title: Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/387 на Комисията от 17 март 2016 година за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на тръби от пластичен чугун (наричан също сферографитен чугун) с произход от Индия

text:
               18.3.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 73/1

         РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2016/387 НА КОМИСИЯТА
   от 17 март 2016 година
   за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на тръби от пластичен чугун (наричан също сферографитен чугун) с произход от Индия
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 15 от него,
   като има предвид, че:
   1.   ПРОЦЕДУРА

   1.1.   Започване на процедура

               (1)

               На 11 март 2015 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антисубсидийно разследване по отношение на вноса в Съюза на тръби от пластичен чугун (наричан също сферографитен чугун) с произход от Индия („засегнатата държава“) въз основа на член 10 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз
                   (2) („известието за започване“).

               (2)

               Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 26 януари 2015 г. от Saint-Gobain PAM Group („жалбоподателя“), от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на тръби от пластичен чугун. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.

               (3)

               Преди започването на процедура и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на тръби от пластичен чугун с произход от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. ПИ бе поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. ПИ прие поканата за консултации, които впоследствие бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение.

         1.2.   Последваща процедура

               (4)

               Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи окончателно изравнително мито върху вноса в Съюза на тръби от пластичен чугун с произход от Индия. Освен това един друг индийски производител Tata Metaliks DI Pipes Limited („Tata“) заяви своя интерес и представи коментари.

               (5)

               На всички страни бе даден срок, в който да представят своите коментари във връзка с оповестяването на заключенията.

               (6)

               На 28 януари 2016 г. по искане на Electrosteel Castings Limited бе проведено изслушване от служителя по изслушванията при търговските процедури.

         1.3.   Паралелна антидъмпингова процедура

               (7)

               На 20 декември 2014 г. Комисията публикува известие в Официален вестник на Европейския съюз
                   (3) за започване на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на тръби от пластичен чугун с произход от Индия, въз основа на Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (4) („основния антидъмпингов регламент“).

               (8)

               С Регламент за изпълнение (ЕС) № 2015/1559 на Комисията (5) на 18 септември 2015 г. Комисията наложи временно антидъмпингово мито по отношение на вноса на тръби от пластичен чугун с произход от Индия („регламента за временните антидъмпингови мерки“). Окончателните констатации от посоченото разследване са предмет на отделен регламент (6).

               (9)

               Анализите на вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, са mutatis mutandis идентични, тъй като определението за промишленост на Съюза, представителните за Съюза производители и разследваният период са едни и същи и за двете разследвания.

         1.4.   Заинтересовани страни

               (10)

               В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. По-специално Комисията информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, индийските органи, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.

               (11)

               Заинтересованите страни имаха възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Нито една от заинтересованите страни не поиска да бъде изслушана, за да изрази становището си относно започването на разследването.

         1.5.   Изготвяне на извадка

               (12)

               В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 27 от основния регламент.

         1.5.1.   Изготвяне на извадка от производители от Съюза и вносители

               (13)

               Не бе необходимо изготвяне на извадка от производители от Съюза. Има само три дружества или групи от дружества, които произвеждат разглеждания продукт в Съюза, като две от тях, които представляват около 96 % от общото производство на Съюза, оказаха съдействие при разследването.

               (14)

               Що се отнася до несвързаните вносители, за да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и, ако е така, да направи подбор на такава извадка, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Нито един несвързан вносител не заяви своя интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за започване.

         1.5.2.   Изготвяне на извадка от производители износители в Индия

               (15)

               За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и — ако е така — да направи подбор на такава извадка, Комисията поиска от всички производители износители в Индия да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Индия в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.

               (16)

               Трима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Те представляваха 100 % от износа от Индия през разследвания период. Поради това Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.

         1.6.   Отговори на въпросника и посещения за проверка на място

               (17)

               Комисията изпрати въпросници на тримата производители износители или групи от производители в Индия, на тримата производители от Съюза, както и на ползвателите, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване.

               (18)

               Отговори на въпросника бяха получени от двама от тримата индийски производители износители. Поради това Комисията счете, че третият производител износител е преустановил съдействието си на разследването.

               (19)

               На етапа на започването на процедура оказалите съдействие производители от Съюза и ползвателите изразиха съгласие, че информацията, събрана в хода на паралелното антидъмпингово разследване, би могла да се използва и при настоящата процедура. Няколко десетки ползватели представиха информация в допълнение към ползвателите, които вече бяха заявили своя интерес в рамките на паралелното антидъмпингово разследване.

               (20)

               Комисията издири и провери цялата информация, предоставена от производителите износители в Индия, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличието на субсидиране. Бяха извършени посещения за проверка на място в следните дружества:

                           —

                           Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Индия („ECL“);

                           —

                           Jindal Saw Limited, New Delhi, Индия („Jindal“).

         1.7.   Разследван период и разглеждан период

               (21)

               Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2013 г. до 30 септември 2014 г. („разследван период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2011 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).

         2.   РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ

   2.1.   Разглеждан продукт

               (22)

               Разглежданият продукт е тръби от пластичен чугун (наричан също сферографитен чугун) („тръби от пластичен чугун“) с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7303 00 10 и ex 7303 00 90. Кодовете по КН са посочени само за информация.

               (23)

               Тръбите от пластичен чугун са предназначени за водоснабдяване с питейна вода, отвеждане на отпадъчни води и напояване на селскостопанска земя. Транспортирането на вода по тръби от пластичен чугун може да се осъществява с прилагане на налягане или само чрез силата на гравитацията. Диаметърът на тръбите е от 60 до 2 000 mm, а дължината им е 5,5, 6, 7 или 8 метра. Те обикновено са покрити с цимент или други материали отвътре, а отвън са поцинковани, боядисани или облепени с лента. Основните крайни ползватели са дружества за комунални услуги.

               (24)

               Jindal и правителството на Индия („ПИ“) заявиха, че тръбите от пластичен чугун, които нямат нито вътрешно, нито външно покритие („непокрити тръби“), следва да бъдат изключени от обхвата на разглеждания продукт въз основа на факта, че тези тръби са полуготови продукти с различни физически, технически и химически характеристики и не могат да се използват за пренос на вода без допълнителна обработка. Непокритите тръби също така не са взаимозаменяеми с разглеждания продукт и имат различна крайна употреба.

               (25)

               Жалбоподателят оспори това твърдение и заяви, че всички тръби от пластичен чугун, независимо дали са с покритие или не, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики и имат една и съща крайна употреба. Освен това жалбоподателят заяви, че операциите по нанасяне на вътрешно и външно покритие се считат за довършителни операции, представляващи до 20 % от общите разходи за производството на тръбите от пластичен чугун, и не променят основните характеристики на тези тръби. Освен това жалбоподателят изтъкна, че непокритите тръби сами по себе си нямат реална крайна функция/употреба на пазара, различна от пренос на вода и отвеждане на отпадъчни води, и не се продават на пазара на Съюза, а трябва задължително да им бъде поставено покритие, преди да бъдат пуснати на пазара и да отговарят на стандартите на ЕС. Освен това непокритите тръби от пластичен чугун се класират в същия митническия код, като тръбите с покритие, и тяхното изключване би могло да доведе до заобикаляне на изравнителните мерки и да накърни ефективността на тези мерки, като се има предвид значителният капацитет на индийските износители за нанасяне на покритие в Съюза (около 80 000 тона годишно). В това отношение жалбоподателят освен това заяви, че индийският внос на непокрити тръби е нараснал значително от 2013 г. насам и този внос е бил почти три пъти по-висок през 2015 г., отколкото през 2013 г. Според жалбоподателя тази тенденция вероятно ще продължи.

               (26)

               Разследването показа, че непокритите тръби нямат никаква реална функция/употреба на пазара и не се продават като такива на пазара на Съюза. Тези тръби трябва задължително да бъдат подложени на допълнителна обработка, т.е. нанасяне на вътрешно и външно покритие, преди да могат да се продават и да са в съответствие със стандартите на ЕС за пренос на вода и отвеждане на отпадъчни води. Въпреки че спазването на стандартите на ЕС не е непременно решаващ фактор за определянето на обхвата на продукта, фактът, че е необходимо извършване на допълнителна обработка на непокритите тръби, преди те да могат да се използват в съответствие с предвидената им крайна употреба, е фактор, който не може да се пренебрегне, когато се прави анализ дали дадена непокрита тръба е краен продукт или само полуготов продукт. Поради това Комисията счита, че непокритите тръби от пластичен чугун следва да бъдат смятани за полуготови тръби от пластичен чугун.

               (27)

               Полуготовите и готовите стоки могат обаче да се считат като съставляващи един продукт, ако i) споделят едни и същи основни характеристики и ii) допълнителните разходи за обработка не са съществени (7). Безспорно е, че вътрешното и външното покритие добавя физическа характеристика на непокритите тръби, придаваща им съществена и основна характеристика, която се изисква за основната им употреба на пазара на Съюза, по-специално за пренос на вода и отвеждане на отпадъчни води, в съответствие със стандартите на ЕС. Освен това е безспорно, че разходите за добавяне на вътрешното и външното покритие на непокрита тръба обикновено представляват до 20 % от общите разходи за производството на тръба от пластичен чугун. От това следва, че допълнителната обработка трябва да се счита за съществена.

               (28)

               От това следва, че полуготовите непокрити тръби от пластичен чугун не могат да се считат като съставляващи един продукт с готовите тръби от пластичен чугун (с нанесено вътрешно и външно покритие) и поради това следва да бъдат изключени от обхвата на разглеждания продукт.

               (29)

               Освен това Комисията не установи наличието на значителен риск от заобикаляне на мерките ако непокритите тръби бъдат изключени от обхвата на продукта. Непокритите тръби се внасят само от едно свързано с Jindal дружество, което — противно на твърдението на жалбоподателя — има ограничен капацитет за нанасяне на покритие в Съюза. Според проверените данни на Комисията действителният капацитет е около 15 000 тона годишно. Освен това според информация от жалбоподателя, въпреки че вносът на непокрити тръби от Индия изглежда, че нараства след разследвания период, обемите са все още малки (под 10 000 тона през 2015 г.). Като се има предвид ограниченият капацитет за нанасяне на покритие от свързаното дружество в Съюза и настоящият му бизнес план за следващите години по отношение на непокритите тръби (между 15 000 — 21 000 тона до 2017 г.), е малко вероятно този производствен обект да се превърне във вход за масово навлизане на непокрити тръби с единствената цел да им се нанася покритие, за да се избегнат митата за готови тръби в Съюза, което потенциално би могло да бъде проблем съгласно член 23 от основния регламент.

               (30)

               Jindal поиска тръбите с фланци от пластичен чугун да бъдат изключени от обхвата на продукта.

               (31)

               За разлика от непокритите тръби, тръбите с фланци представляват тръби от пластичен чугун, които са претърпели окончателна обработка с нанесено вътрешно и външно покритие. Поради това тръбите с фланци са подходящи за пренос на вода и отвеждане на отпадъчни води без допълнителна обработка. По принцип те се нарязват на определена дължина от ненарязани тръби от пластичен чугун и им се поставят фланци, чрез които се свързват с помощта на болтове и гайки, докато другите тръби от пластичен чугун се свързват чрез муфа. Разходите за обработка за нарязване на определена дължина и добавяне на фланци не може да се разглеждат като променящи основните характеристики на тръбите от пластичен чугун, които са свързани с пренос на вода и отвеждане на отпадъчни води, или като представляващи значителни разходи за обработка. Поради това, въпреки че за производството на тръби с фланци от тръби от пластичен чугун е необходима известна допълнителна обработка, Комисията счете, че те представляват един продукт, и искането за изключване бе отхвърлено.

               (32)

               С оглед на изложените по-горе съображения разглежданият продукт се определя окончателно като тръби от пластичен чугун (наричан също сферографитен чугун) („тръби от пластичен чугун“), с изключение на тръбите от пластичен чугун без вътрешно и външно покритие („непокрити тръби“), с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7303 00 10 и ex 7303 00 90.

         2.2.   Сходен продукт

               (33)

               Разследването показа, че разглежданият продукт, както е определен по-горе, произвеждан и продаван в Индия, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и поради това са сходни продукти (подобни продукти) по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.

         3.   СУБСИДИРАНЕ

               (34)

               Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията от ПИ и от производителите износители бяха разследвани следните практики на субсидиране и специфични свързани с тях мерки (схеми), за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:

                           I)

                           Пряко прехвърляне на средства и потенциално пряко прехвърляне на средства (член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент)

                                       —

                                       Гаранции по заеми от Държавната банка на Индия

                                       —

                                       Заеми, отпуснати по линия на Фонда за развитие на стоманодобивната промишленост

                                       —

                                       Насърчаване на научноизследователската и развойната дейност в сектора на черната металургия

                                       —

                                       Улесняване на процеса на придобиване на земя (щат Раджастан)

                                       —

                                       Схема за възстановяване на мита

                           II)

                           Приходи, от които правителството се е отказало или не е събрало, но които обичайно са дължими (член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент)

                                       —

                                       Схема за експортно ориентирани единици

                                       —

                                       Схема за фокусиране върху продукта

                                       —

                                       Схема за фокусиране върху пазара

                                       —

                                       Схема на лицензионен режим за безмитен внос

                                       —

                                       Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване

                                       —

                                       Схема за предварителни разрешения

                                       —

                                       Схема за насърчаване на увеличаването на износа

                                       —

                                       Освобождаване от ДДС или опрощаване на ДДС (правителство на Гуджарат)

                           III)

                           Предоставяне на стоки или услуги срещу по-ниско от адекватното възнаграждение (член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) от основния регламент)

                                       —

                                       Предоставяне на изключителни права за минен добив (от затворен тип) (въглища)

                                       —

                                       Предоставяне на изключителни права за минен добив (от затворен тип) (желязна руда)

                                       —

                                       Предоставяне на земя (щат Раджастан)

                                       —

                                       Данък върху износа на желязна руда

         3.1.   Схеми, за които не бяха открити доказателства за субсидиране

   3.1.1.   Схеми, които не предоставят ползи на дружествата

   —
         Гаранции по заеми от Държавната банка на Индия

               (35)

               Жалбоподателят заяви, че в миналото ПИ е предоставяло гаранции по заеми чрез Държавната банка на Индия на производителите в стоманодобивния сектор. Счита се, че предоставената полза представлява разликата между платената сума по заема, който е бил гарантиран, и сумата, която би била платена за подобен заем без държавната гаранция. Счита се, че субсидията се състои в разликата между сумата на лихвите или премиите, които дружеството би платило по заема, ако той е бил взет при търговски условия, като се имат предвид целевите показатели, и сумата, която действително то е платило в резултат на това, че заемът е бил гарантиран от ПИ.

               (36)

               Двамата индийски производители износители са получили заеми от редица банки, включително от Държавната банка на Индия. Тези заеми обаче не са били гарантирани от ПИ. Освен това платените лихвени проценти са били в съответствие с пазарните условия, налагани от други банки за подобни заеми.

               (37)

               Вследствие на това Комисията не откри доказателства за наличие на субсидиране по тази схема.

         —
         Заеми, отпуснати по линия на Фонда за развитие на стоманодобивната промишленост

               (38)

               Жалбоподателят заяви, че ПИ предоставя заеми за финансиране на проекти в областта на научноизследователската и развойната дейност в сектора на черната металургия посредством Фонда за развитие на стоманодобивната промишленост. Счита се, че предоставената полза представлява разликата между начислените лихви по заемите от Фонда за развитие на стоманодобивната промишленост и лихвите, които биха били платени при пазарни условия за търговски заем.

               (39)

               Двамата индийски производители износители не са получили заеми от Фонда за развитие на стоманодобивната промишленост по време на РП.

               (40)

               Вследствие на това Комисията не откри доказателства за наличие на субсидиране по тази схема.

         —
         Насърчаване на научноизследователската и развойната дейност в сектора на черната металургия

               (41)

               Жалбоподателят заяви, че ПИ предоставя средства за насърчаване на проекти в областта на научноизследователската и развойната дейност в сектора на черната металургия. Счита се, че ползата съответства на сумата на предоставеното финансиране (50 % от разходите за научноизследователска и развойна дейност).

               (42)

               Двамата индийски производители износители не са получили средства в рамките на тази схема по време на РП.

               (43)

               Вследствие на това Комисията не откри доказателства за наличие на субсидиране по тази схема.

         —
         Улесняване на процеса на придобиване на земя и предоставяне на земя срещу по-ниско от адекватното възнаграждение (щат Раджастан)

               (44)

               Жалбоподателят заяви, че един индийски производител износител е отговарял на условията за участие в тази схема. Схемата се състои в улесняване на закупуването на земя за проекти, в рамките на които се предвижда инвестиция от 1 милиард или повече рупии, и при условие че 25 % от земята се закупува от разработващия проекта. Счита се, че ползата представлява плащането от страна на правителството на Раджастан на останалите 75 % от стойността на земята.

               (45)

               Двамата индийски производители износители не са получили средства в рамките на тази схема по време на РП.

               (46)

               Вследствие на това Комисията не откри доказателства за наличие на субсидиране по тази схема.

         —
         Схема за експортно ориентирани единици

               (47)

               Жалбоподателят заяви, че производителите износители на разглеждания продукт отговарят на условията за участие в тази схема и трябва да се приеме, че те са кандидатствали за нея, тъй като изнасят основната част от продукцията си.

               (48)

               Дадено дружество, регистрирано като експортно ориентирана единица, има право да бъде освободено от редица мита и такси и/или те да му бъдат възстановени. Счита се, че ползата представлява сумата на държавните приходи, които биха били дължими и от които правителството се е отказало.

               (49)

               Двамата индийски производители износители не са били регистрирани като експортно ориентирана единица по време на РП.

               (50)

               Вследствие на това Комисията не откри доказателства за наличие на субсидиране по тази схема по време на РП.

         —
         Схема за фокусиране върху пазара

               (51)

               Жалбоподателят заяви, че производителите износители на разглеждания продукт отговарят на условията за участие в тази схема, която дава право на предоставяне на митнически кредити, съответстващи на процент от стойността франко борд (FOB) на износа за някои държави. Митническите кредити могат да се използват за компенсиране на вносни мита и по този начин предоставената полза съответства на сумата на държавните приходи, които биха били дължими и от които правителството се е отказало.

               (52)

               Двамата индийски производители износители не са получили митнически кредити в рамките на тази схема по време на РП.

               (53)

               Вследствие на това Комисията не откри доказателства за наличие на субсидиране по тази схема по време на РП.

         —
         Схема на лицензионен режим за безмитен внос

               (54)

               Жалбоподателят заяви, че производителите износители на разглеждания продукт отговарят на условията за участие в тази схема, която позволява безмитен внос на суровини, горива, нефт, енергийни източници и катализатори, които се използват като суровини в производствения процес, при условие че са спазени определени условия. Счита се, че ползата представлява сумата на държавните приходи, които биха били дължими и от които правителството се е отказало.

               (55)

               Двамата индийски производители износители не са се възползвали от тази схема по време на РП.

               (56)

               Вследствие на това Комисията не откри доказателства за наличие на субсидиране по тази схема по време на РП.

         —
         Схема за предварителни разрешения

               (57)

               Жалбоподателят заяви, че производителите износители на разглеждания продукт отговарят на условията за участие в тази схема, която позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен продукт или категория продукти, или на междинни продукти, които се изнасят или се считат за изнесени. Счита се, че ползата представлява сумата на държавните приходи, които биха били дължими и от които правителството се е отказало.

               (58)

               Двамата индийски производители износители не са се възползвали от тази схема по време на РП.

               (59)

               Вследствие на това Комисията не откри доказателства за наличие на субсидиране по тази схема по време на РП.

         —
         Схема за насърчаване на увеличаването на износа

               (60)

               Жалбоподателят заяви, че производителите износители на разглеждания продукт отговарят на условията за участие в тази схема, която е подобна на схемата за фокусиране върху пазара и дава право на предоставяне на митнически кредити, съответстващи на процент от постъпателния растеж, постигнат през финансовата 2012—2013 г. в сравнение с финансовата 2011—2012 г. Митническите кредити могат да се използват за компенсиране на вносни мита и по този начин предоставената полза съответства на сумата на държавните приходи, които биха били дължими и от които правителството се е отказало.

               (61)

               Двамата индийски производители износители не са се възползвали от тази схема по време на РП.

               (62)

               Вследствие на това Комисията не откри доказателства за наличие на субсидиране по тази схема по време на РП.

         —
         Освобождаване от ДДС или опрощаване на ДДС (правителство на Гуджарат)

               (63)

               Жалбоподателят заяви, че един производител износител на разглеждания продукт (с дейност в Гуджарат) отговаря на условията за участие в тази схема и вероятно се е възползвал от нея, като тя позволява освобождаване от ДДС при покупки на стоки, използвани във връзка с износа. Счита се, че освобождаването представлява финансово участие, тъй като намалява приходите на правителството от ДДС. Предоставената полза съответства на сумата на държавните приходи, които биха били дължими и от които правителството се е отказало.

               (64)

               Двамата индийски производители износители не са се възползвали от тази схема по време на РП за разглеждания продукт.

               (65)

               Вследствие на това Комисията не откри доказателства за наличие на субсидиране по тази схема по време на РП.

         3.1.2.   Предоставяне на изключителни права за минен добив (от затворен тип) на въглища и желязна руда

               (66)

               Жалбоподателят заяви, че ПИ предоставя стоки на производителите на стомана, като им осигурява желязна руда и въглища чрез предоставяне на изключителни права за минен добив (от затворен тип) (т.е. на права, които дават възможност на производителите на стомана да добиват желязна руда и въглища за собствено вътрешно ползване).

               (67)

               Жалбоподателят се позова на приложимото индийско законодателство относно добива на желязна руда и въглища, включително неотдавнашните промени, и посочи, че някои индийски производители на разглеждания продукт имат собствени мини.

               (68)

               Жалбоподателят счита, че минният добив от затворен тип на желязна руда е de facto специфичен, тъй като е ограничен до някои определени предприятия, като например производителите на стомана, и че минният добив от затворен тип на въглища е de jure специфичен, тъй като при предоставянето на блокове за въгледобив се отдава предпочитание на производители на стомана, чийто годишен производствен капацитет надвишава един милион тона.

               (69)

               Жалбоподателят счита, че ползата от лицензите за минен добив от затворен тип на въглища, издадени на индийските производители на разглеждания продукт, представлява разликата между общата стойност на лицензионните възнаграждения, платени за лиценза за минен добив, разходите за добив и рафиниране за привеждане към изискваното равнище на качество и референтната цена CIF (стойност, застраховка и навло) на австралийски коксови въглища в индийското пристанище.

               (70)

               Що се отнася до ползата от лицензите за минен добив от затворен тип на желязна руда, жалбоподателят счита, че тя следва да бъде оценена: или i) като се имат предвид параметрите и условията, които преобладават на световния пазар за закупуване на желязна руда, в съответствие с член 6, буква г), подточка ii) от основния регламент; или ii) въз основа на параметри и условия, които преобладават в Индия и които са коригирани, за да се вземе предвид въздействието на данъка върху износа на желязна руда, тъй като това е фактор, който нарушава нормалните пазарни условия.

               (71)

               Жалбоподателят отбеляза, че Министерството на търговията на Съединените щати е провело разследване и е наложило изравнителни мерки във връзка с Програмата за минен добив от затворен тип на желязна руда и Програмата за минен добив от затворен тип на въглища в рамките на редица разследвания по отношение на вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от въглеродна стомана от Индия.

               (72)

               ПИ посочи правните основания, въз основа на които концесията за добив на полезни изкопаеми е изготвена и предоставена на заявителите:

                           —

                           Закон № 67 от 1957 г. „Мини и полезни изкопаеми (развитие и регулиране)“ (MMDR — Mines and Minerals (Development and Regulation)), заедно с неговите изменения;

                           —

                           Закон № 3 от 2015 г. за изменение на наредбата за MMDR;

                           —

                           Правилник за предоставяне на концесии за минен добив (MCR — Mining Concession Rules) от 1960 г.;

                           —

                           Правилник за съхраняване на полезните изкопаеми и развитие на техния добив (Mineral Conservation and Development Rules— MCDR) от 1988 г.;

                           —

                           Закон от 1957 г. „Зони за въгледобив (придобиване и разработване)“ (Coal Bearing Areas Acquisition and Development);

                           —

                           Закон от 1973 г. „Мини за въгледобив (национализиране)“;

                           —

                           Втора наредба „Въгледобивни мини (специални разпоредби)“ от 2014 г.;

                           —

                           Правилник за конкурентни тръжни процедури във връзка с въгледобивните мини (изменение) (Competitive Bidding of Coal Mines (Amendment) Rules) от 2012 г.

               (73)

               ПИ обясни, че секторът на добива на желязна руда в Индия винаги е представлявал нерегулиран пазар и че въгледобивният сектор е дерегулиран от януари 2000 г.

               (74)

               На единия от двамата индийски производители износители са били предоставени права за минен добив на желязна руда (но не и на въглища). Въпреки това добиваната в тази мина желязна руда не се използва за производството на разглеждания продукт (поради ниското съдържание на желязо), а за други стопански дейности на групата. Въпросният производител се е снабдявал с желязната руда, необходима за производството на разглеждания продукт, от несвързани доставчици в Индия.

               (75)

               На другия индийски производител износител са били предоставени права за минен добив на въглища (но не и на желязна руда). Обемът на добиваните годишно въглища не е бил достатъчен за задоволяване на неговите потребности и поради това този производител също така е закупувал въглища от несвързани доставчици в Австралия.

               (76)

               След решение на Върховния съд на Индия от 2014 г. този производител износител доказа, че са му били отнети всички предоставени му преди това права за минен добив на въглища, като понастоящем се провежда конкурентна тръжна процедура за получаване на права за минен добив на въглища в Индия. Поради това въпросният производител вече не си доставя въглища чрез изключителни права за минен добив (от затворен тип). Освен това този производител износител също така доказа, че в рамките на новата процедура за предоставяне на права за минен добив, въведена от ПИ, той няма да има законно право да получи права за минен добив поради свързаните с процедурата ограничения.

               (77)

               Поради това не е необходимо Комисията да извършва по-нататъшен анализ на тази схема.

         3.2.   Схеми, за които бяха открити доказателства за субсидиране

   3.2.1.   Схема за фокусиране върху продукта (FPS)

   а)
         Правно основание

               (78)

               Подробно описание на FPS се съдържа в параграф 3.15 от документа „Политика за външната търговия“ (ПВТ) 2009—2014 г. и в параграф 3.9 от документа „Наръчник на процедурите“ (НП) 2009—2014 г.

         б)
         Допустимост

               (79)

               Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 2009—2014 г. износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, отговарят на условията за участие в тази схема.

         в)
         Практическо прилагане

               (80)

               При тази схема за износ на продукти, посочени в допълнение 37D към НП, износителят има право на митнически кредит, който се равнява на 2 % от стойността FOB. Ставката на митническия кредит за тръби от пластичен чугун е била увеличена на 5 % през 2012 г. Следователно тръбите от пластичен чугун отговарят на условията за получаване на митнически кредит.

               (81)

               Митническите кредити по FPS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.

               (82)

               Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (например заявка за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническите кредити.

               (83)

               И двете дружества са използвали тази схема по време на РП.

         г)
         Заключение относно FPS

               (84)

               В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и на член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническият кредит по FPS предоставя полза на износителя, тъй като подобрява неговата ликвидност.

               (85)

               Освен това съгласно правната уредба FPS зависи от осъществяването на износ и следователно се разглежда като схема, която е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

               (86)

               Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FPS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FPS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FPS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.

         д)
         Промени, въведени с новия документ „Политика за външната търговия“ 2015—2020 г.

               (87)

               С новия документ „Политика за външната търговия“ за петгодишния период 2015—2020 г. е въведена нова схема, наречена „схема за износ на стоки от Индия“ (MEIS), с която се заменят редица съществуващи преди това схеми, включително FPS. Тъй като критериите за допускане до участие по отношение на FPS и MEIS са по същество едни и същи, ясно е, че съществуването на FPS не е прекратено, а тя само е преименувана, като ползата, предоставяна от FPS, продължава да се предоставя от новата схема. Поради това ползата, предоставяна от FPS, все още може да бъде предмет на изравнителни мерки.

               (88)

               След оповестяването на заключенията ECL заяви, че MEIS не може автоматично да се счита като вариант на схемата FPS или като неин заместител. Комисията отхвърли този довод, тъй като критериите за допустимост и бенефициерите по схемите FPS и MEIS са едни и същи що се отнася до производителите на тръби от пластичен чугун. В своя отговор на въпросника ПИ призна, че FPS „е била преобразувана в нова схема [MEIS]“ (8). Поради това твърдението бе отхвърлено.

               (89)

               Съществува обаче разлика в размера на ползата, предоставяна от двете схеми. Ставката на митническия кредит, предлагана в рамките на MEIS, понастоящем възлиза на 2 % от стойността FOB на износа (тя е била 5 % за FPS по време на РП).

               (90)

               Двамата индийски производители заявиха преди и след оповестяване на окончателните заключения, че тази по-ниска стойност следва да бъде параметърът за количествено определяне на размера на ползата, която трябва да бъде обект на изравнителни мерки, ако има такава. ECL се позова на документа на Комисията „Насоки за изчисление на размера на субсидията при разследвания във връзка с налагането на изравнителни мита“ (9) и на пример 1, при който преизчислената полза, приложима към последната част от РП, следва да се прилага „ако промяната е с постоянен характер“. Това твърдение също бе изказано от ПИ след оповестяване на окончателните заключения.

               (91)

               Комисията отхвърли това твърдение по посочената по-долу причина. В съответствие с член 5 от основния регламент „размерът на подлежащите на изравняване субсидии се изчислява чрез ползата за получателя, ако се установи, че такава съществува през разследвания за субсидиране период“. По време на РП ползата, предоставена на производителите износители, е била митнически кредит, възлизащ на 5 % от стойността FOB на износа на разглеждания продукт.

               (92)

               В съответствие с член 11 от основния регламент „информацията, която се отнася за период след разследвания период, обичайно не се взема предвид“. Това означава, че промените, настъпили след РП, могат да бъдат взети предвид само при изключителни обстоятелства, а именно когато пренебрегването им би било „явно неподходящо“ (10). Този праг е бил достигнат, например когато десетте нови държави членки са се присъединили към Европейския съюз през 2004 г., с което за Комисията е възникнало задължение да проучи дали информацията, получена по време на разследването, продължава да е представителна за разширения ЕС (11).

               (93)

               В настоящия случай обаче този праг не е достигнат. Базовата схема за субсидиране остава в сила след РП и износителите са се възползвали от ставка в размер на 5 % по време на РП. Предположението, че намалената ставка от 2 % след РП е с постоянен характер, не може да бъде потвърдено, тъй като правителството е оправомощено да променя ставката по схемата по всяко време (12). Тези промени не са само с хипотетичен характер, както показва практиката в рамките на предишния режим. Предишната схема FPS е била въведена със закон през 2009 г. и правителството е променило ставката от 2 % на 5 %, като тази промяна е влязла в сила от 31 декември 2012 г. (13). Предвид всички тези фактори Комисията стигна до заключението, че прилагането на изравнителни мерки по отношение на сума в размер на 5 % за FPS по време на РП не е явно неподходящо. Ако бъде доказано, че настоящата ставка от 2 % съществува за продължителен срок от време, износителите ще имат право да поискат междинно преразглеждане, доказващо трайната промяна на обстоятелствата по отношение на тази схема за субсидиране.

         е)
         Изчисляване на размера на субсидията

               (94)

               Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, за която бе установено, че съществува по време на РП, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител на основата на текущо начисляване като приход при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа по време на РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

               (95)

               Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РП за дружеството ECL и неговото дъщерно предприятие Srikalahasthi Pipes Limited (наричани по-долу „ECL Group“), възлиза на 4,35 %, а за дружеството Jindal Saw India — на 3,11 %.

         3.2.2.   Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)

   а)
         Правно основание

               (96)

               Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 2009—2014 г. и в глава 5 от НП 2009—2014 г.

         б)
         Допустимост

               (97)

               Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с поддържащи производители и доставчици на услуги, отговарят на условията за участие в тази схема.

         в)
         Практическо прилагане

               (98)

               При условие че поеме задължение да осъществява износ, дадено дружество получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. Задължението за износ представлява задължение за износ на минимална стойност на стоки, която в зависимост от избраната подсхема съответства на шест или осем пъти размера на спестеното мито. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за вноса на всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 2009—2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.

               (99)

               Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.

               (100)

               Установено бе, че двете дружества са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт по време на РП.

         г)
         Заключение относно EPCGS

               (101)

               В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и на член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.

               (102)

               Освен това съгласно правната уредба EPCGS зависи от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

               (103)

               EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.

               (104)

               С новия документ „Политика за външната търговия“ за петгодишния период 2015—2020 г. тази схема е оставена в сила, въпреки че е предвиден само вариантът с 0 % мито. Тъй като критериите за допускане до участие са по същество едни и същи, не може да се каже, че съществуването на EPCGS е било прекратено и поради това не следва да подлежи на изравнителни мерки.

         д)
         Изчисляване на размера на субсидията

               (105)

               Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. Така изчисленият размер, отнасящ се до РП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя пълната стойност на парите през това време. За тази цел бе счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период.

               (106)

               В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа по време на РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

               (107)

               След оповестяването на окончателните заключения ECL заяви, че EPCGS се използва за общото производство на тръби от пластичен чугун, а не само за производството на изнасяните стоки. Поради това то поиска субсидията да се изчисли въз основа на общия оборот, а не въз основа на оборота от износа.

               (108)

               Комисията отхвърли това твърдение, тъй като, както вече беше посочено по-горе, субсидията зависи само от осъществяването на износ. Този подход е в съответствие и с практиката на Комисията по отношение на същата схема (14).

               (109)

               Същият производител износител поиска при определянето на ползата да не се вземат предвид оборудването и машините, които вече са амортизирани много преди РП. Комисията прие това твърдение и съответно информира дружеството.

               (110)

               Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РП за ECL Group, възлиза на 0,03 %, а за дружеството Jindal Saw India — на 0,38 %.

         3.2.3.   Схема за възстановяване на мита (DDS)

   а)
         Правно основание

               (111)

               В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.

         б)
         Допустимост

               (112)

               Всеки производител износител или търговец износител отговаря на условията за участие в тази схема.

         в)
         Практическо прилагане

               (113)

               Износител, който отговаря на условията за участие, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността FOB на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за редица продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени, или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт по време на РП е била 1,9 % от стойността FOB.

               (114)

               За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване — чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.

               (115)

               Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.

               (116)

               Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.

               (117)

               В съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена на основата на текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.

               (118)

               Бе установено също така, че двете индийски дружества са получили ползи от DDS по време на РП.

         г)
         Заключение относно DDS

               (119)

               В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и на член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от ПИ. Не съществуват ограничения по отношение на използването на тези средства. Освен това със сумата за възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.

               (120)

               Ставката на схемата за възстановяване на мита при износ се определя от ПИ за всеки отделен продукт. Въпреки че субсидията се определя като възстановяване на мита, схемата няма характеристиките на допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Заплащането в брой на износителя не е свързано с действителното заплащане на вносни мита върху суровини и не представлява митнически кредит за компенсиране на вносни мита върху минал или бъдещ внос на суровини.

               (121)

               След оповестяването на заключенията ПИ на първо място изтъкна, че Комисията не е представила изискванията, които счита за задължителни по отношение на DDS, за да бъде тя легитимна система за възстановяване на мита, нито пък е представила обосновка за такова определяне. На второ място, според ПИ съществува адекватна връзка между ставките за възстановяване и митата, платени върху суровините. Това е така поради факта, че при определянето на ставките по схемата за възстановяване на мита ПИ взема предвид средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на продукта, както и средния размер на митата, платени върху суровините. ECL изложи доводи, подобни на изтъкнатите от ПИ.

               (122)

               Комисията отхвърли тези доводи по посочените по-долу причини. Що се отнася до първия довод, при оповестяването на заключенията Комисията заяви причините, поради които не счита схемата за допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители. Тя всъщност поясни, че заплащането в брой на износителя не е свързано с действителното заплащане на вносни мита върху суровини и не представлява митнически кредит за компенсиране на вносни мита върху минал или бъдещ внос на суровини.

               (123)

               По отношение на второто твърдение Комисията не счита, че твърдяната връзка между ставките за възстановяване и митата, платени за суровините, е достатъчна, за да бъде схемата в съответствие с правилата, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Поради това твърдението също бе отхвърлено.

               (124)

               Следователно плащането под формата на директно прехвърляне на средства от страна на ПИ след осъществения от износителите износ трябва да се разглежда като директна безвъзмездна помощ от ПИ, която зависи от осъществяването на износ и поради това се разглежда като специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

               (125)

               С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.

         д)
         Изчисляване на размера на субсидията

               (126)

               В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент Комисията изчисли размера на подлежащите на изравняване субсидии въз основа на ползата за получателя, за която бе установено, че съществува по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение Комисията установи, че ползата се предоставя на получателя в момента на осъществяване на експортна сделка по силата на тази схема. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията, или не. Предвид гореизложеното Комисията счете за целесъобразно оценката на ползата по схемата DDS да се извърши чрез сумиране на възстановените мита по експортните сделки, осъществени по тази схема по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.

               (127)

               В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент Комисията отнесе размерите на тези субсидии към общия оборот от износа на разглеждания продукт по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

               (128)

               Едно от двете дружества изчисли дела на суровините, използвани при производството на разглеждания продукт, които са били внесени и за които то е платило мита. Това дружество впоследствие заяви, както преди, така и след оповестяване на окончателните заключения, че ако Комисията приложи изравнителни мерки по отношение на ползата, предоставена по DDS, тя не следва да прилага изравнителни мерки по отношение на общия размер на получените средства по DDS, а само по отношение на сумата, представляваща превишението на митата, които действително са платени при вноса на суровините, използвани за производството на разглеждания продукт. Искането на дружеството бе подкрепено и от ПИ в коментарите му по отношение на оповестяването на окончателните заключения.

               (129)

               Комисията отхвърли това твърдение, тъй като, както е обяснено в буква г) „Заключение относно DDS“ по-горе, независимо от наименованието „възстановяване на мита“, тази схема представлява по същество директно прехвърляне на средства, а не пропуснати приходи. Заплащането в брой на износителя не е свързано с действителното заплащане на вносни мита върху суровини и не представлява митнически кредит за компенсиране на вносни мита върху минал или бъдещ внос на суровини. Поради това не е сигурно, че делът на суровините, внасяни и използвани при производството на тръби от пластичен чугун, ще остане непроменен.

               (130)

               Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РП за ECL Group, възлиза на 1,66 %, а за дружеството Jindal Saw India — на 1,37 %.

         3.2.4.   Доставка на желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение

   3.2.4.1.   Въведение

               (131)

               Жалбоподателят заяви, че цените на желязната руда (основната суровина за разглеждания продукт) в Индия са изкривени поради налагането на данък върху износа на желязна руда и политиката, предвиждаща два вида такси за железопътния превоз на товари, която има за цел и ефект субсидиране на индийските производители на разглеждания продукт. Счита се, че подобни интервенции намаляват стойността на тази суровина в Индия в сравнение с други пазари, които са незасегнати от намесата на ПИ.

               (132)

               Жалбоподателят добави, че чрез намесата на пазара на желязна руда ПИ не предоставя пряко желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение, а упълномощава или възлага на дружествата, извършващи минен добив на желязна руда, да направят това.

               (133)

               Според жалбоподателя правителството упълномощава или възлага на всички държавни и частни дружества за минен добив на желязна руда в Индия да изпълняват задачи, свързани с предоставяне на желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение, като част от стратегия за подпомагане на черната металургия.

         3.2.4.2.   Анализ.

               (134)

               За да се установи наличието на подлежаща на изравняване субсидия, трябва да са налице три елемента: а) финансово участие, б) полза и в) специфичност (член 3 от основния регламент).

         а)
         Финансово участие

               (135)

               В член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент се посочва, че финансово участие е налице, когато правителството: „упълномощава или възлага на частeн орган да изпълнява една или повече от функциите, изброени в подточки i), ii) и iii), които обикновено се упражняват от правителството, като практиката в действителност не се отличава от практиките, които обичайно се следват от правителствата;“. Функциите, описани в член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) са налице, когато „правителството предоставя стоки или услуги, които не са част от общата инфраструктура, или купува стоки…“ Тези разпоредби отразяват член 1.1, буква а), параграф 1, подточки iii) и iv) от Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки (Споразумението за СИМ) и следва да се тълкуват и прилагат предвид съответната съдебна практика на СТО.

               (136)

               В делото пред СТО относно ограниченията на износа ЕС, като трета страна, е предложил на групата на съдебните заседатели своето първоначално тълкуване на тези разпоредби, които дотогава не са били предмет на тълкуване (15). След оповестяването на заключенията няколко страни се позоваха на тези предложения.

               (137)

               Групата на съдебните заседатели е постановила, че обикновеното значение на двете думи „упълномощава“ и „възлага“ в член 1.1, буква а), параграф 1, подточка iv) от Споразумението за СИМ изисква действието на правителството да съдържа понятието за делегиране (в случай на упълномощаване) или за нареждане (в случай на възлагане) (16). Тя е отхвърлила „причинно-следствения довод“ на САЩ и е поискала да има изрично и потвърдително действие на делегиране или нареждане (17).

               (138)

               В последващо дело обаче Апелативният орган поддържа становището, че замяната на думите „упълномощава“ и „възлага“ с „делегиране“ и „нареждане“ е твърде строго като критерий (18). Според Апелативния орган „упълномощаване“ е налице, когато дадено правителство възлага отговорност на частен орган, а „възлагане“ препраща към ситуациите, в които правителството упражнява своята власт над частен орган (19). И в двата случая правителството използва частен орган като пълномощник за предоставяне на финансова помощ (финансово участие) и „в повечето случаи би могло да се очаква упълномощаването или възлагането на частен орган да включва някаква форма на заплаха или подтикване“ (20). В същото време подточка iv) не позволява на членовете да налагат изравнителни мерки по отношение на продукти, „когато правителството само упражнява своите общи регулаторни правомощия“ (21) или когато правителствена намеса „може да доведе или да не доведе до конкретен резултат само на основата на дадените фактически обстоятелства и на упражняването на свободен избор от страна на участниците на пазара“ (22). Упълномощаването и възлагането по-скоро предполагат „по-активна роля на правителството, а не просто действия за насърчаване“ (23).

               (139)

               От това следва, че степента на доказване, установена от Апелативния орган, по-специално констатацията му, че „в повечето случаи би могло да се очаква упълномощаването или възлагането на частен орган да включва някаква форма на заплаха или подтикване“, е по-малко стриктна от първоначалната позиция на ЕС, поддържана по делото „САЩ — ограничения на износа“. Същото се отнася и до становището на ЕС, че частен орган би изпълнявал функциите, които обикновено се упражняват от правителството, само ако на частния орган не е предоставен какъвто и да е избор, когато спрямо него е извършено упълномощаване или възлагане от страна на правителството, например когато правителството определя цените, на които частният орган е задължен да продава.

               (140)

               Вследствие на това ЕС адаптира своето тълкуване на насоките, получени от Апелативния орган по тези въпроси.

               (141)

               В съответствие с посочените решения на СТО не всички мерки на правителството, които са в състояние да предоставят ползи, достигат равнището на финансово участие съгласно член 3 от основния регламент и член 1.1, буква а) от Споразумението за СИМ. Трябва да има доказателства за правителствена политика или програма за насърчаване на промишлеността, предмет на разследването (в този конкретен случай промишлеността, произвеждаща тръби от пластичен чугун), като се упражнява власт над или се делегира отговорност на публични или частни органи (в настоящия случай дружествата за минен добив на желязна руда) да предоставят желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение на промишлеността, произвеждаща тръби от пластичен чугун.

               (142)

               В съответствие с петстепенния тест на СТО (24) Комисията разгледа много внимателно естеството на намесата на правителството (дали тя включва упълномощаване или възлагане по отношение на дружествата за минен добив на желязна руда?), естеството на органите, по отношение на които е извършено упълномощаване (дали дружествата за минен добив са частни органи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент?), и действията на органите, по отношение на които е извършено упълномощаване или възлагане (дали дружествата за минен добив на желязна руда, по отношение на които е извършено упълномощаване или възлагане, предоставят желязна руда на промишлеността, произвеждаща тръби от пластичен чугун, срещу по-ниско от адекватното възнаграждение и следователно действат като пълномощник на правителството?). Освен това Комисията провери дали извършваната функция обикновено се упражнява от правителството (дали предоставянето на желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение на дружества производители в Индия е обичайна дейност на правителството?) и дали тази функция в действителност не се различава от практиките, които правителството обичайно следва (дали настоящото предоставяне на желязна руда от дружествата за минен добив в действителност се различава от това, което самото правителство би направило?).

         i)   Упълномощаване на дружествата за минен добив на желязна руда от страна на правителството на Индия

               (143)

               С оглед на заключенията на Апелативния орган, посочени по-горе, Комисията направи анализ, на първо място, дали подкрепата от страна на ПИ за промишлеността, произвеждаща тръби от пластичен чугун, е наистина цел на правителствената политика, а не просто „страничен ефект“ от упражняването на общите регулаторни правомощия. В рамките на разследването бе разгледано по-специално дали установените изкривявания на цените са били част от целите на правителството или пък по-ниските цени на желязната руда са били по-скоро „непреднамерен“ страничен продукт от общата регулаторна дейност на правителството.

               (144)

               От редица документи става ясно, че ПИ изрично е преследвало политическата цел да оказва подкрепа на промишлеността, произвеждаща тръби от пластичен чугун.

               (145)

               През 2005 г. експертна група, съставена от Министерството на стоманодобивната промишленост за формулиране на насоки за преференциално предоставяне на лизинги за минен добив, е изготвила доклад („доклад „Dang“) с редица съответни констатации и препоръки. Още по това време е отбелязано, че „…Едно от значителните конкурентни предимства за индийската стоманодобивна промишленост, освен човешките ресурси, изглежда е свързано с гарантирания достъп до доставки на местна желязна руда с отстъпка по отношение на световните цени. Това предимство трябва да бъде запазено, развивано и използвано пълноценно“ (25) (подчертаването е добавено).

               (146)

               След оповестяването на заключенията ПИ и ECL заявиха, че Комисията се е основала единствено на доклада „Dang“ като правно основание. Те цитираха доклад на групата на съдебните заседатели, в който групата е стигнала до заключението, че „не сме убедени, че единственото позоваване на доклада „Dang“ по отношение на [п]олитиката на лизинги за минен добив от затворен тип „помага да се определи дали съществува Програма за минен добив от затворен тип на желязна руда“ (26). ECL също така изтъкна, че докладът „Dang“ е бил изготвен от независим експерт, че няма правна стойност и няма възможност да определя цели на политиката за Индия.

               (147)

               На първо място, Комисията отбелязва, че целите на политиката на правителството не се съдържат непременно в правно обвързващи текстове. Те биха могли да бъдат включени в редица правителствени документи и политически изявления, като доклади, речи и изявления до Парламента, декларации и т.н.

               (148)

               На второ място, твърденията, изложени от страните, са фактически неточни. Както е показано в съображения 153 — 169 по-долу, в допълнение към доклада „Dang“ Комисията е взела предвид редица други документи и правни актове, за да стигне до заключението, че ПИ преследва цел на политиката за подпомагане на промишлеността, произвеждаща тръби от пластичен чугун.

               (149)

               На трето място, що се отнася до тяхното твърдение въз основа на доклада на групата на съдебните заседатели, е целесъобразно да се цитира цялата съответна точка 7.211 от него:

                           —

                           „[…] не сме убедени, че единственото позоваване на доклада „Dang“ по отношение на „[п]олитиката на лизинги за минен добив от затворен тип“ помага да се определи дали съществува Програма за минен добив от затворен тип на желязна руда. Считаме, че е от голямо значение фактът, че макар в доклада „Dang“ да се описва индийската промишленост за добив на желязна руда и политиките, приложими по отношение на тази промишленост, не се прави позоваване на някаква програма или политика в полза на минния добив от затворен тип. Освен това нищо не дава основание да се предположи, че лизингите за минен добив са били предоставени на производители на стомана при условия, които са различни от тези за другите дружества за минен добив. Всъщност е напълно възможно позоваването на „[п]олитиката на лизинги за минен добив от затворен тип“, на която се основават Съединените щати, да има за цел единствено позоваването на факта, че лизингите за минен добив се предоставят на стоманодобивните дружества, и да се предложи те да продължат да се предоставят на производителите на стомана.“ (подчертаването е добавено, бележката под линия е изпусната) (27).

               (150)

               От този цитат е видно, че групата на съдебните заседатели не е оспорила факта, че в доклада „Dang“ се описва индийската промишленост за добив на желязна руда и политиките, приложими по отношение на тази промишленост. Всъщност членове на експертната група (28) са били, наред с други, представители на правителството и промишлеността и с основание може да се счита, че са добре осведомени за съществуващите държавни политики и за състоянието на промишлеността. Освен това, противно на минния добив от затворен тип, докладът е категоричен по отношение на целта на политиката в полза на индийските производители на стомана („гарантиран достъп до доставки на местна желязна руда с отстъпка по отношение на световните цени“) и че това предимство трябва да бъде запазено и насърчавано.

               (151)

               С оглед на гореизложеното Комисията отхвърли тези твърдения.

               (152)

               ПИ е предприело следните две мерки за изпълнение на гореспоменатата конкретна цел на политиката (възпиране на износа на желязна руда).

               (153)

               Първата мярка е решението, взето на 1 март 2007 г., за налагане на данъци върху износа на желязна руда, първоначално в размер на 300 INR(индийски рупии)/тон (29), а впоследствие с размер, който се променя периодично. По-специално през март 2011 г. тази ставка се е увеличила на 20 % (30), а през декември 2011 г. е достигнала 30 % (31); през април 2015 г. данъкът върху износа на бедна (нискосортова) желязна руда (със съдържание на желязо под 58 %) е намален на 10 % (32). Следва да се отбележи, че бедната желязна руда няма голяма употреба в Индия и поради това не е необходимо да бъде осигурено нейното наличие за индийските ползватели на желязна руда.

               (154)

               По принцип подкрепата на промишлените сектори надолу по веригата може да бъде значителна мотивация за налагане на ограничения върху износа и по-специално на данъци върху износа. Фактът, че главните цели на политиката на ограничения на износа (и на значителни данъци върху износа) са да защитават и насърчават промишлените сектори надолу по веригата чрез предоставяне на местните промишлени сектори надолу по веригата на евтини суровини и материали, също бе установен в доклада на ОИСР „Икономическото въздействие на ограниченията върху износа на суровини“ (33) (The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials) („докладът на ОИСР“).

               (155)

               Втората мярка е въвеждането на политика, предвиждаща два вида такси за товари (DFP), от Министерството на железниците на 22 май 2008 г. (34). DFP е създала разлика по отношение на таксите при превоза на желязна руда за вътрешно потребление и за износ. Средната разлика отговаря на пропорция от три към едно (35). Таксите за железопътния превоз на товари представляват много съществена част от общите разходи при желязната руда (36).

               (156)

               Преди и след оповестяването на окончателните заключения ECL заяви, че DFP е била отменена през 2009 г. Въз основа на информацията обаче, предоставена от ПИ и от производителя износител, Комисията установи, че чрез редица циркулярни писма на ПИ относно таксите за превоз на товари ПИ продължава да прилага по време на РП и след него различни такси за превоза на желязна руда за вътрешно потребление и за износ, като при тях се отдава предимство на вътрешното потребление (37). По-специално към износа се прилага такса въз основа на разстоянието, докато при определени условия вътрешното потребление е освободено от тази такса. Поради това Комисията отхвърли това твърдение.

               (157)

               Тези две мерки взети заедно представляват целево ограничение на износа, което в общи линии е установено през 2007—2008 г. и е допълнително разширено през март и декември 2011 г. с увеличаването на ставката на данъка върху износа на желязна руда. Следните свързани с политиката документи показват, от една страна, наличието на цел на политиката за подпомагане на промишлеността, произвеждаща тръби от пластичен чугун, и, от друга страна, удовлетворението на ПИ от постигането на неговите цели до този момент:

               (158)

               В доклада на работната група относно стоманодобивната промишленост за Дванадесетия петгодишен план, изготвен през ноември 2011 г. (38), изрично се посочва, че:

                           —

                           „
                                 Министерството е предприело мерки за възпиране на износа чрез налагане на по-високи мита и специални налози
                              “ (стр. 16);

                           —

                           „Понастоящем износът на желязна руда се възпира чрез по-високи нива на митата. От съществено значение е прилагането на тази политика да продължи и, ако е необходимо, данъчните ставки може допълнително да бъдат увеличени. В същото време е необходимо износът на желязна руда да се следи отблизо, за да се гарантира, че по-високите мита сами по себе си са в състояние да решат ефективно въпроса за съхраняването на ресурсите за вътрешна употреба. Може също така да бъде разгледано прилагането на

                                 допълнителни мерки, като например по-висока такса за превоза на изнасяните товари, увеличаване на таксата за вътрешните товарни превози и т.н.,

                              както и на други административни мерки“ (точка 3.6.3.3 на стр. 46);

                           —

                           „През периода 2010—2011 г. износът на желязна руда намаля основно поради забраната за износ, наложена от щата Карнатака, и предприетите от централното правителство данъчни мерки за ограничаване на износа на желязна руда от държавата… Високото търсене с цел износ през последните няколко години доведе до повишаване на производствената база в страната и до равнище на производство, което значително превишава вътрешното търсене. Правителството предприе няколко важни инициативи за възпиране на прекомерния минен добив, целящ задоволяване на отбелязващия ръст експортен пазар. Досега те включваха налагането на данъчни мерки, като износни мита, увеличаване на таксата за железопътен превоз на товари за износ, и т.н.“ (точки 4.2.5.2 и 4.2.5.4 на стр. 57);

                           —

                           „
                                 Дългосрочните мерки в областта на политиката за ограничаване на износа на желязна руда

                              следва да имат за цел привличането на инвестиции за увеличаване на капацитета за производство на стомана, така че да се насърчава добавянето на стойност и износа на готови продукти. В краткосрочен и по-непосредствен план същата цел може да бъде постигната чрез използване на подходящи данъчни мерки. Понастоящем износът на желязна руда от държавата се възпира чрез i) налагане на адвалорно износно мито от 20 % върху желязната руда и ii) налагане на значително по-висока такса за железопътен превоз на товари от желязна руда, предназначена за износ.

                                 Тези мерки допринесоха за намаляване на цените на желязната руда на вътрешния пазар в сравнение с международния пазар и играят изключително важна роля, като осигуряват наличието на желязна руда за местните промишлени сектори на конкурентни цени
                              . За да се възпира ефективно износът на желязна руда от държавата, е препоръчително непрекъснатото изготвяне и адаптиране на подходящи данъчни мерки в съответствие с изискванията както на вътрешния, така и на международния пазар на полезни рудни изкопаеми“ (точка 4.2.6.5 на стр. 60) (подчертаването е добавено).

               (159)

               В Дванадесетия петгодишен план (39) (2012—2017 г.) се потвърждават политическите изявления от доклада на работната група относно стоманодобивната промишленост:

                           —

                           „Някои природни ресурси като желязната руда и въглищата с добро качество започват да не достигат в световната икономика, като търсенето нараства в развиващите се икономики, по-специално в Китай и понастоящем в Индия. Наличието на вътрешния пазар на някои от тези суровини ни предоставя конкурентно предимство, което следва да използваме за изграждане на местни промишлени сектори, добавящи стойност към тези ресурси, като по този начин се създават допълнителни работни места и се подобрява търговският ни баланс. За да се увеличи още повече тази стойност,

                                 държавните политики и структурата на митата следва да бъдат определяни по такъв начин, че по-скоро да насърчават добавянето на стойност към стоманата, вместо нейния износ под формата на суровина
                              .“ (стр. 67, точка 13.72) (подчертаването е добавено).

               (160)

               След оповестяването на заключенията ECL оспори позоваването от Комисията на горепосочените документи. На първо място, дружеството изтъкна, че докладът на работната група относно стоманодобивната промишленост няма правна стойност, тъй като е само становище или оценка на определени лица, а не одобрен от правителството документ. На второ място, то заяви, че Дванадесетият петгодишен план е бил неправилно цитиран, тъй като в него се съдържа например препоръка, че „износът в големи мащаби на желязна руда породи сериозни опасения относно нейното наличие в бъдеще. […] необходимо е спешно да се решат проблемите, свързани с увреждането на околната среда, разселеното население, затрудненията в областта на транспорта и т.н.“

               (161)

               Що се отнася до първия довод, Комисията е на мнение, че въпреки че докладът на работната група относно стоманодобивната промишленост не се изготвя от правителството, той описва състоянието на индийската промишленост за добив на желязна руда и политиката на правителството, прилагана по отношение на тази промишленост. Всъщност работната група е била съставена, наред с други, от представители на правителството и промишлеността (40) и с основание може да се счита, че те са добре осведомени за съществуващите държавни политики и за състоянието на промишлеността.

               (162)

               Що се отнася до втория довод, Комисията никога не е твърдяла, че този петгодишен план е бил ограничен до целите на политиката и препоръките, на които той се позовава по отношение на желязната руда. Препоръките, на които се позовава производителят износител, са свързани с твърдения за незаконен минен добив и нарушения в областта на околната среда, които са били съществен проблем към момента на изготвяне на доклада. Този въпрос беше разгледан в големия брой съдебни решения за закриване на мини, например в щатите Карнатака, Одиша и Гоа. Фактът, че политиката преследва допълнителна свързана с околната среда цел, не обезсилва основната икономическа цел. По-скоро е напълно допустимо правителствената политика да преследва едновременно две цели. Поради това Комисията отхвърли тези твърдения.

               (163)

               ECL заяви също така, че съществуващата от 1950 г. Комисия по планиране на Индия, която е изготвяла петгодишните планове, е разпусната на 1 януари 2015 г. и че вече няма да има петгодишни планове.

               (164)

               От представения уебсайт (41) изглежда, че комисията по планиране наистина е била разпусната (42). Евентуалното изтичане на петгодишния план след 2017 г. обаче не оказва влияние върху констатацията, че този план ще остане в сила до тази дата.

               (165)

               На последно място, ECL цитира друга част от доклада на работната група относно стоманодобивната промишленост, където е посочено, че по отношение на цените на желязната руда „няма намеса от страна на правителството“ и „те се определят от […] пазарните сили“; освен това „вътрешните цени на желязната руда като цяло са се променяли в съответствие с международните цени (43)“.

               (166)

               Целевите ограничения на износа не премахват изцяло пазарните сили на индийския вътрешен пазар, но имат сериозни последици по отношение на намаляването на износа и подтикването на участниците на пазара да продават своите стоки на по-ниска цена, отколкото цената, която биха могли да получат при отсъствието на тази политика. Тази констатация не е в противоречие с твърдението в доклада, че цените на желязната руда на вътрешния пазар като цяло са се променяли в съответствие с международните цени. Вносът и износът от Индия определено не са били напълно забранени. Поради това е неизбежно международните цени да оказват известно въздействие върху цените на индийския вътрешен пазар. Това обаче не означава, че цените на вътрешния пазар са на същото или на по-високо равнище от международните цени. Поради това твърдението бе отхвърлено.

               (167)

               Чрез налагане на подобни целеви ограничения на износа (по-специално чрез данъците върху износа и политиката, предвиждаща два вида такси за товари) ПИ поставя индийските дружества за минен добив на желязна руда в нерационална ситуация от икономическа гледна точка, която ги подтиква да продават стоките си на по-ниска цена, отколкото цената, която биха могли да получат при отсъствието на тази политика.

               (168)

               ПИ е предприело „по-активна роля отколкото просто действия за насърчаване“, както това се изисква от Апелативния орган (44). Предприетите от ПИ мерки ограничават свободата на действие на дружествата за минен добив на желязна руда, като ограничават на практика техните бизнес решения, както и решенията къде да продават своите продукти и на каква цена. Те биват възпрепятствани да увеличат в максимална степен своя доход, тъй като приходите им се намаляват в значителна степен от тези мерки.

               (169)

               Декларацията относно политиката в доклада „Dang“ от 2005 г., че „гарантираният достъп до доставки на местна желязна руда с отстъпка по отношение на световните цени трябва да бъдат запазен, развиван и използван пълноценно“ (вж. съображение 145 по-горе), и последващият извод в Дванадесетия петгодишен план, че „наличието на вътрешния пазар на някои от тези суровини ни предоставя конкурентно предимство“ (45), показват също, че ПИ очаква от дружествата за минен добив на желязна руда да не намаляват чувствително вътрешното производство, а да поддържат стабилни доставките на местна желязна руда. Тези очаквания са изпълнени, както самото ПИ е отбелязало в доклада за Дванадесетия петгодишен план, цитиран в четвъртото тире от съображение 158, и в изявленията на Министерството на стоманодобивната промишленост, посочени в съображения 174 — 176 по-долу. Освен това нищо в документа не подкрепя тезата, че ПИ е разрешило на производителите на желязна руда свободно да адаптират производството си към търсенето, след като са засегнати от въведените от ПИ целеви ограничения на износа. Напротив, добре известно е, че при опериране в система на свободен пазар с основание може да се предположи, че дружествата за минен добив на желязна руда не биха неутрализирали ефекта от значителните първоначални инвестиции и високите постоянни разходи чрез намаляване на производството, само за да се избегне свръхпредлагане и последващ натиск за намаляване на цените на вътрешния пазар в съответствие с мерките на ПИ. По този начин производителите на желязна руда се насърчават от ПИ да поддържат производството, за да осигуряват доставки за вътрешния пазар, макар и един рационален доставчик да би адаптирал производството си при ситуация, в която износът е предмет на възпиращи мерки.

               (170)

               Следователно чрез тези мерки ПИ подтиква дружествата за минен добив на желязна руда да задържат желязната руда в Индия, тъй като не могат да я продават на по-добри цени, които биха преобладавали в Индия при отсъствието на тези мерки.

               (171)

               В този смисъл производителите на суровини са „упълномощени“ от правителството да предоставят стоки на ползватели на желязна руда на вътрешния пазар, т.е. на производители на стомана, включително на производители на тръби от пластичен чугун, срещу по-ниско от адекватното възнаграждение. На дружествата за минен добив на желязна руда се възлага отговорност за създаването на изкуствен, сегментиран вътрешен пазар в Индия с ниски цени.

               (172)

               С други думи, при прилагането на целевите ограничения на износа ПИ знае как производителите на желязна руда ще отговорят на мерките и какви последици ще произтекат от тях. Въпреки че тези производители могат леко да намалят своето вътрешно производство в отговор на ограниченията на износа, те не биха го преустановили или адаптирали, така че то да бъде на много ниско равнище. По-скоро, както е обяснено в съображение 169, адаптирането на производството в миннодобивния сектор ще остане умерено, което води до по-ниски цени на вътрешния пазар. В това отношение последиците се установяват на предварителна база, а не на база последваща оценка, и поради това не са „непреднамерени“. Налице е ясна „доказуема връзка“ между политиката и поведението на участващите частни органи, които действат като пълномощник на правителството за изпълнение на политиката му за предоставяне на желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение на промишлеността, произвеждаща тръби от пластичен чугун.

               (173)

               Самото ПИ признава успеха на своята политика на целеви ограничения на износа. През 2013 г. Постоянният комитет по въглища и стомана в рамките на Министерството на стоманодобивната промишленост публикува своя тридесет и осми доклад, озаглавен „Преглед на политиката за износ на желязна руда“ (46).

               (174)

               В отговор на въпрос на комитета Министерството на стоманодобивната промишленост е представило информация, че „въпреки че вътрешното потребление на желязна руда от местните промишлени сектори да показва тенденция на растеж от 2004—2005 г. насам, производството на желязна руда винаги е било много по-голямо от вътрешното потребление поради производството в държавата на желязна руда, предназначена за износ. За да се подобри обаче наличието на желязна руда за местната черна металургия и за да се съхрани тя за бъдещите дългосрочни нужди на страната, бяха предприети данъчни мерки за възпиране на износа на руда, като понастоящем се налага адвалорно износно мито в размер на 30 % върху всички видове желязна руда (с изключение на рудата на бучки (пелети)), което доведе до значителен спад в износа през периода 2011—2012 г. и през текущата година“ (точка 2.7 на стр. 14).

               (175)

               Министерството на стоманодобивната промишленост е подчертало основните моменти от политиката за външната търговия по отношение на износа на желязна руда (точка 4.13 на стр. 23), по-специално че:

                           —

                           износът на желязна руда със съдържание на желязо над 64 % се канализира от Дружеството за търговия с метали и минерали (Metal and Mineral Trading Company — MMTC) и се разрешава посредством лицензи, издавани от Генералната дирекция за външна търговия (DGFT);

                           —

                           износът на богата желязна руда (със съдържание на желязо над 64 %) от Байладила в щата Чхатисгарх е разрешен, но с ограничения по отношение на количеството, наложени преди всичко с оглед на приоритетното задоволяване на вътрешното търсене. Количествата на износа не може да надхвърлят ежегодно 1,81 милиона тона за едрокъсовата руда и 2,71 милиона тона за рудния ситнеж (праховидната руда).

               (176)

               Министерството на стоманодобивната промишленост също така информира комитета, че „с увеличението на адвалорното износно мито до 20 %, считано от 1 март 2011 г., износът на желязна руда е намалял с около 37 % до 61,74 милиона тона през периода 2011—2012 г. в сравнение с 97,66 милиона тона през периода 2010—2011 г. С допълнителното увеличение на адвалорното износно мито върху желязната руда на 30 %, считано от 30 декември 2011 г., износът намаля още повече. През първата половина на периода 2012—2013 г. износът е намалял с над 50 % на 14,4 милиона тона в сравнение с 30,75 милиона тона през същия период през предходната година. Министерството на стоманодобивната промишленост е разглеждало редовно въпроса с Министерството на финансите за налагане на подходящо износно мито върху желязната руда с цел ефективно възпиране на нейния износ и подобряване на наличието ѝ за местната черна металургия на достъпна цена“ (точка 4.19 на стр. 26).

               (177)

               В заключение Комисията установи, че правителството е упълномощило дружествата за минен добив да изпълняват политиката му за създаване на сегментиран вътрешен пазар и да предоставят желязна руда за местната черна металургия срещу по-ниско от адекватното възнаграждение.

         ii)   Упълномощаване на частни органи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент

               (178)

               Комисията след това прецени дали дружествата за минен добив на желязна руда в Индия са били упълномощени от ПИ по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.

               (179)

               Двамата индийски производители износители са купували преобладаващата част от желязната руда от частни предприятия, с изключение на малко количество желязна руда, закупено от National Mineral Development Corporation (NMDC), което е един от най-големите участници на пазара и е собственост на ПИ.

               (180)

               Без да се засяга въпросът дали ПИ упражнява значителен контрол над NMDC по смисъла на член 2, буква б) от основния регламент, което не е от значение за целите на настоящото разследване, Комисията счете, че всички дружества за минен добив на желязна руда, независимо от това дали са публична собственост, или не, са частни органи, които са били упълномощени от ПИ по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент да предоставят желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение.

         iii)   Предоставяне на желязна руда от дружествата за минен добив на желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение

               (181)

               На следващия етап Комисията провери дали дружествата за минен добив на желязна руда действително са изпълнявали горепосочената правителствена политика за предоставяне на желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение. Това наложи извършването на подробен анализ на развитието на пазара в Индия спрямо подходяща референтна стойност.

               (182)

               Чрез целевите ограничения на износа и други свързани с тях мерки ПИ е подтиквало дружествата за минен добив да продават на местния пазар на цени, които са по-ниски от нормалните (т.е. при липсата на тези мерки дружествата за минен добив биха изнасяли желязната руда на по-високи цени). За сметка на това дружествата за минен добив не са изнасяли своите продукти поради политиката на ПИ за насърчаване на промишлеността надолу по веригата, включително промишлеността, произвеждаща тръби от пластичен чугун.

               (183)

               Данните относно производството, потреблението, вноса и износа на желязна руда през годините са, както следва (47):

                           2006 —2007 г.

                           2007—2008 г.

                           2008—2009 г.

                           2009—2010 г.

                           2010—2011 г.

                           2011 —2012 г.

                           2012—2013 г.

                           2013—2014 г.

                           2014 —2015 г.

                           Производство
                           (в хил. тонове)

                           187 696

                           213 250

                           212 960

                           218 553

                           207 157

                           168 582

                           136 618

                           152 433

                           128 187

                           Потребление
                           (в хил. тонове)

                           78 601

                           86 816

                           86 816

                           96 955

                           107 220

                           100 572

                           103 399

                           110 500

                           Не е приложимо

                           Внос
                           (в хил. тонове)

                           483

                           293

                           69

                           897

                           1 867

                           978

                           3 056

                           369

                           11 433

                           Износ
                           (в хил. тонове)

                           91 425

                           68 473

                           68 904

                           101 531

                           46 890

                           47 153

                           18 122

                           16 302

                           7 492

               (184)

               Тенденциите са показани в графиката по-долу:

               (185)

               Данните показват въздействието на ограниченията на износа на вътрешния пазар на желязна руда в Индия.

               (186)

               Най-видимият ефект от политиката е впечатляващото намаляване на обема на износа на желязна руда след въвеждането на целевите ограничения на износа през 2007 г. и след това отново след повишаването на техните параметри през 2011 г. Следователно целевите ограничения на износа са постигнали преследваната от ПИ цел за възпиране на износа и осигуряване на наличие на желязна руда за местната промишленост надолу по веригата на по-ниски цени.

               (187)

               Тенденциите в производството на желязна руда показват, че вътрешното производство е било сравнително стабилно до 2011 г., когато е започнало да намалява. Намалението не изглежда да е резултат от адаптиране на производството от страна на дружествата за минен добив на желязна руда спрямо ограничението на износа; то се обяснява главно с големия брой съдебни решения за закриване на мини поради твърдения за незаконен минен добив и нарушения в областта на околната среда, например в щатите Карнатака, Одиша и Гоа.

               (188)

               След оповестяването на заключенията ECL изтъкна, че ако целта на правителството на Индия е била да се осигури свръхпредлагане на желязна руда, за да бъде тя налична на ниски цени за ползвателите на вътрешния пазар, изглежда нелогично върховният съд и местните щатски съдилища да забраняват минния добив в щатите, посочени по-горе. ПИ би могло да оспорва различните закривания на мини.

               (189)

               Комисията отбелязва, че съдебната система на Индия е независима от ПИ и е обвързана единствено от закона. В същото време от информацията, с която разполага Комисията, е очевидно, че закриванията са извършени поради нарушения на националното законодателство в областта на околната среда и правата за минен добив. Както е обяснено в съображение 162 по-горе, изглежда, че политиката на правителството по отношение на желязната руда е преследвала едновременно икономически цели и цели, свързани с околната среда. От това следва, че неоспорването на съдебните решения, свързани с екологичния стълб на тази политика, не означава, че правителството се е отказало от икономическия стълб. Поради това твърдението бе отхвърлено.

               (190)

               Независимо от намаляването на производството на желязна руда индийският пазар показва наличие на постоянен и ирационален свръхкапацитет в сравнение със сумата, равна на вътрешното потребление и износа минус вноса. Това е довело до свръхпредлагане на желязна руда на вътрешния пазар, както това се признава и цели от ПИ.

               (191)

               След оповестяването на заключенията ECL заяви, като се позова на съдържащата се в съображение 183 по-горе таблица, че Комисията не е анализирала факта, че износът на желязна руда от Индия е бил голям и се е извършвал дори след като данъкът върху износа на желязна руда е бил увеличен на 30 % през декември 2011 г.

               (192)

               Комисията подчерта, че целта на данъка върху износа на желязна руда не е била да се спре изцяло износът, а той да бъде намален, като същевременно се повиши наличието на рудата на вътрешния пазар. Поради това не може да се очаква, че износът ще изчезне след налагането на данъка върху износа. Въпреки това Комисията отбеляза, че данъкът върху износа е имал значителни последици върху износа скоро след неговото въвеждане. Действително през периода 2012—2013 г. експортните продажби са намалели с над 60 % в сравнение с периода 2011—2012 г. и са продължили да намаляват значително, като са отбелязали спад от 84 % през периода 2014—2015 г. в сравнение с периода 2011—2012 г. В същото време производството е намаляло само с 24 % в периода между 2011—2012 г. и 2014—2015 г. поради причините, обяснени в съображение 187 по-горе. По този начин наличието на желязна руда на вътрешния пазар е останало стабилно през същия период. Това ясно показва, че данъкът върху износа е постигнал своите цели за ограничаване на износа на желязна руда.

               (193)

               След оповестяването на заключенията ECL заяви, че Комисията е следвало също да сравни производството на желязна руда в Индия за собствено потребление и за свободно (необвързано) потребление. Според ECL собственото потребление в исторически план е било значително, докато производството на желязна руда за свободно потребление е намаляло с 41 % в периода между 2009—2010 г. и 2013—2014 г., което също така обяснява отчасти спада в износа, извършван от произвеждащи за свободно потребление производители, от 2009—2010 г. насам.

               (194)

               Това твърдение е фактически неточно, както е показано в таблицата по-долу (48):

                           2009—2010 г.

                           2010—2011 г.

                           2011—2012 г.

                           2012—2013 г.

                           2013—2014 г.

                           2014—2015 г.

                           За собствено потребление
                           (в хил. тонове)

                           43 797

                           44 761

                           42 967

                           44 961

                           50 099

                           43 885

                              Индекс

                              100

                              102

                              98

                              103

                              114

                              100

                           За свободно потребление
                           (в хил. тонове)

                           174 756

                           162 396

                           125 615

                           91 657

                           102 334

                           84 302

                              Индекс

                              100

                              93

                              72

                              52

                              59

                              48

                           Общо производство
                           (в хил. тонове)

                           218 553

                           207 157

                           168 582

                           136 618

                           152 433

                           128 187

               (195)

               Действително производството за свободно потребление е отбелязало спад от 2011—2012 г. насам. Както е обяснено по-горе, намаляването се дължи главно на закриване на мини през този период. Намаляването на производството за свободно потребление обаче не може да се приеме като причина за спада на износа. Както се вижда от таблицата в съображение 183 по-горе, износът е намалял с 59 % в периода между 2012—2013 г. (когато по-високата ставка в размер на 30 % на данъка върху износа е започнала да оказва въздействие) и 2014—2015 г., докато производството за свободно потребление е намаляло само с 8 % през същия период. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.

               (196)

               ECL също така заяви, че Комисията е следвало също да вземе предвид различията в стойностите при различните сортове на желязната руда. По-специално що се отнася до най-използваните от производителите на тръби от пластичен чугун сортове желязна руда, в периода между 2010—2011 г. и 2013—2014 г. производството на ситнеж на желязна руда със съдържание на желязо 60 % — 62 % е спаднало с 44 %, а в периода между 2009—2010 г. и 2013—2014 г. производството на ситнеж на желязна руда със съдържание на желязо 62 % — 65 % е спаднало с 30 %.

               (197)

               Промените в производството на богата желязна руда са в съответствие с общите тенденции, установени по-горе по отношение на производството на желязна руда. Поради това Комисията констатира, че те не променят заключенията, направени в съображения 183 — 187 по-горе.

               (198)

               Вносът на желязна руда в Индия винаги е бил пренебрежимо малък като количество и стойност. Той е отбелязал леко увеличение през данъчната 2012—2013 г., като е спаднал отново през следващата година. През 2014—2015 г. вносът отново се е увеличил и е достигнал най-високото си историческо равнище, но все така е останал под 10 % от вътрешното производство на Индия.

               (199)

               Тази промяна след РП се дължи на настоящото положение на изключително ниски международни цени, предизвикани от увеличението на доставките на желязна руда (всички основни държави производителки, като Австралия, Бразилия и Южна Африка, са увеличили производството си) и контекстуалния спад в търсенето на желязна руда поради забавянето на китайския растеж и световния икономически контекст.

               (200)

               Комисията също така анализира евентуалното въздействие на свръхпредлагане на желязна руда в резултат на наложените от ПИ ограничения на износа, върху цената на вътрешния пазар на желязна руда в Индия.

               (201)

               Комисията изчисли средната цена на вътрешния пазар на желязна руда в Индия въз основа на публикуваните ежемесечно на национално равнище и за всеки щат данни от Управлението по рудодобив на Индия (Indian Bureau of Mines — IBM) поотделно в зависимост от сорта (едрокъсова руда или руден ситнеж) и съдържанието на желязо (49).

               (202)

               Тези цени се основават на декларациите, подавани от дружествата за минен добив в IBM в съответствие с индийския Правилник за съхраняване на полезните изкопаеми и развитие на техния добив (Mineral Conservation and Development Rules — MCDR), и поради това се считат за по-представителни отколкото цените, публикувани в специализираната преса по отношение на определено дружество (като National Mineral Development Corporation — NMDC) или определен регион в Индия.

               (203)

               Комисията направи анализ за всички сортове на тенденцията по отношение на средната цена на ситнежа на желязна руда със съдържание на желязо между 60 % и 65 %, защото това е качеството, което най-често се използва от производителите на разглеждания продукт в Индия. Такава подробна разбивка на данните по сортове обаче бе налична само за периода след средата на 2009 г. Поради това за предходните години Комисията използва данните относно средната цена на вътрешния пазар в Индия за всички сортове и видове желязна руда (като отново включи средно лицензионно възнаграждение от 14 %, 2 % данъци и транспорт в размер на 900 INR за тон), без да се прави разграничение между различните видове (едрокъсова руда или руден ситнеж) и съдържанието на желязо. Средните транспортни разходи се основаваха на стойностите, посочени от двамата производители износители. Комисията също така добави 25 INR за покриване на разходите за манипулиране и товарене между нулевата площадка на минната галерия и влака/камиона въз основа на проверени данни за разходите от един от производителите износители. Методът на изчисляване на лицензионните възнаграждения и данъците се основаваше на представените от ПИ данни и впоследствие бе оповестен на производителите износители.

               (204)

               Средната цена на вътрешния пазар за ситнеж на желязна руда със съдържание на желязо между 60 % и 65 % бе сравнена със средната цена на ситнеж на желязна руда със съдържание на желязо 62 % (50), внасяна в Китай (при условия CFR (стойност и навло), пристанище Тянжин), публикувана от Международния валутен фонд (51). Тъй като Китай е най-големият вносител на желязна руда, цената на вноса в Китай се смята за референтната цена на тази стока.

               (205)

               С цел елиминиране на разходите за международния превоз на товари, средната цена на вътрешния пазар бе също така сравнена с цената FOB за износ на желязна руда от Австралия. Тъй като Австралия е най-големият производител на желязна руда, нейната експортна цена FOB също е представителна за цените на международния пазар. Също както при цените на вътрешния пазар в Индия, данните от Австралия са налични на съвкупно равнище за едрокъсова руда и руден ситнеж (52). Освен това експортните цени FOB от Австралия са налични и от друг източник, но само за рудния ситнеж (53).

               (206)

               След оповестяването на заключенията ECL поиска австралийските цени FOB и китайските цени CFR да бъдат коригирани в посока на занижаване поради липсата на влага (2 % за едрокъсовата руда и 8 % за рудния ситнеж) и загубите при манипулиране (2 %), за които се твърди, че са по-големи при износ, отколкото в случая на цените на вътрешния пазар. Производителят износител поиска също така австралийските цени FOB да бъдат допълнително коригирани с разходите за товаро-разтоварни дейности (54), тъй като те задължително се включват в австралийските цени FOB, докато тези разходи не се правят в Индия, когато желязната руда се продава на вътрешния пазар.

               (207)

               Комисията прие искането за коригиране в посока на занижаване на австралийската цена FOB поради липсата на влага, тъй като индийските статистически данни се основават на желязна руда, която съдържа влага. Освен това разликите в съдържанието на влага за ситнежа на желязна руда и едрокъсовата желязна руда биха могли да бъдат сверени с данните, предоставени от жалбоподателя. Австралийските цени FOB са налични на съвкупно равнище, като поради разделянето между едрокъсовата руда и рудния ситнеж, както е посочено от австралийските власти (Министерство на промишлеността, иновациите и науката на Австралия), бе извършена корекция въз основа на среднопретеглена стойност за цялата „кошница от руден ситнеж и едрокъсова руда“ (– 6,75 %).

               (208)

               Комисията също така реши да приспадне разходите за товаро-разтоварни дейности от австралийските цени FOB. Всъщност повечето от услугите, включени в товаро-разтоварните дейности в дадено пристанище, са свързани с манипулирането на желязната руда в рамките на пристанището и натоварването ѝ впоследствие на кораб. Такива разходи не се правят след разтоварване на желязната руда от камион в индийска фабрика и поради това бяха приспаднати от австралийската цена FOB. По този начин бе направено обективно сравнение между цените на желязната руда на вътрешния пазар в Индия, докарана от индийска мина до фабрика в Индия (но не разтоварена във фабриката), и австралийските цени на вътрешния пазар на желязна руда, докарана от мина до пристанище (но не разтоварена в пристанището).

               (209)

               Комисията обаче отхвърли искането за корекция за загубите при манипулиране, тъй като не бе възможно да се установи със сигурност от различни източници дали цените FOB включват загуби при манипулиране и дали тези загуби при манипулиране са с 2 % по-високи от загубите при манипулиране, евентуално възникващи, когато желязната руда се продава на вътрешния пазар.

               (210)

               Освен това ECL заяви, че австралийската експортна цена включва данък в размер на 22,5 % върху печалбите от минен добив и следователно австралийските цени не са сравними с индийските цени на желязната руда. От посочения от производителя износител уебсайт обаче е видно, че този данък замества лицензионните възнаграждения, плащани от дружествата за минен добив, така че всички лицензионни възнаграждения, които са били платени преди влизането на рудата, би трябвало да бъдат отбити от цената (55). Тъй като, както е посочено в съображението по-горе, в индийските цени са включени лицензионни възнаграждения, е обосновано този данък да се запази в австралийската цена, с цел да се гарантира обективно сравнение.

               (211)

               Въз основа на това Комисията изчисли коригираната австралийска цена FOB като възможно най-близка до цена на вътрешния пазар в Индия, която не е изкривена. Сравнението между различните набори от данни е показано в таблицата по-долу и в графиката след нея:

                           2006—2007 г.

                           2007—2008 г.

                           2008—2009 г.

                           2009—2010 г.

                           2010—2011 г.

                           2011—2012 г.

                           2012—2013 г.

                           2013—2014 г.

                           2014—2015 г.

                           Средна цена на вътрешния пазар в Индия (всички сортове и видове) (56)

                           1 803

                           2 197

                           2 480

                           2 330

                           3 143

                           3 564

                           3 712

                           3 363

                           3 903

                           Цена на вътрешния пазар в Индия (руден ситнеж със съдържание на желязо 60 % — 65 %) (56)

                           1 803

                           2 197

                           2 480

                           2 931

                           3 038

                           3 914

                           3 569

                           3 117

                           3 676

                           Внос в Китай на руден ситнеж със съдържание на желязо 62 % през Тянджин, при условия CFR, извън Австралия (57)

                           1 545

                           1 716

                           2 966

                           4 481

                           7 229

                           7 582

                           7 121

                           7 948

                           5 017

                           Австралия, цени FOB IODEX (индекс на желязната руда) (само руден ситнеж със съдържание на желязо 62 %) (58)

                           Не е приложимо

                           Не е приложимо

                           2 758

                           4 167

                           6 723

                           7 193

                           6 692

                           7 138

                           4 557

                           Австралия, FOB (всички сортове и видове), съдържание на желязо 62 % (59)

                           1 884

                           2 365

                           3 448

                           3 359

                           5 225

                           7 083

                           6 152

                           6 755

                           5 130

                           Коригирана, Австралия, FOB (всички сортове и видове, съдържание на желязо 62 %) (60)

                           1 396

                           1 844

                           2 854

                           2 771

                           4 510

                           6 241

                           5 374

                           5 936

                           4 421

               (212)

               Сравнението показва, че интервенциите на ПИ по отношение на желязната руда, които са довели до драстично намаляване на нейния износ и до свръхпредлагане в Индия, са оказали също така въздействие върху цените на желязната руда на вътрешния пазар. На първо място, от 2008 г. насам цените на желязната руда на вътрешния пазар в Индия са постоянно по-ниски от международните цени. На второ място, докато международните цени показват значително повишение през периода 2008—2011 г., което съответства на двата момента във времето, когато са били въведени (2007 г./2008 г.) и засилени (2011 г.) ограниченията на износа, тенденцията при цените на желязната руда на вътрешния пазар в Индия е по-скоро да бъдат стабилни, тъй като те са отделени и незасегнати от положението в останалата част на света.

               (213)

               Следователно въведените от ПИ целеви ограничения на износа са постигнали целта да се направи желязната руда налична за местните промишлени сектори на по-ниски цени чрез поддържане на стабилни цени на вътрешния пазар в Индия, въпреки че на световния пазар цените на желязната руда са се увеличили значително. Нищо освен целевите ограничения на износа и другите свързани с тях мерки, въведени от ПИ, не обяснява факта защо индийските цени не следват тенденциите при международните цени. При липсата на целеви ограничения на износа индийските производители на желязна руда биха могли да се възползват от по-рентабилни продажби на по-високите международни цени. Вместо това те са били подтиквани да продължат да произвеждат и предоставят желязна руда на местно равнище на по-ниски цени.

               (214)

               След оповестяването на заключенията ECL заяви, че значително увеличеният внос в Индия в периода 2014—2015 г. показва, че цените на вътрешния пазар в Индия не са били изцяло отделени от международните цени. Ако ПИ наистина е имало намерение да предоставя желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение, то тогава би упълномощило и възложило на производителите на желязна руда да намалят цените в още по-голяма степен. Освен това се твърди, че индийските производители на желязна руда, като NMDC и Rundta, са поддържали цени на желязната руда, които са били много по-високи от международните цени, както е посочено в жалбата.

               (215)

               Комисията отбеляза, че цените на вътрешния пазар в Индия са останали по-ниски от международните цени през целия период на съществуване на данъка върху вноса и са останали почти непроменени от 2013 г. насам в сравнение с паралелния значителен спад на международните цени. Освен това нито един елемент от досието не подкрепя твърдението, че NMDC и Rundta са поддържали цени на желязната руда, които са били по-високи от международните цени. Поради това твърдението бе отхвърлено.

               (216)

               След оповестяването на заключенията Jindal също оспори констатацията на Комисията относно упълномощаването, тъй като производителите на желязна руда биха могли да решат, както се твърди, че са направили, да намалят производството и цената на други пазари би могла да намалее, както се твърди, че се е случило.

               (217)

               Що се отнася до твърдението, че производителите на желязна руда са решили да намалят производството, както е обяснено в съображение 187 по-горе, Комисията установи, че намалението на производството в миналото се е дължало главно на закриването на мини, за които се твърди, че са незаконни. На второ място, както е обяснено в съображение 169 по-горе, дружествата за минен добив не биха намалили обема на продукцията, предвид значителните първоначални инвестиции, които те правят в производството. Поради това твърдението бе отхвърлено.

               (218)

               Що се отнася до намалението на цените на други пазари, Комисията отхвърли това твърдение по същите причини като посочените в съображение 269 по-долу.

               (219)

               С оглед на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че дружествата за минен добив на желязна руда в Индия са били упълномощени да предоставят желязна руда на местната промишленост, произвеждаща тръби от пластичен чугун, срещу по-ниско от адекватното възнаграждение.

         iv)   Функцията, която обикновено се упражнява от правителството, и практиката, която в действителност не се отличава от практиките, които обичайно се следват от правителствата

               (220)

               След оповестяването на окончателните заключения ECL заяви, че Комисията е оценила само първия от петте относими критерия (упълномощаване и възлагане) и не е направила оценка на останалите четири други такива. Комисията отхвърли този довод, тъй като на този етап тя вече е обсъдила в големи подробности естеството на дружествата за минен добив (съображения 178 — 180) и функцията, която те изпълняват (съображения 181 — 219). След това тя накратко добави своите съображения относно четвъртия и петия критерий.

               (221)

               По отношение на критерия „обикновено се упражнява“, относно който групата на съдебните заседатели все още не е направила допълнителни разяснения (61), Комисията счита, че предоставянето на национални дружества на суровини, намиращи се в дадена държава, е функция, която обикновено се упражнява от правителството. Съгласно общото международно право държавите имат суверенитет по отношение на природните си ресурси. Въпреки че те се ползват с голяма свобода на преценка как да организират експлоатацията на своите природни ресурси, техният суверенитет обикновено се изразява в държавни регулаторни правомощия за това. В това отношение е без значение дали дадено правителство обичайно извършва тази функция (62). Поради това Комисията установи, че предоставянето на индийската стоманодобивна промишленост на желязна руда, намираща се в недрата на Индия, е функция, която обикновено се упражнява от правителството.

               (222)

               По отношение на критерия „в действителност не се отличава“ Комисията отбеляза, че изразът се появява в доклада от 1960 г. на групата на съдебните заседатели за преразглеждане в съответствие с член XVI:5, като в него подобен израз е използван по отношение на финансирани от производителите налози, за които е счетено, че в действителност не се различават от правителствените практики на данъчно облагане и субсидиране (63). В този контекст посоченият критерий изисква констатация, потвърждаваща, че предоставянето на стоки от упълномощени частни органи в действителност не се различава от хипотезата, че самото правителство е предоставило такива стоки.

               (223)

               ECL заяви, че разлика в практиката на индийското правителство и на индийските дружества за минен добив при предоставянето на желязна руда би могло да има на равнището на определяне на цените. Докато правителството би могло да предпочете да определи ниска цена за предоставянето на желязна руда на националните стоманодобивни дружества, дружествата за минен добив не разполагат с такова правомощие.

               (224)

               Хипотезата обаче, че правителството би могло да се намеси на пазара чрез определяне на цените, не създава в действителност никаква разлика. В настоящия случай правителството е избрало да упълномощи частни дружества да предоставят желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение, чието равнище се променя с течение на времето. Това не се различава от практика, при която правителството би предоставяло желязна руда пряко на индийските производители на стомана на променящи се равнища на цените, които то би могло да определя ежедневно или ежемесечно в зависимост от някои показатели, свързани с положението по отношение на търсенето и предлагането на вътрешния пазар в Индия. От това следва, че в действителност няма разлика между пряка намеса на пазара с предоставяне на желязна руда в рамките на система на постоянно променящи се цени на правителството или чрез упълномощаване във връзка с отговорността за предоставяне на желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение на дружествата за минен добив. Поради това Комисията отхвърли твърдението, че при налагането на „предварително определени условия на правителството“ в действителност би имало разлика между прякото и непрякото предоставяне на желязна руда на индийската промишленост, произвеждаща тръби от пластичен чугун.

               (225)

               На последно място, Комисията установи, че практиката за непряка намеса на пазара чрез ограничения на износа се следва от редица правителства в целия свят. Дори в самата Индия съществува огромно разнообразие от данъци върху износа. Поради това за Комисията бе очевидно, че това също е практика, „обикновено следвана от правителствата“.

         v)   Заключение

               (226)

               С целевите ограничения на износа (вж. съображение 157 по-горе) ПИ е подтикнало местните дружества за минен добив на желязна руда да продават желязна руда на местно равнище и ги е „упълномощило“ да предоставят тази суровина в Индия срещу по-ниско от адекватното възнаграждение. Разглежданите мерки са постигнали желания ефект да нарушат условията за конкуренция на вътрешния пазар на желязна руда в Индия и да понижат цените до изкуствено ниско равнище в полза на промишлеността надолу по веригата. Функцията за предоставяне на желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение обикновено се упражнява от правителството и практиката на дружествата за минен добив да я изпълняват в действителност не се отличава от практиките, които обичайно се следват от правителствата. Поради това Комисията стигна до заключението, че ПИ е предоставило непряко финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточки iii) и iv) от основния регламент, така както той се тълкува и прилага съгласно съответните стандарти на СТО съгласно член 1.1, буква а), подточки iii) и iv) от Споразумението за СИМ.

               (227)

               След оповестяването на окончателните мерки ПИ, както и двамата производители износители оспориха оценката на Комисията, че установените целеви ограничения на износа могат да бъдат определени като финансово участие от страна на правителството. По-специално те заявиха, че Комисията е анализирала реакцията на (или последиците от) наложена мярка, вместо да се разгледа потвърдителното действие на правителството или естеството на наложената мярка за определяне на наличието на финансово участие. Освен това ECL заяви, че Комисията не е доказала съществуването на акт за прехвърлянето на отговорност върху производителите на желязна руда или за авторитарното ѝ възлагане. Освен това същите страни оспориха използването от страна на Комисията на позовавания на отделни доклади, като заявиха, че те не могат да се разглеждат като достатъчно доказателство или подкрепа за определяне на наличието на финансово участие от страна на ПИ.

               (228)

               Комисията изрази несъгласие с позицията на страните, че е анализирала само последиците от наложените целеви ограничения на износа. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, анализът на Комисията бе извършен на няколко етапа. На първо място, бяха установени преследваните цели на политиката за възпиране на износа на желязна руда. На второ място, чрез данъка върху износа на желязна руда и политиката, предвиждаща два вида такси за товари, Комисията установи наличието на правни актове, подтикващи производителите на желязна руда да продават на вътрешния пазар в Индия на по-ниски цени, от цените, на които иначе биха могли да продават. След това Комисията установи, че дружествата за минен добив на желязна руда в Индия действително са били подтиквани от правителството да предоставят желязна руда на промишлеността, произвеждаща тръби от пластичен чугун, срещу по-ниско от адекватното възнаграждение. Освен това функцията за предоставяне на желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение обикновено се упражнява от правителството и практиката на дружествата за минен добив да я изпълняват в действителност не се отличава от практиките, които обичайно се следват от правителствата.

               (229)

               Поради това Комисията не само се позова на няколко доклада и политически изявления или само на последиците от установените мерки, а по-скоро анализира всички необходими елементи, за да се установи наличието на непряко финансово участие в съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточки iii) и iv) от основния регламент.

         б)
         Полза.

               (230)

               В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент Комисията изчисли размера на подлежащите на изравняване субсидии въз основа на ползата за получателя, за която бе установено, че съществува по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.

               (231)

               Комисията първо изчисли среднопретеглената покупна цена на желязната руда, произведена от двамата индийски производители по време на РП. Среднопретеглената стойност бе изчислена по месеци и в съответствие с доставките на рудата от мината до фабриката в Индия.

               (232)

               Средната покупна цена се основаваше на цените без ДДС и количествата, указани в справката за фактурите за направените сделки, представени от дружествата и проверени по време на посещенията за проверка на място. Когато съдържанието на желязо в закупената желязна руда бе различно от 62 %, изкупната цена бе коригирана, за да се вземе предвид разликата в качеството (и цената).

               (233)

               Тази средна цена трябваше да бъде сравнена с подходяща референтна стойност. Съгласно член 6, буква г) от основния регламент адекватността на възнаграждението се определя в зависимост от преобладаващите пазарни условия за въпросния продукт в държавата на предоставяне. Тази разпоредба отразява член 14, буква г) от Споразумението за СИМ и следва да се тълкува и прилага предвид този член.

               (234)

               Комисията отбеляза, че всички преобладаващи пазарни параметри и условия в Индия са засегнати от въведените от правителството целеви ограничения на износа. При нито една от сделките, свързани с желязната руда в Индия, не може да се пренебрегне фактът, че целият индийски пазар е сегментиран и се характеризира с ниски цени. Следователно не бе възможно да се установи реалният разход за желязната руда за даден индийски производител на тръби от пластичен чугун, нито пък другаде на индийския пазар. Съответно в Индия нямаше цени на вътрешния пазар, които биха могли да се използват като подходяща референтна стойност.

               (235)

               В съответствие с член 6, буква г), втора алинея, подточка i) от основния регламент Комисията се опита да адаптира параметрите и условията, преобладаващи в Индия, въз основа на действителните разходи, цени и други фактори, които са налични в държавата. С други думи Комисията разгледа каква би била цената на желязната руда в Индия при липсата на въведени от правителството целеви ограничения на износа. Тази методология би трябвало да позволи да се отчете естественото сравнително предимство, което Индия може да има при предоставянето на желязна руда на своите местни производители, като в същото време се премахне неправомерното допълнително предимство, получено чрез предприетите от правителството на Индия мерки.

               (236)

               Тази методология обаче не позволи получаването на подходяща референтна стойност. По-специално не бе възможно да се изчисли какви биха били „нормалните“ разходи за закупуване на желязна руда в Индия при липсата на система от ограничения на износа, тъй като тези разходи се определят от редица други фактори, които не са известни на Комисията. Докато Комисията разполагаше с факти относно това как са се променяли производството и търсенето под влияние на въведените от 2007 г./2008 г. целеви ограничения на износа, тя не разполагаше с никакъв надежден източник, за да определи каква би била промяната на предлагането и търсенето на желязна руда на индийския пазар през дадена година при липсата на такива мерки. Вземането предвид на разходите за желязна руда за дадена година преди въвеждането на целевите ограничения на износа (т.е. всяка година преди 2007 г.) би довело до произволни и ненадеждни решения. Вземането предвид на индийските разходи от 2004 г. или 2005 г. като показател за разходите по време на РП не бе счетено за целесъобразно, тъй като в рамките на 10 години разходите могат да се различават значително. Съответно също така не бе възможно да се изчисли какви биха били хипотетичните разходи в Индия на производител на пластичен чугун при липсата на изкривявания. Съответно коригираните параметри и условия в Индия също не можаха да се използват като подходяща референтна стойност.

               (237)

               След оповестяването на заключенията ECL оспори отхвърлянето от страна на Комисията на използването на цените на вътрешния пазар в Индия като референтна стойност, като заяви, че тя не е направила анализ на доставчиците на пазара за свободно потребление, на значението на търговците или на вноса на желязна руда от индивидуални производители, като ECL. Освен това Комисията следва да представи доказателства за това, че цените на частните субекти са изкривени.

               (238)

               Комисията не е била в състояние да определи какво би било поведението на доставчиците или търговците при липсата на данъка върху износа и на политиката, предвиждаща два вида такси за товари. Освен това, както е посочено в раздела относно предоставянето на стоки срещу по-ниско от адекватното възнаграждение, Комисията е представила редица елементи, според които всички цени на вътрешния пазар в Индия са били изкривени от данъка върху износа.

               (239)

               ECL освен това заяви, че Комисията е трябвало да коригира преобладаващите цени в Индия въз основа на експортните цени FOB от Индия. Както вече бе посочено по-горе, експортните цени от Индия не могат да се разглеждат като подходяща референтна стойност, тъй като индийските износители трябва да включат в цените, които начисляват на своите международни клиенти, допълнителните разходи, които имат за превоз в Индия, както и данъка върху износа, начисляван на индийската граница. Това отличава значително разглеждания случай от предишните случаи, на които се позова ECL, когато Комисията е използвала като референтна стойност експортната цена на суровина (най-вече газ) от същата държава на износ (64). По време на изслушването на 28 януари 2016 г. (вж. съображение 6 по-горе) служителят по изслушванията също изказа становището, че има вероятност данъкът върху износа в Индия да изкривява експортните цени FOB от Индия, които поради това не могат да служат като подходяща референтна стойност. Поради това твърдението също бе отхвърлено.

               (240)

               Накрая, и в съответствие с член 6, буква г), втора алинея, подточка ii) от основния регламент Комисията се върна към параметрите и условията, преобладаващи на пазара на друга държава, които са налични за получателя.

               (241)

               Комисията се опита да определи цена, която не е изкривена, на желязната руда, добита в мина на представителна друга държава, като предположи, че тази мина всъщност се намира в Индия. В разглеждания случай се оказва, че преобладаващата част от желязната руда в световен мащаб се изнася от Австралия за Китай. Поради това бе решено да се разгледат цените франко мината в Австралия. Комисията обаче не разполагаше с такива цени франко мината в Австралия. Освен това, тъй като индийската цена включва транспортните разходи от мината до фабриката, бе счетено за целесъобразно да се включат също и транспортните разходи, които би трябвало да се заплатят от австралийската мина до австралийския купувач на желязна руда, така че сравнението да се извърши на едно и също ниво на търговия. Като се има предвид, че тези данни също не са на разположение, вместо тях Комисията използва транспортните разходи от австралийската мина до австралийско пристанище.

               (242)

               Комисията приравни транспортните разходи от дадена австралийска мина до пристанището с транспортните разходи от дадена австралийска мина до австралийски купувач на желязна руда поради следната причина. Докато дадена мина в Австралия може да се намира по-близо до определен клиент, отколкото до най-близкото пристанище, друга мина може да се намира по-близо до най-близкото пристанище, отколкото до определен клиент. Следователно на национално равнище с основание може да се предположи, че транспортните разходи от австралийска мина до пристанище в Австралия отразяват съответните разходи за доставка до даден клиент.

               (243)

               Комисията също така взе предвид становището на Апелативния орган, че корекциите по отношение на разходите за доставка трябва да отразяват общоприложимите разходи за доставка на въпросната стока в държавата на предоставяне (65). Като се имат предвид фактическите обстоятелства, че в голяма степен Индия задоволява сама нуждите си от желязна руда и че в страната няма значителен внос на желязна руда, тъй като индийските производители не се нуждаят от него поради свръхкапацитета в страната и ниските цени, съответно не бе целесъобразно добавянето на разходите за международния превоз на товари към австралийската цена франко пристанището (на равнище FOB). Добавянето на разходи за международна доставка следователно не би било представително за общоприложимите разходи за доставка на желязна руда в Индия.

               (244)

               Следователно Комисията използва като референтна стойност цена FOB в Австралия, използвана като показател, която отразява параметрите и условията, които биха били налични за индийските ползватели на желязна руда, при положение че желязната руда е била доставена от индийска мина до фабрика при липсата на целеви ограничения на износа.

               (245)

               По-конкретно Комисията използва австралийската цена FOB, публикувана в изданието „China Resources Quarterly Southern winter ~ Northern summer 2015“ (66) за желязна руда със съдържание на желязо 62 % (информация, представена в таблицата в съображение 211 по-горе).

               (246)

               След оповестяването на заключенията ECL оспори използването от страна на Комисията на австралийските цени FOB и поиска вместо това тя да използва бразилските цени FOB, тъй като те са били средно с 10 % — 15 % по-ниски от австралийските цени FOB.

               (247)

               Комисията счете, че австралийските цени FOB представляват по-подходяща референтна стойност, тъй като Австралия представлява приблизително 50 % от световния износ на желязна руда, докато делът на Бразилия в международните експортни продажби е само около 26 %. Поради това тя отхвърли това твърдение.

               (248)

               След това Комисията сравни цената, платена от индийските производители за закупуване на желязна руда (включително транспортните разходи на индийска територия), с тази цена FOB в Австралия (която включва транспортните разходи на територията на Австралия).

               (249)

               След оповестяването на заключенията ECL поиска австралийските цени FOB да бъдат сравнени с коригираните на равнище FOB цени на вътрешния пазар на Индия. Като алтернатива, ако Комисията сравнява австралийските цени FOB с цените на вътрешния пазар на Индия, към индийската цена следва да се добавят разходите за манипулиране и товарене от мината до пристанището и в пристанището, както и разходите за товаро-разтоварни дейности в пристанището. Освен това австралийските цени FOB следва да бъдат коригирани в посока на занижаване поради липсата на влага (2 % за едрокъсовата руда и 8 % за рудния ситнеж) и загубите при манипулиране (2 %), които са по-големи при износ, отколкото в случая на цените на вътрешния пазар.

               (250)

               В съответствие с оценката, направена от нея в съображения 205 — 210 по-горе, Комисията призна, че за целите на изчисляването на ползата също са били необходими някои допълнителни корекции, за да се приложат същите видове разходи за доставка както по отношение на цените на вътрешния пазар в Индия, така и по отношение на австралийските цени FOB.

               (251)

               Всъщност повечето от услугите, включени в товаро-разтоварните дейности в дадено пристанище, са свързани с манипулирането на желязната руда в рамките на пристанището и натоварването ѝ впоследствие на кораб. Такива разходи не се правят след разтоварване на желязната руда от камион в индийска фабрика и поради това бяха приспаднати от австралийската цена FOB. Тъй като разходите за товаро-разтоварни дейности включват също разходите за разтоварване на желязната руда на първото пристанище, Комисията реши да премахне също така тези разходи за манипулиране от индийските цени на желязната руда. По този начин бе направено обективно сравнение между цените на желязната руда на вътрешния пазар в Индия, докарана от индийска мина до фабрика в Индия (но не разтоварена във фабриката), и австралийските цени на вътрешния пазар на желязна руда, докарана от мина до пристанище (но не разтоварена в пристанището).

               (252)

               Вследствие на това австралийската цена FOB бе коригирана в посока на занижаване поради липсата на влага. Комисията използва среднопретеглена основа за цялата „кошница от руден ситнеж и едрокъсова руда“, която тя изчисли поотделно за всеки от двамата производители износители (а не въз основа на среднопретеглена стойност, какъвто бе случаят в съображение 207 по-горе).

               (253)

               По същите причини, като посочените в съображения 208 — 209 по-горе, Комисията също приспадна разходите за товаро-разтоварни дейности от австралийските цени FOB, но не направи корекция за загубите при манипулиране.

               (254)

               Що се отнася до цените на вътрешния пазар в Индия, Комисията отхвърли искането за тяхното коригиране на равнище FOB, тъй като това означава, че желязната руда няма да бъде доставена на входа на фабриката на производителите износители. По този начин, за да установи цената на желязната руда, доставена на входа на фабриката, Комисията също така добави — в допълнение към средните транспортни разходи — сума, която да покрие разходите за манипулиране и товарене между нулевата площадка на минната галерия и влака/камиона въз основа на проверени данни за разходите, посочени от един от производителите износители.

               (255)

               Въз основа на това Комисията направи обективно сравнение между цените на желязната руда на вътрешния пазар в Индия, докарана от индийска мина до фабрика в Индия (но не разтоварена във фабриката), и австралийските цени на вътрешния пазар на желязна руда, докарана от мина до пристанище (но не разтоварена в пристанището).

               (256)

               След оповестяването на заключенията Jindal заяви, че Комисията не е следвало да използва средните индийски транспортни разходи от мината до фабриката, получени от един от производителите износители, а действителните разходи, посочени от Jindal.

               (257)

               Комисията обаче счете, че следва да използва стандартен среднопретеглен транспортен разход от мината до фабриката, за да се изчисли ползата по обективен и недискриминационен начин и за двамата производители износители. В контекста на сравнение с референтна цена извън Индия всеки друг метод би довел до изкуствено предимство или ущърб за дружествата, в зависимост от действителните логистични разходи и географското разстояние между производителя износител и мините, от които е купувал.

               (258)

               Освен това Комисията умножи разликата между двете средни цени по количествата желязна руда, които действително са закупени от индийските производители по време на РП.

               (259)

               След оповестяването на заключенията ECL заяви, че Комисията не е следвало да използва всички действително закупени количества желязна руда, а само тази част, която е била употребена за производството на тръби от пластичен чугун по време на РП. Освен това би следвало да се използват покупките както на руден ситнеж, така и на едрокъсова руда, а не само тези на руден ситнеж. Комисията прие искането и информира и двамата производители износители на извършените промени.

               (260)

               Освен това ECL заяви, че при изчисляването на ползата за някои от дружествата в групата са били включени само покупките на руден ситнеж. Комисията поправи тази грешка и за двамата производители износители. Тя включи всички покупки на желязна руда (руден ситнеж и едрокъсова руда). Когато съдържанието на желязо бе различно от 62 %, Комисията коригира съответно продажната цена на пропорционална основа. Двамата производители износители бяха съответно информирани за направените корекции.

               (261)

               Общата сума на разликата представлява „икономията“, от която са се възползвали индийските производители, които са закупували желязна руда на индийския пазар с изкривени цени в сравнение с цената, която те биха платили при липсата на тези изкривявания. И накрая, тази обща сума представлява ползата, предоставена на индийските производители от ПИ по време на РП.

               (262)

               В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент Комисията отнесе размерите на тези субсидии към общия оборот на разглеждания продукт по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като чрез субсидията е предоставена полза за цялото производство на разглеждания продукт, а не само за производството, предназначено за износ.

               (263)

               След оповестяването на заключенията Jindal заяви, че изчисленията на Комисията са показали полза с отрицателен знак за някои месеци от РП. Следователно желязната руда не е била предоставяна на дружеството срещу по-ниско от адекватното възнаграждение. То също така заяви, че не е получило никакви субсидии след РП, тъй като е внасяло желязна руда и следователно субсидията не подлежи на изравняване по отношение на това дружество.

               (264)

               Също така ECL заяви, че за периода 2014—2015 г. цените на вътрешния пазар в Индия вече не са по-ниски от австралийските цени FOB. Следователно Комисията не може да отрече този факт, тъй като трябва да вземе предвид положението към момента на налагането на мерките.

               (265)

               Комисията призна, че за някои месеци от РП изчислената полза е с отрицателен знак. Това обаче се компенсира от ползата с положителен знак, получена по време на останалата част на РП, като цялостният резултат показва наличието на положителен марж на субсидията за засегнатото дружество.

               (266)

               В член 15, параграф 1, втора алинея от основния регламент от Комисията се изисква да не приема изравнителни мерки при две условия: i) „в случай че субсидията или субсидиите бъдат оттеглени“ или ii) „бъде доказано, че субсидиите вече не водят до полза за съответните износители“.

               (267)

               Що се отнася до първото условие, Комисията отбеляза, че системата на ограничения на износа не е отменена или оттеглена. Следователно това условие не е изпълнено.

               (268)

               По отношение на второто условие следва да се припомни, че неговата основна цел е да се прилага за еднократни, неповтарящи се субсидии, разпределени върху определен период от време, които не могат да продължават да осигуряват ползи в бъдеще на някой от производителите износители (67). Положението в разглеждания случай не е такова поради следните причини.

               (269)

               След РП референтната стойност на австралийските цени FOB, коригирани за разходите за товаро-разтоварни дейности и съдържанието на влага, е сходна с цените на вътрешния пазар в Индия. Комисията обаче установи в съображение 212 по-горе, че тенденцията при цените на желязната руда на вътрешния пазар в Индия е да бъдат по-скоро стабилни и те не следват колебанията на цените в останалата част на света. В същото време не е изключено в близко бъдеще международните цени, включително австралийските цени FOB, отново да се увеличат в отговор на колебанията в международното търсене и предлагане на желязна руда. Поради това не може да се заключи, че системата на ограничения на износа е еднократна, неповтаряща се субсидия, тъй като има вероятност да предоставя ползи в бъдеще. Ако обаче в бъдеще международните цени останат постоянно по-ниски от цените на вътрешния пазар в Индия, всеки производител износител има право да поиска възстановяване на събраните мита, когато е видно, че размерът на подлежащите на изравняване субсидии е бил премахнат или намален в съответствие с член 21 от основния регламент.

               (270)

               Предвид гореизложеното не са изпълнени условията по член 15, параграф 1, втора алинея от основния регламент за неприемане на изравнителни мерки.

               (271)

               Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РП за ECL Group, възлиза на 3,01 %, а за дружеството Jindal Saw India — на 3,91 %.

         в)
         Специфичност

               (272)

               От ограниченията на износа на ПИ е произтекла полза само за черната металургия. Поради това те са специфични съгласно член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент. Макар и те да предоставят полза на други продукти надолу по веригата освен на тръбите от пластичен чугун, ползата е налична само за някои промишлени сектори в Индия. Присъщите характеристики на желязната руда ограничават възможното използване на субсидията до определена промишленост, но това не означава, че за да е специфична, субсидията трябва да бъде освен това ограничена само до част от тази промишленост (68).

               (273)

               След оповестяването на заключенията ECL и Jindal оспориха оценката на Комисията по отношение на специфичността, като заявиха, че тя е неадекватна и правно необоснована. По-специално ECL цитира доклад на Апелативния орган, в който последният приема, че „[М]оже да е налице положение по отношение на предоставянето на стоки, при което да съществува по-голяма вероятност от установяване на специфичност в случаи, когато стока за влагане в производство се използва само от ограничена група от субекти и/или сектори. В същото време не сме убедени, че всяко предоставяне на стоки с ограничения, присъщи на характеристиките на стоките, задължително ще доведе до установяването на специфичност“ (69).

               (274)

               Комисията отбеляза, че производителят износител не се е позовал на бележката под линия в края на същата точка, в която Апелативният орган се позовава на доклада на групата на съдебните заседатели относно делото (70), като групата от своя страна цитира доклада на групата на съдебните заседатели по делото „САЩ — Softwood Lumber“. В последния групата е заявила следното:
               „Ние не считаме, че това би означавало, че всяко предоставяне на стока под формата на природен ресурс автоматично означава, че то е специфично, именно защото в някои случаи предоставяните стоки (като например нефт, газ, вода и т.н.) могат да се използват от неопределен брой сектори. Ситуацията, пред която сме изправени, не е такава. Както Канада признава, присъщите характеристики на предоставяната стока, дървен материал, набелязан за сеч, ограничава нейното възможно използване само до „определени предприятия“ (71).

               (275)

               По същия начин Комисията счете, че въпреки че богатата желязна руда е природен ресурс, за разлика от нефта, газта и водата и подобно на дървения материал, набелязан за сеч, той не може да бъде използван от неопределен брой промишлени сектори. Тя също така има по-тясна употреба от бедната желязна руда. Потреблението на богата желязна руда в действителност е строго ограничено до определена група от предприятия или промишлени сектори, като някои продукти на стоманодобивната промишленост и по-специално производството на тръби от пластичен чугун. Въз основа на това Комисията установи наличието на ограничение, което изрично и недвусмислено ограничава наличието на субсидията до „определени предприятия“ и по този начин не прави субсидията „широкодостъпна в достатъчна степен в цялата икономика“ (72). Поради това Комисията отхвърли доводите на ECL.

               (276)

               ECL също така заяви, че Комисията не е определила базата, въз основа на която е установила, че субсидията е de jure специфична. В това отношение Комисията счете, че въпросните субсидии са de jure специфични, тъй като те са ограничени до желязната руда чрез правните актове за налагане на данък върху износа на желязна руда (73), от една страна, и правните актове за установяване на политиката, предвиждаща два вида такси за превоза на желязна руда (74), от друга страна.

               (277)

               С оглед на гореизложеното Комисията счете, че интервенциите на ПИ са специфични за производителите на тръби от пластичен чугун по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент.

         3.2.4.3.   Заключения

               (278)

               Чрез налагане на система от ограничения на износа ПИ е упълномощило дружествата за минен добив на желязна руда да предоставят желязна руда срещу по-ниско от адекватното възнаграждение. Това предоставяне на стоки представлява финансова полза за получателя и е специфично и поради това подлежи на изравнителни мерки.

         3.3.   Размер на подлежащите на изравняване субсидии

               (279)

               Установените размери на подлежащата на изравняване субсидия са, както следва:

                           Дружество

                           FPS
                           (точка 3.1.2)

                           EPCGS
                           (точка 3.2.2)

                           DDS
                           (точка 3.3.2)

                           Общо експортни субсидии

                           Желязна руда
                           (точка 3.4.2)

                           Общо

                           ECL Group

                           4,35 %

                           0,03 %

                           1,66 %

                           6,04 %

                           3,01 %

                           9,0 %

                           Jindal Saw

                           3,11 %

                           0,38 %

                           1,37 %

                           4,86 %

                           3,91 %

                           8,7 %

         4.   ВРЕДА

   4.1.   Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза

               (280)

               Трима производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.

               (281)

               Тъй като има само трима производители в Съюза, а SG PAM Group предостави данните за своите дъщерни дружества и приблизителни данни за единствения неоказал съдействие производител от Съюза — Tiroler Rohre GmbH („TRM“), всички данни са представени като индекси или като диапазони на стойности, за да се защити поверителността на другия производител от Съюза, който оказа съдействие при разследването.

               (282)

               Общото производство на Съюза през разследвания период бе изчислено на 590 000 — 610 000 тона. Комисията определи общото производство на Съюза въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, например информацията, предоставена в жалбата по отношение на неоказалия съдействие производител, и данните, събрани от оказалите съдействие производители от Съюза в хода на разследването. В Съюза има само трима производители, а двете оказали съдействие дружества представляват около 96 % от общото производство на Съюза.

         4.2.   Потребление на Съюза

               (283)

               Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на обема на общите продажби на промишлеността на Съюза, плюс вноса от трети държави в Съюза. Комисията определи обема на общите продажби на промишлеността на Съюза въз основа на данните, събрани от оказалите съдействие производители от Съюза, и на информацията, предоставена в жалбата по отношение на неоказалия съдействие производител. Обемите на вноса бяха извлечени от данни на Евростат.

               (284)

               Вследствие на коментарите във връзка с оповестяването на заключенията Комисията установи, че е прехвърлила част от експортните продажби на промишлеността на Съюза към продажбите на Съюза. Коригираните данни за продажбите доведоха до малки промени/поправки на някои от диапазоните на стойности и/или индексите, свързани с някои други показатели за вредата, а именно общото потребление на Съюза, пазарния дял на производителите износители, пазарния дял на промишлеността на Съюза и продажните цени в Съюза. Тези корекции обаче оказаха само незначително влияние върху тези показатели за вредата и не засегнаха тенденциите, нито пък промениха заключението, че съществува съществена вреда.

               (285)

               Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:

                  Потребление на Съюза (в хил. тонове (kt)

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Потребление

                           570 — 620

                           490 — 540

                           460 — 510

                           520 — 570

                              Индекс

                              100

                              87

                              83

                              93

                              Източник: отговори на въпросника, информация от жалбата и данни на Евростат

               (286)

               Потреблението на Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. Потреблението на Съюза е следвало U-образна тенденция — то е намаляло значително в периода 2011—2012 г. (с повече от 13 %), продължило е да намалява през 2013 г. и е нараснало по време на разследвания период. Тази тенденция може частично да се обясни с факта, че крайните ползватели на тръбите от пластичен чугун са дружества в областта на водоснабдяването, канализацията и напояването. Те най-често са публичноправни субекти, зависещи от държавно финансиране. През 2011 г. и 2012 г. икономическата криза се превърна в истинска криза на държавния дълг. Това накара правителствата в Съюза драстично да намалят публичните инвестиции и разходите, което обяснява значителния спад в търсенето на тръби от пластичен чугун, особено в държави като Испания, Португалия и Италия.

         4.3.   Внос от Индия

   4.3.1.   Обем и пазарен дял на вноса от Индия

               (287)

               Комисията определи обема на вноса въз основа на данни на Евростат. Данните на Евростат са в съответствие с данните, предоставени от производителите износители от Индия. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.

               (288)

               Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:

                  Обем на вноса и пазарен дял

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Обем на вноса от Индия (в хил. тонове (kt))

                           75 — 85

                           60 — 70

                           70 — 80

                           80 — 100

                           Обем на вноса (индекс)

                              100

                              83

                              94

                              110

                           Пазарен дял
                           (%)

                           13 — 15

                           13 — 15

                           15 — 17

                           17 — 19

                           Пазарен дял (индекс)

                              100

                              95

                              112

                              118

                              Източник: Евростат, отговори на въпросника

               (289)

               Обемите на вноса от Индия са нараснали с повече от 10 % през разглеждания период въпреки свиващия се пазар. Пазарният дял на индийските производители износители е нараснал с почти 18 %. Важно е да се отбележи, че през периода 2012—2013 г., когато потреблението на Съюза е останало на ниско равнище, индийският внос е нараснал значително с почти 10 %, а пазарният му дял се е увеличил с почти 17 %. Вносът от Индия е продължил да нараства значително по време на РП, като пазарния му дял е продължил да се увеличава между 2013 г. и РП.

         4.3.2.   Цени на вноса от Индия

               (290)

               Комисията установи цените на вноса въз основа на данни от Евростат, за да анализира тенденциите при промяната на цените. След изключването на непокритите тръби Комисията извади стойността и обема на внасяните от Индия непокрити тръби от изчислението на средната цена за годините, когато са внасяни непокрити тръби, а именно 2013 г. и РП.

               (291)

               Средната цена на вноса от Индия в Съюза се е променяла, както следва:

                  Цени на вноса (EUR/тон)

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Индия

                           665

                           703

                           671

                           664

                              Индекс

                              100

                              106

                              101

                              100

                              Източник: Евростат, отговори на въпросника

               (292)

               През разглеждания период индийските цени са останали стабилни.

         4.3.3.   Подбиване на цените

               (293)

               Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период въз основа на данните, предоставени от производителите износители и от промишлеността на Съюза, като сравни:

                           а)

                           среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнище франко завода; както и

                           б)

                           съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от оказалите съдействие индийски производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF (стойност, застраховка и навло), със съответните корекции за разходите след вноса.

               (294)

               И двамата производители износители заявиха, че са съществували значителни разлики между продаваните от жалбоподателя продукти и продуктите, продавани от тях, което засяга обективната сравнимост на цените. По-специално те заявиха, че не произвеждат тръби, снабдени с двукамерно съединение с ограничител, продавани от SG PAM под търговската марка „Universal joint“. Те също така не произвеждат автоматични съединения за тръби с малка дебелина, които съответстват на пластмасовите тръби, използвани в продуктовата гама „Blutop“ на SG PAM. Освен това те заявиха, че не произвеждат тръби с вътрешна облицовка от термопластмаса, които SG PAM предлага на пазара под търговската марка „Ductan“ и използва в продуктовата си гама „Blutop“. Ползватели на тръби от пластичен чугун в Съюза потвърдиха тези твърдения, както и че нито един от оказалите съдействие индийски производители износители не може да доставя посочените продукти. Поради това Комисията изключи тръбите на SG PAM, снабдени със съединения „Universal joint“, както и продуктовата гама „Blutop“ на SG PAM от изчисленията на подбиването на цените и маржа на вредата. Това изключване засяга по-малко от 10 % от обема на сделките. Освен това предвид малките обеми, продадени на пазара на Съюза, тръбите с фланци също бяха изключени от изчисленията на подбиването на цените.

               (295)

               След оповестяването на заключенията жалбоподателят заяви, че изключването на продуктите с марката „Universal joint“ е необосновано, тъй като всеки производител износител разполага с техническо решение, което позволява замяната на този вид съединения. Комисията припомни, че много ползватели са потвърдили, че производителите износители не са били в състояние да доставят двукамерни съединения с ограничител. При всички случаи, в рамките на настоящото разследване даден вид съединение не бе посочен като основен елемент за разграничаване на различните видове на продукта за целите на извършване на сравнение на цените. Поради това не бе възможно да се направи обективно сравнение на цените по видове на продукта. С оглед на факта, че обемът на продукта, снабден с посоченото съединение, е малък, трудностите, свързани с извършването на обективно сравнение на цените, и фактът, че преобладаващата част от видовете на продукта са били предмет на изчисление във връзка с подбиването на цените и маржа на вредата, Комисията продължи да поддържа тезата си, че е уместно двукамерните съединения с ограничител да бъдат изключени от изчисленията на подбиването на цените.

               (296)

               Jindal също така заяви, че върху сравнимостта на цените оказват влияние други физически разлики, като например външни покрития и вътрешни облицовки, и поради това те следва също да бъдат коригирани/изключени. Тези твърдения обаче бяха отхвърлени. Както промишлеността на Съюза, така и индийските производители износители представиха информация за продажби в Съюза на видове на продукта със сравними физически характеристики и следователно беше извършено обективно сравнение с другите предполагаеми разлики.

               (297)

               След оповестяването на заключенията Jindal заяви, че извършените от Комисията корекции на експортната цена, а именно корекцията на разходите за продажба, общите и административни разходи (ПОАР) и корекцията на печалбата, са в разрез с правото на СТО. Същият производител износител заяви, че такива коригирани експортни цени (които понякога са равни на 0 или са дори с отрицателна стойност) не могат да представляват основата за оценка на това дали субсидираният внос причинява вреда на промишлеността на Съюза. Комисията не се съгласи с това твърдение. В съответствие с обичайната практика на Комисията цените на производителите в Съюза се коригират също на равнище франко завода чрез приспадане, inter alia, на разходите, свързани с транспорта. Поради това не би било обективно да се сравнява препродажната цена на вносителя с цената франко завода на Съюза. Освен това единственият случай, когато цената на производител износител е била по-ниска от 0, е премахнат от изчислението на подбиването на цените след оповестяването на заключенията, като това е оказало незначително въздействие върху маржовете.

               (298)

               След оповестяването на заключенията Jindal изтъкна, че Комисията не е представила информация относно съответствието между продуктите от Съюза и продуктите на производителите износители за всеки отделен вид на продукта (по контролен номер на продукта — КНП), и поради това производителят не е бил в състояние да провери дали Комисията е анализирала значението на подбиването на цените по отношение на дела на видовете на продукта, за които не бе установено подбиване.

               (299)

               Продуктовото съответствие в изчисленията на подбиването на цените е било съответно 99 % и 95 % за двамата производители износители и бе установено подбиване по отношение на 98 % и 91 % от различните видове на продукта, продаван на пазара на Съюза. Предвид твърде големия дял на видовете на продукта, при които е имало подбиване, Комисията отхвърли твърдението, че не е бил извършен задълбочен анализ на въздействието на подбиването на цените.

               (300)

               След оповестяването на заключенията Tata заяви, че подбиването на цените, основаващо се на производствените разходи на промишлеността на Съюза, не е подходящ показател за разглеждането на вредата, тъй като производствените разходи са били завишени поради високите постоянни разходи и свръхкапацитета. Както е посочено по-долу, подбиването на цените представлява сравнение на цените. Във всички случаи подбиването на цените е само един от няколко показателя, които се разглеждат с цел да се определи дали промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда.

               (301)

               Сравнението на цените бе извършено поотделно за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадането на всички направени намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на производителите от Съюза по време на разследвания период. Той показа среднопретеглени маржове на подбиване в размер на 30,9 % и на 31,7 % за двамата оказали съдействие производители износители.

         4.4.   Икономическо състояние на промишлеността на Съюза

   4.4.1.   Общи бележки

               (302)

               В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.

               (303)

               За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от оказалите съдействие производители от Съюза, и на прогнозите, съдържащи се в жалбата по отношение на неоказалия съдействие производител. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от оказалите съдействие производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.

               (304)

               Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от предишно субсидиране.

               (305)

               Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, материални запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.

         4.4.2.   Макроикономически показатели

   4.4.2.1.   Производство, производствен капацитет и използване на капацитета

               (306)

               През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:

                  Производство на Съюза (в хил. тонове (kt), производствен капацитет и използване на капацитета

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Производство

                           580 — 600

                           460 — 480

                           530 — 550

                           590 — 610

                           Производствен обем (индекс)

                              100

                              79

                              91

                              101

                           Производствен капацитет

                           1 000  — 1 100

                           1 000  — 1 100

                           1 000  — 1 100

                           1 000  — 1 100

                           Производствен капацитет (индекс)

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Използване на капацитета

                           52 % — 57 %

                           42 % — 47 %

                           45 % — 50 %

                           53 % — 58 %

                              Източник: отговори на въпросника и информация от жалбата

               (307)

               Общото производство на промишлеността на Съюза е било малко по-високо през разследвания период, отколкото през 2011 г., въпреки много по-ниските продажби в Съюза през разследвания период. Увеличението на производството през 2013 г. и през РП се дължи на увеличените експортни продажби.

               (308)

               Капацитетът е останал стабилен през целия разглеждан период. Използването на капацитета слабо се е увеличило в съответствие с нарастването на производството през разглеждания период. Въпреки това използването на капацитета е останало относително ниско [53 % — 58 %]. Производството на тръби от пластичен чугун е промишленост, характеризираща се със сравнително високи постоянни разходи. Ниското равнище на използване на капацитета води до недостатъчно покриване на постоянните разходи, което може да повлияе на рентабилността на промишлеността на Съюза.

         4.4.2.2.   Обем на продажбите и пазарен дял

               (309)

               През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:

                  Обем на продажбите (в хил. тонове (kt) и пазарен дял на промишлеността на Съюза

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Продажби

                           430 — 470

                           370 — 410

                           340 — 380

                           380 — 420

                           Обем на продажбите (индекс)

                              100

                              88

                              82

                              89

                           Пазарен дял

                           75 % — 80 %

                           76 % — 81 %

                           73 % — 78 %

                           71 % — 76 %

                           Пазарен дял (индекс)

                              100

                              101

                              98

                              96

                              Източник: отговори на въпросника, информация от жалбата и данни на Евростат

               (310)

               Продажбите на промишлеността на Съюза са намалели с 11 % през разглеждания период до 380 хил. тона — 420 хил. тона през разследвания период. Промишлеността на Съюза е изгубила значително по-голям обем продажби, отколкото е бил обемът на спада на потреблението и вследствие на това пазарният ѝ дял е намалял с 4 % през разглеждания период.

               (311)

               ECL заяви, че при спада в обема на продажбите, измерен на основата на метрични тонове, не се взема предвид фактът, че жалбоподателят е въвел на пазара и е продавал значително по-леки тръби през разглеждания период и че следователно намалението е преувеличено. Това твърдение не беше потвърдено от доказателства в негова подкрепа и поради това беше отхвърлено. Въпреки това Комисията изключи един асортимент по-леки тръби от вида „Blutop“ от изчисленията на подбиването на цените и на маржа на вредата по причините, изложени в съображение 294.

         4.4.2.3.   Растеж

               (312)

               Общото потребление на разглеждания продукт в Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. Потреблението е спаднало значително през 2012 г. с над 13 %, останало е ниско през 2013 г. и е започнало да се възстановява през разследвания период. В началото на разглеждания период продажбите на промишлеността на Съюза, вносът от трети държави, както и индийският внос са отбелязали спад в съответствие с потреблението. До края на разглеждания период, въпреки че потреблението в Съюза е започнало да нараства, промишлеността на Съюза не е могла са се възползва изцяло от това възстановяване, след като както обемът на продажбите ѝ в Съюза, така и пазарният ѝ дял са се понижили, а вносът от Индия е увеличил своя пазарен дял.

         4.4.2.4.   Заетост и производителност

               (313)

               През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:

                  Брой на наетите лица и производителност

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Наети лица

                           2 400  — 2 500

                           2 300  — 2 400

                           2 300  — 2 400

                           2 400  — 2 500

                           Наети лица (индекс)

                              100

                              93

                              93

                              99

                           Производителност/наето лице

                           220 — 240

                           180 — 200

                           210 — 230

                           230 — 250

                           Производителност (индекс)

                              100

                              82

                              96

                              102

                              Източник: отговори на въпросника

               (314)

               По време на разследвания период заетостта и производителността са били на равнище, сходно с това от 2011 г. Фактът обаче, че заетостта не се е понижила, се дължи основно на значителното увеличение на продажбите извън Съюза.

         4.4.2.5.   Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от предишно субсидиране или дъмпинг

               (315)

               Всички маржове на субсидията са над нивото de minimis. Въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.

               (316)

               Това е първото антисубсидийно разследване относно разглеждания продукт. Поради това няма данни, които да дават възможност за оценка на ефекта от евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.

         4.4.3.   Микроикономически показатели

   4.4.3.1.   Цени и фактори, влияещи върху цените

               (317)

               През разглеждания период средните единични продажни цени на оказалите съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:

                  Продажни цени в Съюза

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/тон)

                           990 — 1 050

                           1 000  — 1 060

                           1 020  — 1 060

                           1 000  — 1 060

                              Индекс

                              100

                              102

                              104

                              101

                           Производствени разходи за единица продукция (EUR/тон)

                           900 — 950

                           1 000  — 1 050

                           900 — 950

                           850 — 900

                              Индекс

                              100

                              110

                              104

                              96

                              Източник: отговори на въпросника

               (318)

               Средната единична продажна цена, която се е повишила през 2012 г. и 2013 г., е спаднала с 3 % по време на РП и се завърнала на равнище, подобно на това от началото на разглеждания период. Производствените разходи са нараснали през 2012 г. и са намалели през 2013 г. и през РП главно поради намаляването на цената на основната суровина — желязна руда и метален скрап.

               (319)

               Jindal заяви, че намаляването на рентабилността на промишлеността на Съюза не съответства на факта, че разликата между единичната продажна цена на промишлеността на Съюза и производствените разходи се е увеличила през РП. Комисията не се съгласи с този довод. Производствените разходи, посочени в таблицата по-горе, не бяха използвани при изчисляването на рентабилността. Производствените разходи бяха установени въз основа на разходите за производството на разглеждания продукт и разходите за продажба, общите и административни разходи (ПОАР) за четирите оказали съдействие производствени дружества в Съюза. Рентабилността, от друга страна, бе изчислена въз основа на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза, като процент от оборота от тези продажби, които включват себестойността на продадените стоки, ПОАР, разходите за научноизследователска и развойна дейност и някои други разходи за всички оказали съдействие производствени дружества, както и за дъщерните търговски дружества. Поради това рентабилността може да се променя по различен начин от единичните продажни цени и производствените разходи.

         4.4.3.2.   Разходи за труд

               (320)

               През разглеждания период средните разходи за труд на оказалите съдействие производители от Съюза са се променяли, както следва:

                  Средни разходи за труд за наето лице (хил. евро/наето лице/година)

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Разходи за труд

                           56 — 58

                           56 — 58

                           58 — 60

                           58 — 60

                              Индекс

                              100

                              100

                              103

                              104

                              Източник: отговори на въпросника

               (321)

               По време на разглеждания период средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 4 %. По данни на Евростат това увеличение е било под общото увеличение на надниците и заплатите в Съюза.

               (322)

               Jindal изтъкна, че Комисията не е предоставила данните на Евростат, на които се позовава в подкрепа на твърдението, че разходите за труд на промишлеността на Съюза са се увеличили по-малко, отколкото на целия промишлен сектор в Съюза. Комисията поясни, че годишният растеж на разходите за труд в целия промишлен сектор в Европейския съюз, както е посочено от Евростат (75), е бил 6,9 % в периода между 2011 г. и 2014 г. и почти 5 % в периода между 2011 г. и 2013 г.

         4.4.3.3.   Материални запаси

               (323)

               През разглеждания период равнищата на складовите наличности на оказалите съдействие производители от Съюза са се променяли, както следва:

                  Материални запаси (в хил. тонове (kt)

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Складови наличности в края на периода

                           110 — 130

                           80 — 100

                           80 — 100

                           90 — 110

                           Складови наличности в края на периода (индекс)

                              100

                              74

                              73

                              82

                           Съотношение складови наличности в края на периода/производство

                           20 % — 22 %

                           20 % — 22 %

                           16 % — 18 %

                           16 % — 18 %

                              Източник: отговори на въпросника

               (324)

               По време на разглеждания период равнището на складовите наличности в края на периода се е понижило. Понижаването на равнището на складовите наличности е резултат главно от по-строгите изисквания за оборотен капитал, наложени от управлението на промишлеността на Съюза.

         4.4.3.4.   Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал

               (325)

               През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на оказалите съдействие производители от Съюза са се променяли, както следва:

                  Рентабилност, паричен поток (в млн. евро), инвестиции (в млн. евро) и възвръщаемост на инвестициите

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)

                           2,5 % — 3,0 %

                           (–)5,5 % — (–)6,0 %

                           (–)1,0 % — (–)1,5 %

                           1,5 % — 2,0 %

                           Паричен поток

                           8 — 10

                           7 — 9

                           5 — 7

                           8 — 10

                           Паричен поток (индекс)

                              100

                              92

                              67

                              101

                           Инвестиции

                           18 — 20

                           11 — 12

                           13 — 15

                           22 — 24

                           Инвестиции (индекс)

                              100

                              60

                              67

                              120

                           Възвръщаемост на инвестициите (%)

                           49

                           (–)155

                           (–)29

                           20

                              Източник: отговори на въпросника

               (326)

               Комисията определи рентабилността на оказалите съдействие производители от Съюза, като изрази печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на промишлеността на Съюза е намаляла от 2,5 % — 3,0 % през 2011 г. на 1,5 % — 2,0 % през разследвания период и е имала отрицателна стойност през 2012 г. и 2013 г. По-голямата част от продажбите на разглеждания продукт в ЕС са били извършени чрез дъщерни търговски дружества на оказалите съдействие производители от ЕС, като бяха взети предвид техните разходи и рентабилност.

               (327)

               Жалбоподателят заяви, че промишлеността е очаквала рентабилност над 12 %, която е била обичайна за периода 2007—2009 г. През тези години обаче продажбите са били особено големи поради високия икономически растеж през 2007—2008 г. и фискалното стимулиране на разходите от страна на правителствата в Съюза с цел противодействие на последиците от икономическата криза през 2009 г. Поради това тези години не могат да се считат за представителни. Жалбоподателят също така заяви, че двуцифрената стойност на рентабилността е обоснована от високото равнище на разходите за научноизследователска и развойна дейност (НИРД). Разследването не откри достатъчно доказателства за интензивна НИРД — разходите за НИРД са възлизали на 1,8 % от оборота, реализиран през 2011 г., и на 1,6 % през разследвания период за производителя от Съюза, който е направил най-големи разходи за НИРД. Въз основа на рентабилността, постигната в подобни видове промишленост, като тази, произвеждаща безшевни тръби от неръждаема стомана, бе счетено, че марж на печалбата в размер на 5 % е разумен марж за този вид промишленост.

               (328)

               Нетният паричен поток представлява способността на оказалите съдействие производители от Съюза да самофинансират дейностите си. Паричният поток е останал на сходно равнище през 2011 г. и през разследвания период.

               (329)

               Равнището на инвестициите е било по-високо през разследвания период, отколкото през 2011 г. През 2012 г. и 2013 г. обаче равнището на инвестициите е било доста по-ниско и увеличението през разследвания период не е компенсирало спада от предходните години. Увеличението на инвестициите през РП може до голяма степен да се обясни с една голяма инвестиция на един оказал съдействие производител от Съюза за замяна на жизненоважна част от оборудването, която се е повредила. Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е била значително по-ниска през разследвания период, отколкото през 2011 г.

         4.4.4.   Заключение относно вредата

               (330)

               Промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял от 4 % на един западащ пазар, докато продажбите ѝ на пазара на Съюза са спаднали с повече от 11 %. Използването на капацитета е останало ниско през целия разглеждан период, въпреки че леко се е увеличило в сравнение с началото на разглеждания период, основно поради значителното увеличение на износа на промишлеността на Съюза. Докато промишлеността на Съюза в известна степен се е възстановила от отрицателните резултати през 2012 г. и 2013 г., нейната рентабилност като цяло е намаляла през разглеждания период и в края на разследвания период е била едва 1,5 % — 2,0 %, доста под установената на 5 % целева печалба (вж. съображение 327).

               (331)

               Фактът, че някои други показатели за вредата, като производство, използване на капацитета, производителност, паричен поток, инвестиции или възвръщаемост на инвестициите, са останали относително стабилни или дори са отбелязали подобрение, не може да промени извода, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда, както е обяснено в съображение 334 по-долу.

               (332)

               Производителите износители и Tata заявиха, че фактът, че няколко показателя отбелязват положителна/стабилна тенденция, означава, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда. Комисията отхвърли това твърдение. На първо място, в член 8, параграф 4 от основния регламент се посочва, че проучването на промишлеността на Съюза включва оценка на всички икономически фактори и показатели от значение, които имат отношение към състоянието на промишлеността, и че „един или повече от тези фактори не са задължително от решаващо значение при вземането на решение“. На второ място, за да се установи наличието на съществена вреда, не е необходимо всички относими икономически фактори и показатели да отбелязват отрицателна тенденция. Освен това наличието на стабилни или дори положителни тенденции при някои от показателите за вредата не изключва наличието на съществена вреда. Всъщност подобна констатация трябва да се основава на цялостна оценка на всички показатели, което бе напълно потвърдено от европейската съдебна практика (76).

               (333)

               Ниската рентабилност, съчетана с непрекъснат спад на продажбите и на пазарния дял в Съюза, поставят промишлеността на Съюза в трудно икономическо състояние.

               (334)

               Въз основа на цялостния анализ на всички съответни показатели за вредата и като се вземе предвид трудното икономическо и финансово състояние на промишлеността на Съюза, се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.

         5.   ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА

               (335)

               В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли по същото време вреда на промишлеността на Съюза. Тези фактори са икономическата криза и спадът в търсенето, вносът от трети държави, равнището на износа на промишлеността на Съюза и конкуренцията от страна на заместващи продукти, като например пластмасови тръби.

         5.1.   Въздействие на субсидирания внос

               (336)

               Обемът на продажбите в Съюза на индийските производители износители е бил почти два пъти по-голям [75 хил. тона — 85 хил. тона] от целия останал внос, взет заедно (45,8 хил. тона), още в началото на разглеждания период. Индийските продажби са намалели в съответствие с потреблението през 2012 г., но са запазили пазарния си дял. Въпреки това през 2013 г., когато потреблението е било все още слабо и рентабилността на промишлеността на Съюза — с отрицателен знак, индийските производители са успели да увеличат значително продажбите си и пазарния си дял. Такова успешно нарастване на индийските продажби на един западащ пазар е било възможно чрез агресивни субсидирани цени и продажби на разглеждания продукт на цени, значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Агресивните ценови практики са продължили и през разследвания период. Обемът на продажбите от индийските производители износители е достигнал [85 хил. тона — 95 хил. тона], а пазарният им дял е достигнал равнище от [17 % — 19 %] през разследвания период. Равнището на подбиване на цените бе определено на 30,9 % и 31,7 %. Докато индийските продажби и пазарен дял значително са се увеличили, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял много повече от потреблението и промишлеността на Съюза е изгубила част от продажбите си в размер на 11 %, като нейният пазарен дял е отбелязал спад с 4 %.

               (337)

               След оповестяването на заключенията двамата производители износители от Индия и Tata заявиха, че няма съвпадение във времето между състоянието на промишлеността на Съюза и вноса от Индия и че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не е била причинена от вноса от Индия. По-специално те изтъкнаха, че промишлеността на Съюза отново е станала рентабилна и е увеличила обема на продажбите си по време на РП, докато вносът от Индия е бил голям. Те също така заявиха, че Комисията не е оценила правилно други фактори, по-специално финансовата криза и свръхкапацитета на промишлеността на Съюза, като основната причина за вредата.

               (338)

               При извършването на анализ дали субсидираният внос е причинил вреда съгласно член 8, параграф 6 от основния регламент трябва да се обърне особено внимание на това дали е било налице значително подбиване на цените от субсидирания внос. Това предполага извършване на сравнение с цената на сходния продукт на промишлеността на Съюза. Комисията направи анализ дали въздействието от този внос е понижило цените в значителна степен или е попречило на тяхното увеличение, което иначе би настъпило. Комисията припомни, че непрекъснатият натиск, упражняван от субсидирания внос на ниски цени, който не позволява на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени, може да представлява причинно-следствена връзка по смисъла на основния регламент (77).

               (339)

               Значителният спад в потреблението на Съюза през 2011 г. и 2012 г. се дължи на световната финансова криза и намаляването на публичните разходи и този спад в потреблението е допринесъл за състоянието на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период. От 2013 г. обаче, когато потреблението на Съюза е било все още слабо, до края на разследвания период индийският субсидиран внос за Съюза се е увеличил значително — с 16 %, в сравнение с общо увеличение от 10 % през целия разглеждан период. Същевременно вносът от Индия е увеличил пазарния си дял с почти 18 % през разглеждания период и с 6 % от 2013 г. до края на РП. Това се е осъществило чрез продажба на разглеждания продукт на цени, значително по-ниски от предлаганите от промишлеността на Съюза. В действителност разследването установи за РП, че индийските субсидирани експортни цени са подбивали цените на Съюза с над 30 %.

               (340)

               Вследствие на това, въпреки глобалното възстановяване от финансовата криза и повишаването на потреблението в Съюза от 2013 г., промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от тях. Въпреки че промишлеността на Съюза е увеличила обема на продажбите си между 2013 г. и края на разследвания период, обемът на продажбите е намалял като цяло през разглеждания период с 10 % в сравнение с вноса от Индия, който се е увеличил с 10 % през същия период. Притокът от субсидиран внос от Индия, който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза, е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си на пазара на Съюза до равнища, които биха могли да осигурят устойчиви равнища на печалба. За да поддържа обема на производството, промишлеността на Съюза е увеличила обема на износа си. Следователно е налице съвпадение във времето между субсидирания внос на цени, значително подбиващи цените на промишлеността на Съюза (с около 30 %), което значително е понижило цените на пазара на Съюза, а това на свой ред е попречило на увеличаването на цените, което иначе би настъпило, и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.

               (341)

               Като се има предвид съвпадението във времето между значителното подбиване на цените на производителите от Съюза от субсидирания внос от Индия и загубата на продажби и пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза, довело до много ниска рентабилност, може да се заключи, че субсидираният внос е отговорен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.

         5.2.   Въздействие на други фактори

   5.2.1.   Икономическата криза и спадът в търсенето

               (342)

               Потреблението в Съюза на разглеждания продукт е намаляло със 7 %. Спадът в потреблението (13 % за периода 2011—2012 г.) е бил причинен от икономическата криза и намаляването на публичните разходи. Спадът в потреблението изглежда е допринесъл за вредата в началото на разглеждания период, като е възможно да е оказал отражение за това и през 2013 г. Въпреки това през 2013 г. и особено през разследвания период субсидираният внос от Индия е основният фактор за вредата, упражнявал отрицателно въздействие върху продажбите в Съюза на промишлеността на Съюза и възпрепятствал връщането към устойчива рентабилност.

         5.2.2.   Внос от трети държави

               (343)

               През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се е променял, както следва:

                  Обем на вноса от трети държави (в метрични тонове)

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Китай

                           31 136

                           28 019

                           12 266

                           13 903

                              Индекс

                              100

                              90

                              39

                              45

                           Трети държави с изключение на Китай

                           14 693

                           12 183

                           20 153

                           22 524

                              Индекс

                              100

                              83

                              137

                              153

                           Всички трети държави

                           45 828

                           40 202

                           32 419

                           36 427

                              Индекс

                              100

                              88

                              71

                              79

                              Източник: Евростат

               (344)

               Вносът от Индия е представлявал по-голямата част от целия внос в Съюза през разследвания период. Докато вносът от Индия се е увеличил значително през разглеждания период, другият внос е намалял с повече от 20 % през същия период. Докато пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, пазарният дял на вноса от други държави е намалял. Предвид малкия обем на вноса от трети държави, както и с оглед на факта, че вносът е намалял както по отношение на обема, така и по отношение на пазарния дял, нищо не показва, че той е причинил вреда на промишлеността на Съюза.

               (345)

               Производителите износители заявиха, че един от производителите от Съюза е внасял разглеждания продукт от своите китайски производствени съоръжения, с което сам си е нанесъл вреда. Не бяха открити доказателства в подкрепа на тези твърдения. Проверените доказателства показаха, че вносът в Съюза от свързаните китайски съоръжения на производителя от Съюза е бил много малък. Освен това общият обем на вноса от Китай, съгласно данните на Евростат, е намалял значително през разглеждания период. Общият внос от Китай е загубил пазарен дял в размер на повече от 2 процентни пункта, което показва, че той не може да е причина за вредата.

         5.2.3.   Равнище на износа на промишлеността на Съюза

               (346)

               През разглеждания период обемът на износа на оказалите съдействие производители от Съюза се е променял, както следва:

                  Равнище на износа на оказалите съдействие производители от Съюза (в хил. тонове (kt)

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Обем на износа (в хил. тонове (kt)

                           120 — 140

                           100 — 120

                           150 — 170

                           160 — 180

                           Обем на износа (индекс)

                              100

                              78

                              116

                              130

                           Експортна цена (EUR/т)

                           1 000  — 1 050

                           1 050  — 1 100

                           1 000  — 1 050

                           950 — 1 000

                           Средна експортна цена (индекс)

                              100

                              108

                              104

                              99

                              Източник: отговори на въпросника

               (347)

               Продажбите на промишлеността на Съюза извън Съюза са се увеличили значително с 30 % през разглеждания период, докато средните продажни цени са останали относително стабилни. Поради това продажбите извън Съюза действително са фактор за намаляване на вредата. При липса на увеличение на продажбите извън Съюза, промишлеността на Съюза би се оказала в още по-застрашено положение.

               (348)

               Jindal изтъкна, че експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били по-ниски от продажните цени на Съюза, и следователно не са могли да намалят вредата. Увеличените продажби извън Съюза са позволили на промишлеността на Съюза да поддържа по-високо равнище на производство, да запази равнището на заетост и да увеличи използването на капацитета, което означава по-добро покриване на постоянните разходи. Фактът, че средните единични експортни цени са били малко по-ниски (в рамките на диапазон от 5 %) от продажните цени на Съюза, може да се дължи на редица различни фактори, като например продажби на видове на продукта, които са по-опростени, с по-големи диаметри, на по-големи обеми на сделки по продажба и т.н., и поради това цените извън Съюза биха могли да са по-ниски от себестойността на продажбите в ЕС.

               (349)

               Производителите износители също така заявиха, че вредата е самопричинена, тъй като жалбоподателят е насочвал своето внимание във все по-голяма степен към китайската производствена дейност в КНР и голяма част от продажбите му за държави извън ЕС са китайски продукти, което е причина, inter alia, за ниското равнище на използване на капацитета. Комисията не прие този довод. Както е отбелязано по-горе, експортните продажби на промишлеността на Съюза са се увеличили значително с 30 %, което е предотвратило спада на производството и влошаването на няколко други показатели за вредата.

         5.2.4.   Конкуренция от страна на заместващи продукти

               (350)

               Заинтересованите страни заявиха, че вредата е била причинена от силната конкуренция от страна на заместващи продукти, по-специално пластмасови тръби (от полиетилен (PE), поливинил хлорид (PVC) и полипропилен (PP)). Поначало пластмасовите тръби с по-малък диаметър са много по-евтини за единица продукция. Като се вземат предвид обаче разходите за поддръжка и продуктовият жизнен цикъл, в дългосрочен план разглежданият продукт има предимства по отношение на разходната ефективност. Пластмасовите тръби упражняват определен конкурентен натиск върху разглеждания продукт, особено по отношение на видовете с по-малък диаметър. През разглеждания период обаче тръбите от пластичен чугун не са изгубили пазарен дял заради пластмасовите тръби, а в някои случаи дори са успели да си възвърнат известен пазарен дял от пластмасовите тръби по време на същия период. Поради това е малко вероятно конкуренцията, упражнявана от пластмасови заместващи продукти, да е била причина за съществената вреда през разглеждания период.

         5.2.5.   Други фактори

               (351)

               Производителите износители и Tata заявиха, че вредата се дължи на структурен свръхкапацитет. Фактът обаче, че промишлеността на Съюза е имала ниско равнище на използване на капацитета през разглеждания период не означава непременно, че тя страда от структурен свръхкапацитет и/или липса на ефективност в такава степен, че това да оправдае коригиране в посока на занижаване на невредоносната цена. Следва да се припомни, че въпреки ниското равнище на използване на капацитета през 2011 г., което е било дори по-ниско от равнището, установено по време на разследвания период, промишлеността на Съюза е имала по-голяма рентабилност. Поради това твърдението бе отхвърлено.

               (352)

               Jindal заяви, че ПОАР на промишлеността на Съюза са се удвоили през разглеждания период и това е причиняващ вреда фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка. Тъй като обаче бе установено, че ПОАР само са се повишили слабо през разглеждания период, този довод бе отхвърлен.

               (353)

               Производителите износители и Tata заявиха, че увеличението на инвестициите е ясен показател за подобряване на положението и че увеличаващият се индийски внос не е причинил вредата. Комисията не се съгласи с това твърдение. На първо място, дори нарасналият обем на инвестициите [22 млн. евро — 24 млн. евро] е сравнително нисък спрямо общите продажби на промишлеността на Съюза, които надвишават 400 млн. евро. Освен това е възникнала повреда в един голям смесител на течен чугун, собственост на един производител от Съюза. Замяната на смесителя е наложила извършването на големи разходи по отношение на дълготрайните активи през РП. ECL заяви, че намалената рентабилност на промишлеността на Съюза е следствие от повредата. Трябва да се отбележи, че бяха направени серия от изчисления, за да се изолира въздействието на повредата на смесителя върху рентабилността, и поради това твърдението се отхвърля.

               (354)

               Jindal също така заяви, че по-голямата разлика между единичната продажна цена и производствените разходи през РП показва липса на причинно-следствена връзка между субсидирания внос и вредата. Както е обяснено по-горе в съображение 319, единичната продажна цена и производствените разходи за единица продукция не са установени на една и съща основа и поради това не съществува пряка връзка между тези два показателя. Във всички случаи увеличението на цените над производствените разходи през РП не е било достатъчно за възстановяване на целевата рентабилност на промишлеността на Съюза.

               (355)

               Същият производител износител счита, че предвид факта, че цените на вноса са били на сходно равнище през 2011 г. и през РП (въз основа на данни от COMEXT), може да се заключи, че съществува съвпадение във времето между подбиването на цените/наличието на значително по-ниски цени и добрите резултати на промишлеността на Съюза през 2011 г. Тази хипотеза се основава на предпоставки, които не се споделят от Комисията. Състоянието на промишлеността на Съюза през 2011 г. не е било добро, тъй като нейната рентабилност е била под целевата печалба от 5 %.

         5.3.   Заключение относно причинно-следствената връзка

               (356)

               Бе установено наличието на причинно-следствена връзка между вредата, понесена от производителите от Съюза, и субсидирания внос от засегнатата държава. Налице е явно съвпадение във времето между подбиването на цените на промишлеността на Съюза чрез субсидирания внос и намаляването на продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза и на пазарния дял на ЕС. По време на разследвания период субсидираният внос от Индия е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 30,9 % и 31,7 %. В резултат от това рентабилността на промишлеността на ЕС е била много ниска.

               (357)

               Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на субсидирания внос. Икономическата криза и спадът в търсенето са допринесли за вредата в началото на разглеждания период. Въпреки това, ако не е имало значително подбиване на цените на промишлеността на Съюза чрез субсидирания внос, състоянието на промишлеността на Съюза не би било засегнато до такава степен. По-специално продажбите не биха спаднали толкова много, използването на капацитета би било по-голямо, а рентабилността би била по-устойчива. Поради това бе установено, че спадът в потреблението не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда.

               (358)

               За останалите фактори, които бяха идентифицирани, като вносът от трети държави, равнището на износа на промишлеността на Съюза и конкуренцията от страна на заместващи продукти, бе установено, че те не нарушават установената по-горе причинно-следствена връзка, дори ако се вземе предвид тяхното евентуално комбинирано въздействие.

               (359)

               Въз основа на горепосоченото Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, нанесена на промишлеността на Съюза, е била причинена от субсидирания внос от Индия, и че другите фактори, взети предвид поотделно или заедно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се е изразила главно в спад в продажбите в Съюза, загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза, ниско равнище на използване на капацитета и ниска рентабилност.

         6.   ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА

               (360)

               В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията проучи дали налагането на изравнителни мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза. Тя обърна специално внимание на необходимостта да се отстранят нарушаващите търговията последици от вредоносното субсидиране и да се възстанови реалната конкуренция. Интересът на Съюза бе определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на дистрибуторите и на крайните ползватели, като например дружествата в областта на водоснабдяването, канализацията и напояването.

         6.1.   Интерес на промишлеността на Съюза

               (361)

               Производствените инсталации на промишлеността на Съюза се намират във Франция, Германия, Испания и Австрия. В промишлеността на Съюза пряко заети в производството и продажбите на разглеждания продукт са над 2 400 служители. Двама от тримата производители оказаха съдействие при разследването. Неоказалият съдействие производител не се противопостави на започването на разследването. Както бе представено по-горе, двете оказали съдействие дружества са понесли съществена вреда и са били засегнати неблагоприятно от субсидирания внос.

               (362)

               Очаква се, че налагането на изравнителни мита ще възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза и ще позволи на производителите от Съюза да повишат продажбите си и да увеличат ниското равнище на използване на капацитета. Това ще доведе до повишаване на рентабилността на промишлеността на Съюза до равнищата, които се считат за необходими при този вид капиталоемка промишленост, и до предотвратяване загубата на работни места. Ако не бъдат наложени мерки, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.

               (363)

               Поради това бе направено заключението, че налагането на изравнителни мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.

         6.2.   Интерес на несвързаните вносители, дистрибуторите, ползвателите и други заинтересовани страни

               (364)

               Нито един несвързан вносител не заяви своя интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за започване. Много дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха становища.

               (365)

               И двамата производители износители заявиха, че налагането на изравнителни мерки срещу Индия не би било в интерес на Съюза предвид господстващото положение на жалбоподателя на пазара на Съюза и като се вземе предвид и факта, че жалбоподателят произвежда разглеждания продукт в Китай и би могъл лесно да го внася в Съюза, ако бъдат наложени мерки срещу Индия, като по този начин още повече засили господстващото си положение.

               (366)

               Разследването показа, че вносът в Съюза от свързаните китайски съоръжения на жалбоподателя е бил незначителен по време на разследвания период. Също така няма признаци, че жалбоподателят ще използва в бъдеще тези китайски производствени съоръжения, за да замени вноса от Индия, в случай че бъдат наложени мерки.

               (367)

               Както е посочено в регламента за временните антидъмпингови мерки, Комисията изпрати искане за допълнителна информация, за да направи по-задълбочен анализ на ефект от мерките върху ползвателите от Съюза. Комисията получи около 50 отговора, предимно от дистрибутори на разглеждания продукт в ЕС, строителни дружества и няколко водоснабдителни дружества, чиято самоличност може да бъде намерена в откритото досие.

               (368)

               Почти всички ползватели, които отговориха на искането за допълнителна информация, изразиха загриженост във връзка с много високия пазарен дял на жалбоподателя, както и опасения, че след налагането на мита главните му конкуренти, т.е. индийските дружества, ще бъдат принудени да напуснат пазара на Съюза, при което жалбоподателят ще остане участник с господстващо положение. Някои дистрибутори също така заявиха, че SG PAM е отказало да търгува с тях или им е предложило по-неблагоприятни условия, откакто са започнали да сътрудничат с производителите износители. Един ползвател предостави две ценови оферти, доказващи според него, че SG PAM е увеличило цените си с около 25 % през декември 2015 г. Някои ползватели също така заявиха, че SG PAM е използвало силната си позиция, за да манипулира обществени поръчки в полза на своите продукти.

               (369)

               Макар че правилата на ЕС относно конкуренцията наистина налагат по-стриктни стандарти на поведение на дружество със значителен пазарен дял, в крайна сметка определянето дали е налице господстващо положение и дали с него се злоупотребява се извършва от органите за защита на конкуренцията. Органите за защита на конкуренцията на първо място разглеждат съответния продукт и географския му пазар. Например в делото относно тръбите от HDPE и МDPE за отвеждане на отпадъчни води не бе изключена възможността те да се конкурират с тръбите от пластичен чугун и от стомана, въпреки че в крайна сметка определянето на продуктовия пазар бе оставено открито (78). В настоящия случай Комисията не бе в състояние да определи съответния продукт и географския му пазар, без да е получила официална жалба за нарушаване на конкуренцията.

               (370)

               Споразуменията за предоставяне на изключителни права за дистрибуция, които предлагат по-благоприятни условия, или дори по-строгите вертикални ограничения на дистрибуцията на стоките не са незаконни сами по себе си (79) и в крайна сметка зависи от органа за защита на конкуренцията да направи оценка дали такива ограничения нарушават конкуренцията или дори злоупотребяват с нея. По отношение на ценовите оферти, които, както се твърди, показват увеличение на цените от SG PAM, Комисията установи, че е трудно да се направи сравнение без задълбочено разследване на точните оферти и свързаните с тях обстоятелства. Освен това Комисията получи само едно доказателство за твърдяното увеличение на цените, което само по себе си не доказва, че е увеличението е широкоразпространено.

               (371)

               В рамките на антисубсидийната процедура Комисията разглежда опасенията за нарушаване на конкуренцията, за да установи дали — отчитайки всички аспекти — налагането на изравнителни мерки би било несъмнено в противоречие с интереса на Съюза. Такъв анализ не може да съдържа оценка на конкуренцията в прекия юридически смисъл, която може да бъде извършена единствено от компетентен орган за защита на конкуренцията. При всички случаи не бяха предоставени надеждни доказателства, които да показват, че жалбоподателят ще демонстрира антиконкурентно поведение, ако бъдат наложени изравнителни мерки, освен факта, че той вече има силна позиция на пазара. Не беше предоставено решение от орган за защита на конкуренцията, в което да е установено, че жалбоподателят демонстрира антиконкурентно поведение във връзка с разглеждания продукт. Не беше предоставено решение на съд, в което да е установено, че жалбоподателят манипулира обществени поръчки.

               (372)

               Припомня се, че целта на налагането на изравнителни мерки е да се възстановят еднаквите условия на конкуренция, при които производителите от Съюза и от трети държави да се конкурират при справедливи условия, а не да се принуждават производители износители да напуснат пазара. Съответно, съгласно правилата на Съюза, митата ще се определят на равнище, което все пак би позволило на индийските износители да продължат да се конкурират с производителите от Съюза, но на справедливи цени. Комбинираните антидъмпингови и изравнителни мерки се фиксират на равнището на дъмпинга и субсидирането, под равнището на подбиване на цените.

               (373)

               Освен това има няколко производители от трети държави (Китай, Турция, Русия и Швейцария), които вече продават на пазара на Съюза. Обемът на техните продажби през разглеждания период е бил малък и е продължил да намалява. Една от причините за този спад на продажбите на други вносители обаче изглежда е било агресивното ценообразуване на индийските производители. Индийските субсидирани цени са били доста по-ниски от цените на всички други големи държави вносителки (с изключение на Русия). Ползвателите потвърдиха, че в случай че промишлеността на Съюза едностранно увеличи цените, вносът от други държави може да се увеличи по-скоро в средносрочен план, щом износителите от трети държави получат допълнителните сертификати, изисквани от държавите членки. Ползвателите също така потвърдиха, че швейцарското дружество, въпреки че присъства на пазара на Съюза, произвежда по-усъвършенствани тръби с висока добавена стойност, които не са лесно заменяеми с индийските продукти.

                  Средна цена на вноса в евро

                           2011 г.

                           2012 г.

                           2013 г.

                           РП

                           Индия

                           665

                           703

                           671

                           664

                           Китай

                           955

                           1 014

                           1 059

                           1 054

                           Швейцария

                           1 711

                           1 678

                           1 554

                           1 526

                           Русия

                           697

                           696

                           652

                           627

                           Турция

                           1 246

                           1 544

                           1 272

                           1 010

                              Източник: Евростат

         6.3.   Заключение относно интереса на Съюза

               (374)

               Поради това Комисията приема, че при претегляне на интересите и отчитане на всичките им аспекти защитата на промишлеността на Съюза от вредоносно субсидиране трябва да получи приоритет над интересите на ползвателите, за да се избегне евентуален отрицателен ефект върху конкуренцията на пазара на Съюза. Въпреки опасението, че изравнителните мита могат да засилят вече силната позиция на водещия производител от Съюза, налице са редица смекчаващи фактори, като например продължаващата конкуренция от страна на индийски и други износители и заместващи продукти, които гарантират, че върху промишлеността на Съюза се оказва достатъчен конкурентен натиск, за да се избегне евентуален отрицателен ефект върху конкуренцията на пазара на Съюза. На последно място, Комисията има готовност да наблюдава ефекта от тези мерки върху конкуренцията на пазара на Съюза.

         7.   ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ

               (375)

               Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да бъде наложено изравнително мито върху вноса на тръби от пластичен чугун (наричан също сферографитен чугун) с произход от Индия.

         7.1.   Равнище на отстраняване на вредата

               (376)

               За определянето на равнището на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.

               (377)

               При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на субсидиран внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.

               (378)

               Поради това равнището на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на субсидирания внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 301 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе определен на 5 %, както бе посочено в съображение 327.

               (379)

               Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса.

               (380)

               След оповестяването на заключенията Jindal заяви, че вместо ПОАР и печалбата да се добавят към производствените разходи за установяване на невредоносна цена за промишлеността на Съюза, невредоносната цена следва да бъде коригирана в посока на занижаване поради структурния свръхкапацитет и неефективността на промишлеността на Съюза. Комисията не счита, че е налице структурен свръхкапацитет, както е посочено в съображение 351, и поради това отхвърли твърдението.

               (381)

               След оповестяването на заключенията и двамата производители износители заявиха, че методологията, използвана за изчисляване на равнището на отстраняване на вредата, е неправилна, тъй като сравнението с продажните цени на Съюза не се основава на действителната цена за първия независим клиент в Съюза, а на конструираната експортна цена, която е изкуствено занижена. Следователно маржовете на вредата са изкуствено завишени.

               (382)

               Целта на изчисляването на маржа на вредата е да се определи дали ако върху експортната цена на субсидирания внос се приложи по-ниска митническа ставка от ставката, основана на маржа на субсидията, това би било достатъчно за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос. Тази оценка се основава на експортната цена на границата на Съюза, която се счита за сравнима с цената франко завода на промишлеността на Съюза. В случай на експортни продажби чрез свързани вносители, по аналогия с подхода, следван в изчислението на дъмпинговия марж, експортната цена се конструира въз основа на цената на препродажбата на първия независим клиент. В противен случай с двата инструмента ще има два различни резултата при оценяване на една и съща ситуация по отношение на маржа на вредата. Поради това Комисията счита, че прилаганата методология предоставя точна основа за сравняване на цените и следователно за установяване на равнището на отстраняване на вредата. Поради това твърдението се отхвърля и методологията за определяне на равнището на отстраняване на вредата се потвърждава.

         7.2.   Окончателни мерки

               (383)

               С оглед на изложените по-горе констатации следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията.

               (384)

               След оповестяването на заключенията промишлеността на Съюза поиска налагането на мерки да бъде под формата на специфични мита, вместо под формата на адвалорни мита. Припомня се, че на предварителния етап бяха наложени адвалорни антидъмпингови мита. Адвалорните мита всъщност са обичайно предпочитаната форма на мерки, тъй като правят мерките по-ефективни в случай на промени на експортната цена. Промишлеността на Съюза поиска налагането на мерки да бъде под формата на специфични мита по три основни причини:

                           —

                           Индийските експортни цени на тръбите от пластичен чугун са следвали низходяща тенденция, която се е засилила след налагането на временните антидъмпингови мита;

                           —

                           Практиките на неутрализиране от страна на индийските производители износители вече са започнали след налагането на временните антидъмпингови мерки и в настоящия случай съществува голяма вероятност от договаряне между свързаните дружества;

                           —

                           Цените на тръбите от пластичен чугун могат да се колебаят в съответствие с колебанията на цените на суровините.

               (385)

               Що се отнася до горепосочените първа и втора причина на промишлеността, които в известна степен са свързани, не всяко намаление на индийските експортни цени след разследвания период е водило задължително до увеличаване на субсидирането. Степента, в която адвалорно мито не би било ефективно за противодействие по отношение на равнището на субсидиране, настъпило след разследвания период, следва, ако е целесъобразно, да бъде предмет на искане на промишлеността на Съюза за междинно преразглеждане съгласно член 19 от основния регламент. Що се отнася до третата точка, самата промишленост призна, че цените на основната суровина за производството на тръби от пластичен чугун — желязната руда, са намалели от 2014 г. насам. Спадът в цените на желязната руда определено има вероятност да е фактор за намаляването на цените на тръбите от пластичен чугун от края на разследвания период. Такова намаление на цените обаче не води автоматично до увеличение на равнището на субсидиране. Фактът, че цените на тръбите от пластичен чугун могат да се колебаят в съответствие с колебанията на цените на суровините, не е основание да се наложи фиксирано мито, вместо адвалорно мито.

               (386)

               С оглед на всички изложени по-горе съображения се счита, че използването на фиксирано мито, което би било изключително обременително за вносителите в случаите, когато експортните цени намаляват в съответствие с цените на суровините, не е обосновано. Освен това фиксираните мита са по-подходящи за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който пристига под формата на разнообразни видове на продукта.

         7.3.   Предложение за гаранция

               (387)

               По време на изслушването от служителя по изслушванията (вж. съображение 5 по-горе) ECL направи предложение за гаранция, което впоследствие представи и в писмен вид, за да подлежи на облагане с по-ниската ставка от 2 % по FPS, но като автоматично приеме по-високо мито без преразглеждане, ако ставката от 5 % бъде възстановена. В съответствие с член 13 от основния регламент предложението за гаранция се състои или от ангажимент от страна на държавата на произход да премахне субсидията или да вземе други мерки срещу последиците от нея, или от ангажимент от страна на износителя да преразгледа цените си. В направеното от износителя предложение не се съдържаше никакъв ангажимент по отношение на цената. При всички случаи гаранцията представлява равностойна форма на мерки, определени въз основа на констатациите от разследването. Поради това Комисията отхвърли предложението за гаранция.

               (388)

               Освен това вносителите могат да поискат възстановяване на точния размер на сумите, отпуснати в рамките на тази схема.

               (389)

               Поради това ставките на изравнителното мито бяха установени чрез сравнение на маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:

                           Дружество

                           Маржове на субсидията

                           Маржове на вредата

                           Ставка на изравнителното мито

                           ECL Group

                           9,0 %

                           54,6 %

                           9,0 %

                           Jindal Saw

                           8,7 %

                           48,8 %

                           8,7 %

                           Всички други дружества

                           9,0 %

                           54,6 %

                           9,0 %

               (390)

               Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в регламента, бяха установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е посочено изрично в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички други дружества“.

               (391)

               Всяко искане за прилагане на индивидуални ставки на изравнителното мито за дружествата (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски субекти) следва да бъде отправяно до Комисията (80) незабавно заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен с актуализиране на списъка с дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.

               (392)

               С цел да се сведе до минимум рискът от заобикаляне на мерките се счита, че в случая са необходими специални мерки, с които да се осигури правилното прилагане на изравнителните мерки. Тези специални мерки включват следното: на митническите органи на държавите членки да се представя валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията на член 1, параграф 3 от настоящия регламент. Към внос, който не е придружен от такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.

               (393)

               За да се осигури правилното прилагане на антисубсидийното мито, равнището на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които по време на РП не са осъществявали износ за Съюза.

               (394)

               Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, не представи становище,

         ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
   Член 1
   1.   Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на тръби от пластичен чугун (наричан също сферографитен чугун), с изключение на тръбите от пластичен чугун без вътрешно и външно покритие („непокрити тръби“), класирани понастоящем в кодове по КН ex 7303 00 10 и ex 7303 00 90 (кодове по ТАРИК 7303001010, 7303009010), с произход от Индия.
   2.   Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:

               Дружество

               Окончателно изравнително мито (%)

               Допълнителен код по ТАРИК

               Electrosteel Castings Ltd

               9,0

               C055

               Jindal Saw Limited

               8,7

               C054

               Всички други дружества

               9,0

               C999

         3.   Индивидуалните ставки на изравнителното мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, върху която фигурира декларация с дата и подпис на служител на издалия фактурата субект, който посочва името и длъжността си, като текстът на декларацията се съставя по следния образец: „Аз, долуподписаният(ата), удостоверявам, че (количеството) тръби от пластичен чугун (наричан също сферографитен чугун), продавани за износ за Европейския съюз и обхванати от настоящата фактура, са произведени от (наименование и адрес на дружеството) (допълнителен код по ТАРИК) в Индия. Декларирам, че информацията, предоставена в настоящата фактура, е пълна и вярна.“ Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
   4.   Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
   Член 2
   Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

      Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
      Съставено в Брюксел на 17 март 2016 година.

            За Комисията

            Председател

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ОВ L 188, 18.7.2009 г., стр. 93.

      (2)  ОВ C 83, 11.3.2015 г., стр. 4.

      (3)  ОВ C 461, 20.12.2014 г., стр. 35.

      (4)  Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 51).

      (5)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/1559 на Комисията от 18 септември 2015 година за налагане на временно антидъмпингово мито по отношение на вноса на тръби от пластичен чугун (наричан също сферографитен чугун) с произход от Индия (ОВ L 244, 19.9.2015 г., стр. 25).

      (6)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/388 на Комисията от 17 март 2016 година за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на тръби от пластичен чугун (наричан също сферографитен чугун) с произход от Индия (вж. страница 53 от настоящия брой на Официален вестник).

      (7)  Регламент (ЕО) № 1784/2000 на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито и събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун с произход от Бразилия, Чешката република, Япония, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд (ОВ L 208, 18.8.2000 г., стр. 10).

      (8)  Отговор от ПИ на антисубсидийния въпросник от 15 май 2015 г., стр. 24.

      (9)  ОВ C 394, 17.12.1998 г., стр. 6.

      (10)  Първоинстанционен съд, дело T-462/04, Сборник 2008 г., стр. II-3685, точка 67.

      (11)  Първоинстанционен съд, дело T-462/04, Сборник 2008 г., стр. II-3685, точки 68 — 74.

      (12)  В параграф 3.13 от новия документ за политика за външната търговия се посочва следното: „… Правителството си запазва правото да налага ограничения/да променя ставката/да налага таван на митническия кредит съгласно настоящата глава …“

      (13)  Публично известие № 42 (RE2012)/2009-14 на Генерална дирекция за външна търговия на Индия.

      (14)  Вж. Регламент (ЕС) № 115/2012 на Комисията от 9 февруари 2012 г. за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (ОВ L 38, 11.2.2012 г., стр. 6), съображение 64.

      (15)  Доклад на групата на съдебните заседатели, DS 194, приложение B-3, точка 4.

      (16)  Доклад на групата на съдебните заседатели от 29 юни 2001 г., DS 194 Съединени щати — Мерки, третиращи ограниченията на износа като субсидии, точка 8.29.

      (17)  Доклад на групата на съдебните заседатели, DS 194, точка 8.44.

      (18)  Доклад на Апелативния орган от 21 февруари 2005 г., DS 296, Съединени щати — Разследване във връзка с изравнителни мита за динамична памет с произволен достъп (DRAM) от Корея, точки 110 — 111.

      (19)  Доклад на Апелативния орган, DS 296, точка 116.

      (20)  Доклад на Апелативния орган, DS 296, точка 116.

      (21)  Доклад на Апелативния орган, DS 296, точка 115.

      (22)  Доклад на Апелативния орган, DS 296, точка 114, в който се изразява съгласие с Доклада на групата на съдебните заседатели, DS 194, точка 8.31 в това отношение.

      (23)  Доклад на Апелативния орган, DS 296, точка 115.

      (24)  Доклад на групата на съдебните заседатели, DS 194, точка 8.25.

      (25)  Доклад на експертната група относно преференциалното предоставяне на лизинги за минен добив на желязна руда, манганова и хромова руда, представен на Министерството на стоманодобивната промишленост на 26 август 2005 г., стр. 36. Докладът е поместен на уебсайта на Министерството на стоманодобивната промишленост и е консултиран за последен път на 23 ноември 2015 г.: http://steel.gov.in/GRANT%20OF%20MINING%20LEASES.pdf.

      (26)  Доклад на групата на съдебните заседатели от 14 юли 2014 г., DS 436, Съединени щати — изравнителни мерки относно някои някои горещовалцовани плоски продукти от въглеродна стомана от Индия, точка 7.211.

      (27)  Доклад на групата на съдебните заседатели, DS 194, точка 7.211.

      (28)  На страница 1 от доклада„Dang“ се посочва, че експертната група е била председателствана от Shri R.K Dang, бивш секретар към Министерство на минното дело, и нейните членове са включвали представители на отдели/министерства, правителства на щати, представители на промишлеността и представители на отраслови сдружения, както и експерти в областта на околната среда и минното дело.

      (29)  Въз основа на средната цена на вътрешния пазар на желязна руда през този период това би съответствало на стойност в диапазона между 12 % и 15 %.

      (30)  Митническо уведомление № 27/2011 от 1 март 2011 г. Уведомлението е поместено на уебсайта на Министерството на финансите и е консултирано за последен път на 23 ноември 2015 г., http://indiabudget.nic.in/ub2011-12/cen/cus2711.pdf.

      (31)  Втори списък на износните мита, публикуван от Централния съвет по акцизите и митата. Той е консултиран за последен път на 23 ноември 2015 г., http://www.cbec.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-tariff2015-16/sch2-exptariff.pdf.

      (32)  Митническо уведомление № 30/2015 от 30 април 2015 г., публикувано от Централния съвет по акцизите и митата. То е консултирано за последен път на 23 ноември 2015 г., http://www.cbec.gov.in/resources//htdocs-cbec/ub1516/do-ltr-jstru1-post-budget.pdf.

      (33)  ОИСР, Trade Policy Studies, The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, публикуван на 16 ноември 2010 г. Той е консултиран за последен път на 23 ноември 2015 г., http://www.oecd.org/publications/the-economic-impact-of-export-restrictions-on-raw-materials-9789264096448-en.htm.

      (34)  Канцелария на контрольора и главния одитор на Индия (CAG), одиторски доклад относно политиката, предвиждаща два вида такси за превоз на желязна руда по индийските железници, от 8 май 2015 г. Информацията е поместена на уебсайта на CAG и е консултирана за последен път на 23 ноември 2015 г. http://www.saiindia.gov.in/english/home/public/In%20_Media/14of2015.pdf.

      (35)  Правителство на Индия, Министерство на финансите, Отдел по икономическите въпроси, работен документ № 3/2014-DEA, „Индийски износ на стоки — някои важни въпроси и предложения по отношение на политиката“, стр. 40. Настоящият документ е поместен на уебсайта на Министерството на финансите. Той е консултиран за последен път на 23 ноември 2015 г., http://finmin.nic.in/workingpaper/Working%20Paper%20on%20Trade%2028082014.pdf.

      (36)  Статия „Индия повишава рязко таксите за железопътните превози на товари при износа на желязна руда“ в Wall Street Journal от 16 март 2010 г. и е консултирана за последен път на 23 ноември 2015 г., http://www.wsj.com/articles/SB10001424052748703734504575125151243861216.

      (37)  Последното изменение на таксите за превоз на товари, приложими за желязната руда, е извършено с добавка № 16 от 1.9.2015 г. към циркулярно писмо относно таксите за превоз на товари № 36 от 2009 г. и е прието от Министерството на железниците към ПИ. Вж.: http://www.indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2k15/RC_36_09_Addendum-16.pdf, консултиран за последен път на 26 януари 2016 г.

      (38)  Министерство на стоманодобивната промишленост, доклад на работната група относно стоманодобивната промишленост за Дванадесетия петгодишен план (2012—2017 г.), ноември 2011 г. Докладът е поместен на уебсайта на комисията по планиране на ПИ и е консултиран за последен път на 23 ноември 2015 г.: http://planningcommission.gov.in/aboutus/committee/wrkgrp12/wg_steel2212.pdf.

      (39)  Дванадесети петгодишен план (2012—2017 г.), Икономически сектори, том II, глава 13, точка 13.72, стр. 67. Планът с дата 10 май 2013 г. е поместен на уебсайта на комисията по планиране на ПИ и е консултиран за последен път на 23 ноември 2015 г., http://planningcommission.gov.in/plans/planrel/12thplan/pdf/12fyp_vol2.pdf.

      (40)  За справка вж. бележка под линия 38 на стр. 185 от него.

      (41)  http://niti.gov.in/content/index.php, консултиран на 27 януари 2016 г.

      (42)  Това се потвърждава от архивирания уебсайт на Комисията: http://planningcommission.gov.in/, консултиран на 27 януари 2016 г.

      (43)  Вж. бележка под линия 38 по-горе, стр. 57.

      (44)  Вж. съображение 138 по-горе.

      (45)  Вж. препратките в бележка под линия 39 по-горе.

      (46)  Министерство на стоманодобивната промишленост, Постоянен комитет по въглища и стомана (2012—2013 г.), Преглед на политиката за износ на желязна руда (Review of export of iron ore policy), тридесет и осми доклад. Докладът е поместен на уебсайта на индийския портал относно околната среда и е консултиран за последен път на 23 ноември 2015 г. http://admin.indiaenvironmentportal.org.in/files/file/Review%20of%20Export%20of%20Iron%20Ore%20Policy.pdf.

      (47)  Източник: Управление по рудодобив на Индия (Indian Bureau of Mines) http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951 и отговори на въпросника, предоставени от ПИ. Данните са представени по финансови години, т.е. от 1-ви април на година х до 31-ви март на година x+1.

      (48)  Източник: Управление по рудодобив на Индия (Indian Bureau of Mines) http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951 и отговори на въпросника, предоставени от ПИ. Данните са представени по финансови години, т.е. от 1 април на година х до 31 март на година x+1.

      (49)  Средни месечни продажни цени на полезните изкопаеми, Управление по рудодобив на Индия (Indian Bureau of Mines), препратката към уебстраницата е предоставена от ПИ и е консултирана за последен път на 23 ноември 2015 г., http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951.

      (50)  Референтната стойност се основава на това равнище на съдържание на желязо.

      (51)  Международен валутен фонд, цени на основните стоки, консултирани за последен път на 23 ноември 2015 г., http://www.imf.org/external/np/res/commod/External_Data.xls.

      (52)  http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/default.aspx, консултирана за последен път на 1 февруари 2016 г.

      (53)  Правителство на Австралия, Министерство на промишлеността, иновациите и науката, издание „China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015“, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Westpac-Industry-Science-China-Resources-Quarterly.aspx#; консултиран за последен път на 1 февруари 2016 г.

      (54)  Според информацията, предоставена от ECL, разходите за товаро-разтоварни дейности за предназначения за износ ситнеж на желязна руда включват, inter alia, плащане на наем за склад на пристанището, разходи за използване на специализирано оборудване в пристанището и допълнителни разходи за натоварване на желязната руда на кораба.

      (55)  Вж. http://www.mining-tax.com.au, консултиран на 29 януари 2016 г.

      (56)  Средни месечни продажни цени на полезните изкопаеми, Управление по рудодобив на Индия (Indian Bureau of Mines), препратката към уебстраницата е предоставена от ПИ и е консултирана за последен път на 23 ноември 2015 г., http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951.

      (57)  Международен валутен фонд, цени на основните стоки, консултирани за последен път на 23 ноември 2015 г.,http://www.imf.org/external/np/res/commod/External_Data.xls.

      (58)  Правителство на Австралия, Министерство на промишлеността, иновациите и науката, издание „China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015“, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Westpac-Industry-Science-China-Resources-Quarterly.aspx#; консултиран за последен път на 1 февруари 2016 г.

      (59)  http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/default.aspx, консултиран за последен път на 1 февруари 2016 г.

      (60)  Въз основа на данни, налични на следния адрес: http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Resources-and-energy-quarterly.aspx#, консултиран за последен път на 1 февруари 2016 г., коригирани за i) съдържание на влага, среднопретеглена стойност от – 6,75 %, и ii) с — 360 INR за разходите за товаро-разтоварни дейности.

      (61)  Доклад на групата на съдебните заседатели, DS 194, точка 8.59.

      (62)  Доклад на групата на съдебните заседатели, DS 194, точка 8.59, в която се отхвърля аргументът на Канада, направен в точка 8.56 в този смисъл.

      (63)  Доклад на групата на съдебните заседатели, Преразглеждане в съответствие с член XVI:5, L/1160, приет на 24 май 1960 г. (BISD 9S/188), точка 12.

      (64)  Вж. например Регламент (ЕО) № 661/2008 на Съвета от 8 юли 2008 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на амониев нитрат с произход от Русия вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 и частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96 (ОВ L 185, 12.7.2008 г., стр. 1).

      (65)  Доклад на Апелативния орган, DS 436, точка 4.317.

      (66)  Правителство на Австралия, Министерство на промишлеността и науката, „China Resources Quarterly, Southern winter — Northern Summer 2015“, стр. 20. Публикацията е консултирана за последен път на 23 ноември 2015 г., http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Documents/crq/CRQ-Winter-2015.pdf.

      (67)  Вж. в това отношение Регламент (ЕО) № 320/2008 на Съвета от 7 април 2008 г. за отмяна на изравнителното мито, наложено върху вноса на някои електронни микровериги, известни като „DRAM“ (dynamic random access memories — динамични памети за четене и запис с произволен достъп), с произход от Република Корея и за прекратяване на процедурата (ОВ L 96, 9.4.2008 г., стр. 1), съображение 88.

      (68)  Доклад на Апелативния орган, DS 436, точка 4.398.

      (69)  Доклад на Апелативния орган, DS 436, точка 4.393.

      (70)  Доклад на групата на съдебните заседатели, 436R, точки 7.131 и 7.132.

      (71)  Доклад на групата на съдебните заседатели, „Съединени щати — определяне на окончателни изравнителни мита по отношение на някои видове мека дървесина от Канада“, WT/DS257/R и попр. 1, приет на 17 февруари 2004 г., изменен с доклад на Апелативния орган WT/DS257/AB/R, точка 7.116.

      (72)  Вж. „Европейските общности и определени държави членки — мерки, засягащи търговията с големи граждански въздухоплавателни средства“ WT/DS316/R от 30 юни 2010 г., точка 7.919.

      (73)  Последният правен акт е Втори списък на износните мита, публикуван от Централния съвет по акцизите и митата, вж. бележка под линия 31 по-горе.

      (74)  Последното изменение на таксите за превоз на товари, приложими за желязната руда, е извършено с добавка № 16 от 1.9.2015 г. към циркулярно писмо относно таксите за превоз на товари № 36 от 2009 г. и е прието от Министерството на железниците към ПИ. Вж.: http://www.indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2k15/RC_36_09_Addendum-16.pdf, консултиран за последен път на 26 януари 2016 г.

      (75)  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database# → Население и условия на труд → Разходи за труд — Индекс на разходите за труд, номинална стойност — годишни данни (NACE Rev. 2) (lc_lci_r2_a), набор от данни за промишлеността (с изключение на строителството).

      (76)  Дело T-310/12 от 20 май 2015 г., Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd срещу Съвет на Европейския съюз, точки 134 и 135.

      (77)  Регламент (ЕС) № 1043/2011 на Комисията от 19 октомври 2011 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република (ОВ L 275, 20.10.2011 г., стр. 1), съображение 103.

      (78)  Дело M.565, Solvay/Winerberger, точка 19, цитирано в други дела M.2294 EtexGroup/Glynwed PipeSystems, точка 8.

      (79)  Насоки на Комисията относно вертикалните ограничения (2010/C-130/01).

      (80)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR, 4/35, 1049 Brussels, Белгия.