleného podle této směrnice se použije článek 5 směrnice 70/156/EHS.6. SHODNOST VÝROBY6.1 Opatření k zajištění shodnosti výroby jsou obecně přijímána v souladu s článkem 10 směrnice 70/156/EHS.6.2 Každý zpětný světlomet musí splňovat fotometrické a kolorimetrické podmínky stanovené v odstavcích 6 a 8 [1]. Avšak v případě zpětného světlometu namátkově vybraného ze sériové výroby mohou být požadavky na minimální intenzitu vyzařovaného světla (měřené na svítilně se standardním vláknem ve smyslu odstavce 7 [2] omezeny v každém uvažovaném směru na 80 % minimální hodnoty stanovené v odstavci 6 [3].Dodatek 1Následující informace, přicházejí-li v úvahu, se spolu se soupisem obsahu dodávají trojmo. Předkládají-li se výkresy, musí být kresleny ve vhodném měřítku na formátu A4 a musí být dostatečně podrobné, nebo musí být na tento formát složeny. Předkládají-li se fotografie, musí zobrazovat dostatečně podrobně.Mají-li systémy, konstrukční části nebo samostatné technické celky elektronické řízení, musí být dodány informace o jeho výkonu.0. OBECNĚ0.1 Značka (obchodní firma výrobce): …0.2 Typ a obecný obchodní název (názvy): …0.5 Jméno a adresa výrobce: …0.7 U konstrukčních částí a samostatných technických celků umístění a způsob připevnění značky ES schválení typu: …0.8 Adresa montážního závodu (závodů): …1. POPIS ZAŘÍZENÍ1.1 Typ zařízení: …1.1.1 Funkce zařízení: …1.1.2 Kategorie nebo třída zařízení: …1.1.3 Barva vyzařovaného nebo odráženého světla: …1.2 Dostatečně podrobný výkres (výkresy) umožňující identifikovat typ zařízení a prokazující: …1.2.1 ve které geometrické poloze má být zařízení namontováno na vozidlo (netýká se svítilny zadní registrační tabulky): …1.2.2 osu směru pozorování, která je při zkouškách považována za vztažnou osu (horizontální úhel H = 0°, vertikální úhel V = 0°), a bod považovaný při těchto zkouškách za vztažný střed (netýká se odrazek a svítilny zadní registrační tabulky): …1.2.3 místo určené pro značku ES schválení typu konstrukční části: …1.2.4 u svítilen zadní registrační tabulky geometrickou polohu, ve které má být zařízení namontováno ve vztahu k místu, na kterém je umístěna registrační tabulka, a obrys odpovídající osvětlené plochy: …1.2.5 u světlometů a mlhových světlometů nárys světlometu, popřípadě s detaily drážkování rozptylového skla, a příčný řez: …1.3 Stručný technický popis s uvedením předepsané kategorie nebo kategorií zdrojů světla, s výjimkou svítilen nebo světlometů s nevyměnitelnými zdroji světla; tyto zdroje musí být uvedeny ve směrnici 76/761/EHS (netýká se odrazek): …1.4 Zvláštní informace: …1.4.1 U svítilen zadní registrační tabulky údaj, zda je zařízení určeno pro osvětlení široké, vysoké nebo obou druhů registrační tabulky: …1.4.2 U světlometů …1.4.2.1 údaj, zda je světlomet určen pro vyzařování jak potkávacího světla, tak dálkového světla, nebo jen jednoho z nich: …1.4.2.2 u světlometů určených k vyzařování potkávacího světla údaj, zda je světlomet konstruován jak pro levostranný, tak pro pravostranný provoz, nebo jen pro levostranný, nebo jen pro pravostranný provoz: …1.4.2.3 je-li světlomet vybaven nastavitelným odrážečem, údaj o montážních polohách světlometu vůči vozovce a střední podélné rovině vozidla, jestliže je světlomet určen k užití jen v takové poloze (takových polohách): …1.4.3 U obrysových svítilen, brzdových svítilen a směrových svítilen …1.4.3.1 údaj, zda může zařízení být použito rovněž v soustavě dvou svítilen stejné kategorie: …1.4.3.2 u zařízení se dvěma úrovněmi svítivosti (brzdové svítilny a směrové svítilny kategorie 2b) schéma zapojení a údaje o vlastnostech systému, který zajišťuje dvě úrovně svítivosti: …1.4.4 U odrazek stručný popis technických vlastností materiálů optických odrazných jednotek: …1.4.5 U zpětných světlometů údaj, zda je zařízení určeno k montáži na vozidlo výlučně jako součást páru: …Dodatek 2CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPURazítko správního orgánuSdělení týkající se:- schválení typu [1],- rozšíření schválení typu [2],- odmítnutí schválení typu [3],- odejmutí schválení typu [4],pro typ vozidla/konstrukční části/samostatného technického celku [5] z hlediska směrnice 76/756/EHS naposledy pozměněné směrnicí…/…/ES.Schválení typu č.: …Důvod rozšíření: …ODDÍL I0.1 Značka (obchodní firma výrobce): …0.2 Typ a obecný obchodní název (názvy): …0.3 Způsob označení typu, je-li na vozidle/konstrukční části/samostatném technickém celku vyznačen [6] [7]: …0.3.1 Umístění takového označení: …0.4 Kategorie vozidla [8] [9]: …0.5 Jméno a adresa výrobce: …0.7 U konstrukčních částí a samostatných technických celků umístění a způsob připevnění značky ES schválení typu: …0.8 Adresa montážního závodu (závodů): …ODDÍL II1. Případné doplňující informace: viz doplněk2. Technická zkušebna provádějící zkoušky: …3. Datum zkušebního protokolu: …4. Číslo zkušebního protokolu: …5. Případné poznámky: viz doplněk6. Místo: …7. Datum: …8. Podpis: …9. Přiložen je seznam schvalovací dokumentace uložené u schvalovacího orgánu, kterou lze obdržet na požádání.1. DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE1.1. Uveďte pro každou svítilnu nebo světlomet, pokud je to vhodné:1.1.1 Kategorie zařízení: …1.1.2 Počet a kategorie zdrojů světla (netýká se odrazek) [10]: …1.1.3 Barva vyzařovaného nebo odráženého světla: …1.1.4 Schválení typu uděleno výhradně k užití jako náhradní díl pro vozidla, která jsou již v provozu: ano/ne [11]…1.2 Zvláštní informace pro určité typy zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci: …1.2.1 Odrazky: samostatné/součást souboru zařízení [12]…1.2.2 Svítilna zadní registrační tabulky: zařízení pro osvětlení vysoké tabulky/široké tabulky [13]…1.2.3 Světlomety: pokud je světlomet vybaven nastavitelným odrážečem, údaj o montážních polohách světlometu vzhledem k vozovce a ke střední podélné rovině vozidla, jestliže je světlomet určen k užití jen v takových polohách: …1.2.4 Zpětné světlomety: toto zařízení se montuje na vozidlo pouze jako součást páru zařízení: ano/ne [14]…5. POZNÁMKY5.1 Výkresy5.1.1 Pro svítilny zadní registrační tabulky: přiložený výkres č… znázorňuje geometrickou polohu, ve které má být zařízení namontováno vzhledem k místu, na němž je umístěna registrační tabulka, a obrys odpovídající osvětlené plochy:5.1.2 Pro odrazky: přiložený výkres č… znázorňuje geometrickou polohu, ve které má být zařízení namontováno na vozidlo;5.1.3 Pro všechna ostatní zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci: přiložený výkres č… znázorňuje geometrickou polohu, ve které má být zařízení namontováno na vozidlo, vztažnou osu a vztažný střed zařízení.5.2 Pro světlomety: druh provozu při zkoušce (bod 5.2.3.9 přílohy I směrnice 76/761/EHS): …Dodatek 3PŘÍKLADY ZNAČKY ES SCHVÁLENÍ TYPU KONSTRUKČNÍ ČÁSTI+++++ TIFF +++++Zařízení opatřené touto značkou ES schválení typu konstrukční části je zpětný světlomet schválený jako typ v Německu (e1) podle této směrnice (00) pod základním číslem schválení 1471. Šipky směřují na tu stranu, na níž jsou fotometrické vlastnosti splněny až do úhlu 45º H.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Poznámka:Uvedené tři příklady značek schválení typu, vzor A, vzor B a vzor C, představují tři možné varianty označení zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci v případě, že součástí skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen jsou dvě svítilny nebo více svítilen. Tato značka schválení typu udává, že zařízení bylo schváleno jako typ v Německu (e1) pod základním číslem schválení 1712 a že sestává z (ze):– odrazky třídy IA schválené jako typ podle směrnice 76/757/EHS (Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 32), pořadové č. 02;– zadní směrové svítilny kategorie 2a schválené jako typ podle směrnice Rady 76/759/EHS (Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 1), pořadové č. 01;– červené zadní obrysové svítilny (R) schválené jako typ podle směrnice Rady 76/758/EHS (Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 54), pořadové č. 02;– zadní mlhové svítilny (F) schválené jako typ podle směrnice Rady 77/538/EHS, pořadové č. 00;– zpětného světlometu (AR) schváleného jako typ podle směrnice Rady 77/539/EHS, pořadové č. 00;– brzdové svítilny se dvěma úrovněmi svítivosti (S2) schválené jako typ podle přílohy II směrnice 76/758/EHS, pořadové č. 02;– svítilny zadní registrační tabulky (L) schválené jako typ podle směrnice Rady 76/760/EHS (Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 85), pořadové č. 00.PŘÍLOHA IIOBLAST PŮSOBNOSTI A TECHNICKÉ POŽADAVKY1. OBLAST PŮSOBNOSTITato směrnice se vztahuje na zpětné světlomety motorových vozidel a jejich přípojných vozidel.2. TECHNICKÉ POŽADAVKY2.1 Technickými požadavky jsou požadavky uvedené v odstavci 1 a odstavcích 5 až 9 a v přílohách 3 až 5 předpisu EHK OSN č. 4, který tvoří v úplném znění tyto dokumenty:- původní znění předpisu (00), včetně doplňků 1 až 4 k předpisu č. 23 a oprav [1],- doplněk 5 k předpisu č. 23 [2],s těmito výjimkami:2.1.1 odkazy na předpis č. 48 se považují za odkaz na směrnici 76/756/EHS;2.1.2 odkazy na předpis č. 37 se považují za odkazy na přílohu VII směrnice 76/761/EHS;2.1.3 v poslední části odstavce 6.4 se slova "(viz bod 2 tohoto předpisu)" nahrazují slovy "(viz dodatek 1 přílohy I této směrnice)";2.1.4 v poslední části odstavce 6.4 se alova "prohlášení v bodu 11 "Poznámky" formuláře oznámení o schválení typu (viz příloha I tohoto předpisu)" nahrazují slovy "prohlášení v doplňku k certifikátu schválení typu (viz dodatek 2 přílohy I této směrnice)"."[1] Dokumentů uvedených v bodě 2.1 přílohy II této směrnice.[2] Dokumentů uvedených v bodě 2.1 přílohy II této směrnice.[3] Dokumentů uvedených v bodě 2.1 přílohy II této směrnice.[1] Nehodící se škrtněte.[2] Nehodící se škrtněte.[3] Nehodící se škrtněte.[4] Nehodící se škrtněte.[5] Nehodící se škrtněte.[6] Nehodící se škrtněte.[7] Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které nejsou důležité pro popis typů vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku, kterých se týká tento osvědčení schválení typu, nahradí se tyto znaky v dokumentaci znakem „?“ (např. ABC??123??).[8] Nehodící se škrtněte.[9] Podle definice uvedené v příloze II části A směrnice 70/156/EHS.[10] U svítilen nebo světlometů s nevyměnitelnými zdroji světla uveďte počet a celkový příkon zdrojů světla.[11] Nehodící se škrtněte.[12] Nehodící se škrtněte.[13] Nehodící se škrtněte.[14] Nehodící se škrtněte.[1] [2] --------------------------------------------------


Důležité právní upozornění

|

31985L0146

Směrnice Rady ze dne 31. ledna 1985, kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice 73/362/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hmotných délkových měrek

Úřední věstník L 054 , 23/02/1985 S. 0029 - 0033 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 14 S. 0152  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 18 S. 0198  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 14 S. 0152  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 18 S. 0198  CS.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 7  ET.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 7  HU.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 7  LT.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 7  LV.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 7  MT.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 7  PL.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 7  SK.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 7  SL.ES Kapitola 13 Svazek 008 S. 7

		Směrnice Radyze dne 31. ledna 1985,kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice 73/362/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hmotných délkových měrek(85/146/EHS)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na směrnici Rady 71/316/EHS ze dne 26. července 1971 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se společných ustanovení pro měřicí přístroje a pro metody metrologické kontroly [1] naposledy pozměněnou směrnicí 83/575/EHS [2], a zejména na článek 17 uvedené směrnice,vzhledem k tomu, že směrnice Rady 73/362/EHS [3] naposledy pozměněná směrnicí 78/629/EHS [4] by měla být změněna v souladu s technickým pokrokem v dané oblasti;vzhledem k tomu, že rámcová směrnice 71/316/EHS byla přizpůsobena technickému pokroku ve výrobě měřicích přístrojů, a proto povoluje, aby se prováděly statistické kontroly pro účely EHS prvotního ověření podle postupu uvedeného ve zvláštních směrnicích; že z tohoto důvodu je nutné provést rozšíření přílohy zvláštní směrnice 73/362/EHS tak, aby byly stanoveny postupy pro tyto kontroly;vzhledem k tomu, že ve shodě s tímto rozšířením je nutno stanovit mnohem přesněji podmínky udělování EHS schválení typu a provádění EHS prvotního ověření týkajícího se hmotných délkových měrek;vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Komise k přizpůsobení směrnic technickému pokroku a k odstranění technických překážek obchodu s měřicími přístroji,PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:Článek 1V příloze směrnice 73/362/EHS:1. Body 2.1, 7, 7.1, 7.4 a 8 se mění v souladu s odpovídajícími body přílohy této směrnice.2. Body 10, 11 a 12 se vkládají do přílohy této směrnice.Článek 2Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. ledna 1986. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.Článek 3Tato směrnice je určena členským státům.V Bruselu dne 31. ledna 1985.Za KomisiCockfieldmístopředseda[1] Úř. věst. L 202, 6.9.1971, s. 1.[2] Úř. věst. L 332, 28.11.1983, s. 43.[3] Úř. věst. L 335, 5.12.1973, s. 56.[4] Úř. věst. L 206, 29.7.1978, s. 8.--------------------------------------------------PŘÍLOHA2.1 Za běžného použití při teplotách 8 °C nad nebo pod referenční teplotou nejsou změny délky větší než maximální dovolené chyby.7. Maximální dovolené chybyDélkové měrky definované v této směrnici jsou podle přesnosti zařazeny do tří tříd označených I, II a III.7.1 Maximální dovolená kladná nebo záporná chyba:a) jmenovité délky nebob) jakékoli vzdálenosti mezi libovolnými dvěma po sobě jdoucími značkami stupnicemusí být vyjádřena v milimetrech jako funkce sledované délky daná výrazem (a + bL), kde:- L je sledovaná délka zaokrouhlená na nejbližší vyšší celý metr,- "a"a"b"jsou koeficienty stanovené pro každou třídu přesnosti podle následující tabulky:Třída přesnosti | a | b |I | 0,1 | 0,1 |II | 0,3 | 0,2 |III | 0,6 | 0,4 |7.4 Maximální dovolená chyba za provozu musí být rovna dvojnásobku maximální dovolené chyby při EHS prvotním ověření.8. Značky EHS prvotního ověření8.1 V blízkosti počátku délkové míry samotné nebo na doplňkovém upínacím prvku musí být vyhrazeno místo, které umožňuje připojit značky prvotního EHS prvotního ověření.8.2 Tyto značky musí být připojeny podle ustanovení bodu 3.1 přílohy II směrnice Rady 71/316/EHS ze dne 26. července 1971 naposledy pozměněné směrnicí Rady 83/575/EHS ze dne 25. října 1983.8.3 Jako výjimka z bodu 3.1 se však značka EHS prvotního ověření smí skládat z malého písmene "e" v šestiúhelníku, kde písmeno "e" obsahuje ve své horní polovině velké písmeno nebo písmena, která identifikují příslušný členský stát, v němž se uskutečnilo prvotní EHS prvotní ověření, a ve své dolní polovině rok ověření. Příklad takové značky je zobrazen v bodu 12.8.4 Volba jednoho nebo druhého tvaru značky je ponechána na uvážení úřadu, který je za EHS prvotní ověření odpovědný.10. EHS schválení typu a prvotní EHS prvotní ověřeníSchválení typu EHS a EHS prvotní ověření hmotných délkových měrek se musí provádět podle postupu stanoveného ve směrnici 71/316/EHS.10.1 Přezkoušení pro EHS schválení typuKromě prohlídky dokumentace se toto přezkoušení musí skládat z kontroly, která zjišťuje, zda je předložený vzorek v souladu s body 2, 3, 4, 5, 6 (s výjimkou bodu 6.4), 7, 8 a 9.10.2 Kontroly při EHS prvotním ověření10.2.1 Kontroly při EHS prvotním ověření se musí provádět buď se všemi předloženými délkovými měrkami, nebo s kontrolovanými dávkami měrek podle bodu 11.10.2.2 Kontroly při EHS prvotním ověření se musí skládat z vizuální prohlídky délkové měrky, kterou se zjišťuje její shoda se schváleným typem; to se týká především ustanovení bodů 3.6, 4.1 a 4.3.10.2.3 Dále je třeba rovněž ověřit, zda délková měrka splňuje požadavky týkající se maximálních dovolených chyb pro jmenovitou délku podle ustanovení bodu 9.5.10.2.4 Kromě toho se musí na pěti různých místech náhodně rozmístěných na délkové měrce provést kontrola- vzdálenosti mezi dvěma po sobě následujícími značkami,- délky dílku,- rozdílu mezi délkou dvou po sobě jdoucích dílků,aby se ověřila jejich shoda s ustanoveními bodu 7.1 písmeno b) a bodů 7.2.1 a 7.2.2 a popřípadě rovněž s ustanoveními bodů 7.3 a 9.3.Jestliže k tomu výsledky kontroly opravňují, může příslušný orgán počet kontrol snížit nebo zvýšit.10.2.5 Všechny výše uvedené kontroly se musí provést za referenčních podmínek uvedených v bodu 7.5.11. Statistická kontrola používaná jako kontrola prvotního EHS prvotního ověřeníJestliže se délkové měrky vyrábějí v sériích a osoba odpovědná za jejich předložení k EHS prvotnímu ověření uvede, že již byly odpovídajícím způsobem kontrolovány, pak na její žádost mohou být předložené kontrolované dávky podrobeny statistické kontrole srovnáváním za následujících podmínek:11.1 Obecně11.1.1 Kontrolovaná dávkaKontrolované dávky jsou vytvořeny z délkových měrek, které- jsou stejného typu,- patří do stejné třídy přesnosti,- jsou vyrobeny stejným výrobním postupem.Velikost kontrolované dávky je počet délkových měrek, které jsou v ní obsaženy. Maximální velikost kontrolované dávky pro EHS prvotní ověření je 10000 měrek.11.1.2 VzorekVzorek je vytvořen délkovými měrkami náhodně vybranými z kontrolované dávky. Počet délkových měrek ve vzorku se nazývá velikost vzorku.11.1.3 Statistická kontrola srovnávánímStatistická kontrola srovnáváním je kontrola, v níž se délkové měrky ve vzorku klasifikují podle ustanovení této směrnice jako vadné nebo bez vady.11.1.4 Mezní úroveň jakosti (LQ 5)Mezní jakost je úroveň jakosti předložené kontrolované dávky, která podle přejímacího plánu odpovídá pravděpodobnosti přijetí 5 %.11.1.5 Přijatelná úroveň jakosti (SQL)Standardní úroveň jakosti je úroveň jakosti předložené kontrolované dávky, která podle přejímacího plánu odpovídá pravděpodobnosti přijetí 95 %.11.1.6 Číslo přijetíVe statistické kontrole srovnáváním představuje číslo přijetí maximální počet vadných měrek zjištěných v kontrolovaném vzorku, které, pokud je dosaženo, stále ještě znamená přijetí kontrolovaného vzorku.11.1.7 Číslo zamítnutíVe statistické kontrole srovnáváním představuje číslo zamítnutí počet vadných měrek zjištěných v kontrolovaném vzorku, který, pokud je překročen, znamená zamítnutí kontrolovaného vzorku.11.1.8 Přejímací plán jedním výběremPočet jednotlivých prověřovaných měrek se musí rovnat velikosti vzorku, která je stanovena daným plánem. Jestliže počet vadných měrek zjištěných ve vzorku je menší nebo roven číslu přijetí, pak musí být daná kontrolovaná dávka přijata. Jestliže je počet vadných měrek větší nebo roven číslu zamítnutí, pak musí být kontrolovaná dávka zamítnuta.11.1.9 Přejímací plán dvojím výběremPočet jednotlivých kontrolovaných měrek musí být roven velikosti prvního vzorku, která je stanovena daným plánem. Jestliže počet vadných měrek zjištěných v prvním vzorku je menší nebo roven prvnímu číslu přijetí, pak musí být daná kontrolovaná dávka přijata. Jestliže je počet vadných měrek zjištěných v prvním vzorku větší nebo roven prvnímu číslu zamítnutí, pak musí být kontrolovaná dávka zamítnuta. Jestliže počet vadných měrek zjištěných v prvním vzorku leží mezi prvním číslem přijetí a prvním číslem zamítnutí, musí se prověřit druhý vzorek, jehož velikost je stanovena daným plánem. Počty vadných měrek zjištěných v prvním a druhém vzorku se pak musí sečíst dohromady. Jestliže je celkový počet vadných měrek menší nebo roven druhému číslu přijetí, pak musí být kontrolovaná dávka přijata. Jestliže je celkový počet vadných měrek větší nebo roven druhému číslu zamítnutí, pak musí být kontrolovaná dávka zamítnuta.11.2 Postupy přezkoušeníMusí být použita jedna ze dvou níže popsaných metod přezkoušení, přičemž volba je ponechána na odpovědném orgánu.První metoda, dále jen metoda "A", zahrnuje schémata jednoho předložení, zatímco druhá metoda, metoda "B", využívá schéma vícenásobného předložení. Kontrola se skládá ze zjištění počtu vadných měrek ve zvoleném vzorku.11.2.1 Jestliže je zvolena metoda "A", pak odpovědný orgán používá pro přijetí nebo zamítnutí předložené kontrolované dávky výběrovou kontrolu s následujícími parametry:- standardní úroveň jakosti (SQL) mezi 0,40 a 0,90 %,- mezní jakost (LQ 5) mezi 4,0 a 6,5 %.Příklady přejímacích plánů:Přejímací plán jedním výběrem| Velikost vzorku | Číslo přijetí | Číslo zamítnutí | LQ 5 | SQL |a | 80 | 1 | 2 | 5,8 | 0,44 |b | 125 | 2 | 3 | 5,0 | 0,65 |Přejímací plán dvojím výběrem| Velikost vzorku | Celková velikost | Číslo přijetí | Číslo zamítnutí | LQ 5 | SQL |a | První vzorek | 50 | 50 | 0 | 2 | 5,8 | 0,44 |Druhý vzorek | 50 | 100 | 1 | 2 |b | První vzorek | 80 | 80 | 0 | 3 | 5,0 | 0,65 |Druhý vzorek | 80 | 160 | 3 | 4 |Jestliže je kontrolní dávka zamítnuta, pak odpovědný orgán provede stoprocentní kontrolu dané kontrolované dávky nebo přijme opatření nezbytná k tomu, aby se zamezilo uvedení zamítnuté kontrolované dávky v daném stavu na trh.11.2.2 Jestliže je zvolena metoda "B", pak odpovědný orgán použije pro přijetí nebo zamítnutí předložené dávky výběrovou kontrolu podle následující tabulky:Výběrová kontrolaPořadí předložení | Velikost vzorku | Číslo přijetí | Číslo zamítnutí |1 | 70 | 0 | 1 |2 | 85 | 0 | 1 |3 | 105 | 0 | 1 |4 | 120 | 0 | 1 |Po přijetí kontrolované dávky se musí další předložená kontrolovaná dávka podrobit kontrole, která se vyskytuje v příslušném pořadí pod č. 1.Poté, co byla kontrolovaná dávka zamítnuta, musí odpovědný orgán přijmout nezbytná opatření k tomu, aby se zamezilo uvedení zamítnuté kontrolované dávky v daném stavu na trh, a osoba odpovědná za předložení měrek pro EHS prvotní ověření může předložit buď stejnou, nebo jinou kontrolovanou dávku. Kontrolovaná dávka se pak podrobí kontrole, která se nachází v příslušném pořadí bezprostředně nad ní. Pokud však kontrolovaná dávka není po kontrole č. 4 v příslušném pořadí přijata, pak musí odpovědný orgán provést stoprocentní kontrolu dané kontrolované dávky.11.3 Důsledky častých zamítnutí kontrolovaných dávekV případě častého zamítnutí kontrolovaných dávek může odpovědný orgán statistickou kontrolu přerušit. Jestliže se nezjistí žádné zlepšení úrovně jakosti, pak po oznámení této skutečnosti držiteli EHS schválení typu lze zahájit postup pro odebrání EHS schválení typu podle článku 7 směrnice 71/316/EHS.12. Příklad značky prvotního EHS ověření popsané v bodu 8.3:+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------