title: Регламент за изпълнение (ЕС) № 579/2010 на Съвета от 29 юни 2010 година за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (РЕТ) с произход от Индия

text:
               2.7.2010

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 168/1

         РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 579/2010 НА СЪВЕТА
   от 29 юни 2010 година
   за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (РЕТ) с произход от Индия
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
   като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с Консултативния комитет,
   като има предвид, че:
   А.   ПРОЦЕДУРА

   I.   Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки

               (1)

               През декември 1999 г. с Регламент (ЕО) № 2597/1999 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат, понастоящем включено в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия („разглеждания продукт“). Разследването, довело до приемането на този регламент, се наричано по-нататък „първоначалното разследване“. Мерките бяха под формата на изравнително мито ad valorem с размер между 3,8 % и 19,1 %, наложено върху вноса от поименно изброени износители, в размер на 19,1 %. Разследваният период по първоначалното разследване бе от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.

               (2)

               През март 2006 г., след провеждане на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие съгласно член 18 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 367/2006 (3) Съветът запази окончателното изравнително мито върху вноса на фолио от PET с произход от Индия, наложено с Регламент (ЕО) № 2597/1999. Разследваният период за преразглеждането бе от 1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.

               (3)

               През август 2006 г., след междинно преразглеждане относно субсидирането по отношение на друг индийски производител на фолио от PET, „Garware Polyester Limited“ („Garware“), Съветът измени с Регламент (ЕО) № 1288/2006 (4) окончателното изравнително мито, наложено на Garware с Регламент (ЕО) № 367/2006.

               (4)

               През септември 2007 г., след частично междинно преразглеждане относно субсидирането по отношение на друг индийски производител на фолио от PET, Jindal Poly Films, Limited („Jindal“), познат преди това като Jindal Polyester Ltd., Съветът измени с Регламент (ЕО) № 1124/2007 (5) окончателното изравнително мито, наложено на Jindal с Регламент (ЕО) № 367/2006.

               (5)

               През януари 2009 г., след междинно преразглеждане, започнато от Комисията по собствена инициатива относно субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от PET, Съветът измени с Регламент (ЕО) № 15/2009 (6) окончателното изравнително мито върху вноса, наложено върху тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006.

         II.   Действащи антидъмпингови мерки

               (6)

               Следва да бъде отбелязано, че към Jindal Poly Films Limited се прилага антидъмпингово мито в размер на 0 % (7).

         III.   Започване на частично междинно преразглеждане

               (7)

               Искането за частично междинно преразглеждане бе подадено от Jindal Poly Films Limited, производител износител от Индия („заявителят“). Искането е ограничено до разследване на субсидирането, свързано със заявителя. Заявителят предостави prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, на базата на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са от дълготрайно естество.

               (8)

               След като установи, след консултации с Консултативния комитет, че съществуват достатъчни доказателства за започване на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви на 9 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
                   (8) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от основния регламент, ограничено до нивото на субсидиране на заявителя, за да се определи дали мерките следва да бъдат отменени или изменени спрямо този заявител.

               (9)

               При частичното междинно преразглеждане следва да се оцени необходимостта, в зависимост от констатациите, да се измени митото, която понастоящем се прилага за вноса на разглеждания продукт от производители износители от засегнатата държава, които не са индивидуално посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митото, посочено в регламента като приложимо за „всички други дружества“ в Индия.

         IV.   Разследван период

               (10)

               Разследването за нивото на субсидирането обхвана периода от 1 април 2008 г. до 31 март 2009 г. („разследвания период за преразглеждането“ или „РПП“).

         V.   Страни, засегнати от разследването

               (11)

               Комисията официално уведоми заявителя, правителството на Индия („ПИ“), Du Pont Tejin Films, Люксембург, Mitsubishi Polyester Film, Германия, Toray Plastics Europe, Франция, и Nurеll, Италия, които представляват основна част от производството на фолио РЕТ в Съюза („промишлеността на Съюза“), за започването на разследване в рамките на частичното междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване.

               (12)

               Бяха изслушани всички заинтересовани страни, които поискаха и доказаха, че са налице основания да бъдат изслушани.

               (13)

               Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това бе уместно, бяха взети предвид.

               (14)

               С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така и на ПИ.

               (15)

               Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.

               (16)

               Комисията изиска и провери цялата информация, считана за необходима за определяне на субсидирането. Проверки на място бяха проведени в обектите на заявителя и при ПИ в Делхи.

         VI.   Оповестяване и коментари относно процедурата

               (17)

               ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се е оформило намерението да бъде предложено изменение на митото, приложимо за заявителя. Беше им предоставен разумен срок, в който да направят коментар. Всички становища и коментари бяха надлежно взети предвид, както е пояснено по-долу.

         Б.   РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ

               (18)

               Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като разгледания в Регламент (ЕО) № 367/2006, а именно фолио от полиетилен терефталат (PET), включено в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия.

         В.   СУБСИДИРАНЕ

   1.   Въведение

               (19)

               Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията, са разследвани следните схеми, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:

                           а)

                           Схема за предварителни разрешения (известна преди като схема на авансово лицензиране);

                           б)

                           Схема с натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“;

                           в)

                           Схема за насърчаване на износа на основни средства;

                           г)

                           Схема за експортно кредитиране.

               д)

               Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI)

               (20)

               Схемите а) —в), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който е влязъл в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката по износ и внос“, издавани на всеки пет години и редовно осъвременявани от Министерството на търговията. Един от документите „Политиката по износ и внос“ е от значение за РПП в настоящия случай — петгодишният план за периода от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г. („Политиката по ИВ 2004—2009 г.“). Освен това в „Наръчник на процедурите — 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г., том I“ (НП I 2004—2009 г.) ПИ определя процедурите, уреждащи Политиката по ИВ 2004—2009 г. Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.

               (21)

               Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква г) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.

               (22)

               Схемата, посочена в буква д) по-горе, се управлява от държавните органи на Индия.

         2.   Схема за предварителни разрешителни („СПР“)

   а)   Правно основание

               (23)

               Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1—4.1.14 от Политиката по ИВ 2004—2009 г. и глави от 4.1 до 4.30 от НП I 2004—2009 г. По време на предишното разследване, проведено в рамките на преразглеждането, довело до въвеждането на действащото към момента окончателно изравнително мито с Регламент (ЕО) № 367/2006, тази схема се наричаше Схема с предварителни лицензи.

         б)   Условия за допускане до участие

               (24)

               СПР се състои от шест подсхеми, описани по-подробно в съображение 25 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, в обхвата на допуснатите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици, са допуснати до участие в СПР за действителен износ и в СПР за годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител, са допуснати до участие в СПР за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, както е посочено в параграф 8.2 от Политиката по ИВ 2004—2009 г., като доставчиците на експортно ориентирани единици („ЕОЕ“) са допуснати до участие в СПР за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители са допуснати до предимствата от „планиран износ“ в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ („ПНО“) и „насрещен вътрешен акредитив“.

         в)   Практическо осъществяване

               (25)

               Предварителни разрешителни се издават за:
               i)   Физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на изходни материали за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че износният продукт трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително типът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза.
               ii)   Годишни потребности: Това разрешително не е свързано с конкретен износен продукт, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химически и свързани с тях продукти). В рамките на определени граници, определени от предходните му експортни резултати, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, попадащи в такава продуктова група. Той може да изнася всякакви продукти, включени в продуктовата група, за която се използва освободен от мито материал.
               iii)   Междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел СПР за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт.
               iv)   Планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, изброени в параграф 8.2 букви б)—е), ж), и) и й) от Политиката по ИВ 2004—2009 г. Според ПИ планираният износ се отнася за онези транзакции, при които доставените стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на ЕОЕ или на дружество, разположено в специална икономическа зона („СИЗ“).
               v)   ПНО: Притежателят на разрешително СПР, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо пряк внос, има възможност да използва ПНО. В такива случаи предварителните разрешителни се потвърждават като ПНО и се прехвърлят на местния доставчик при доставката на посочените в тях артикули. Чрез прехвърлянето на ПНО местният доставчик получава правото на предимствата от „планиран износ“, както е посочено в параграф 8.3 от Политиката по ИВ 2004—2009 г. (т.е. СПР за междинни доставки/планиран износ, намаления при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Механизмът на ПНО възстановява данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на намаления или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни изходни материали, така и за вносни.
               vi)   Насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на разрешително по СПР. Титулярят на такова предварително разрешително може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обяви разрешителното за невалидно по отношение на прекия внос, само що се отнася до стойността и обема на артикулите, които са осигурени чрез местни доставки вместо от внос. Местният доставчик има право на предимства от недействителния износ, както е посочено в параграф 8.3 от Политиката на ИВ за 2004—2009 г. (т.е. СПР за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при недействителен износ и възстановяване на крайни акцизи).

               (26)

               Заявителят получи отстъпки от СПР във връзка с продукта, разглеждан в РПП. Заявителят използва две от подсхемите, т.е. i) СПР за действителен износ и ii) СПР за планиран износ. Следователно не е необходимо да се определят условията за изравняване на оставащите неизползвани подсхеми.

               (27)

               По-конкретно, за целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НОР I 2004—2009 г.), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че препоръчителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение. Въпреки това гореспоменатите разпоредби се прилагат само за предварителните разрешителни, издадени от 13 май 2005 г. нататък. За всички предварителни разрешителни или предварителни лицензи, издадени преди посочената дата, от техните титуляри се изисква да спазват приложимите преди това условия за проверка, т.е. да водят верен и точен отчет на потреблението и оползотворяването на вносни стоки, свързани с лиценза, в определения в допълнение 18 формат (глава 4.30 и допълнение 18 към НОР I 2002—2007 г.).

               (28)

               При използваните по време на РПП от заявителя подсхеми — „действителен износ“ и „планиран износ“, както разрешителното за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители трябва да документират в разрешителното съответните трансакции. Обемът на вноса, разрешен по СПР, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между изходни материали и крайни продукти („SIONs“). За повечето продукти, включително за разглеждания продукт, съществуват SIONs, които са публикувани в НП II 2004—2009 г. Последните промени при SIONs за фолио от PET и гранули от PET, междинен продукт, са преразгледани през септември 2005 г.

               (29)

               Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).

               (30)

               Описаната по-горе схема не се е променила от последното частично междинно преразглеждане относно субсидирането на заявителя, което бе завършено през януари 2009 г. Въпреки това ползата от тази схема е намаляла значително, както е показано в съображение 39 по-долу.

               (31)

               Настоящото разследване за междинното преразглеждане установи, че определените от индийските власти изисквания за проверка или не се спазват, или не са изпробвани на практика. Заявителят не е изградил система, с която да бъде проверено кои безмитни суровини са били използвани при производството на продукта за износ и в какви количества, както се изисква според Външнотърговската политика (ВТП) за 2004—2009 г. (допълнение 23) и в съответствие с приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент. Регистърът на потреблението никога не е проверяван от ПИ.

               (32)

               Промените в управлението на ВТП 2004—2009 г., влезли в сила през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските власти в контекста на процедурата по изкупуването), до момента не са прилагани в случая на заявителя. Така де факто прилагането на това изискване не можеше да се потвърди на този етап.

         г)   Заключение

               (33)

               Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансов принос на правителството на Индия, което предоставя предимства на разследваните износители.

               (34)

               В допълнение на това, СПР за „действителен износ“ и СПР за „планиран износ“ несъмнено правно зависят от извършването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава предимства от тези схеми.

               (35)

               Двете подсхеми, използвани в настоящия случай, не могат да се смятат за допустими системи за възстановяване на мита или системи с възстановяване на заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Те не съответстват на правилата, предвидени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяването за заместители) от основния регламент. ПИ не е приложило ефективно нито старата, нито новата система или процедура за проверка, посредством която да се провери дали и в какви количества изходните материали са били употребени в производството на изнасяния продукт (приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент, а по отношение на системи за възстановяване за заместители — приложение III, точка II, параграф 2 от основния регламент). SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни. Самите SIONs не могат да се приемат за система за проверка на действителното потребление, тъй като замисълът на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да извършва достатъчно прецизни проверки на количествата суровини, вложени в производството на изнасяния продукт. Също така, индийското правителство не е извършило допълнителна проверка, основана на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква, когато отсъства ефективна система за проверка (приложение II, точка II, параграф 5 и приложение III, точка II, параграф 3 от основния регламент).

               (36)

               Тези две подсхеми следователно подлежат на изравнителни мерки.

         д)   Изчисляване на размера на субсидията

               (37)

               Поради липсата на системи за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита за заместители, подлежащото на изравнителни мерки предимство е освобождаването от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „свръх“ освобождаване от мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент свръхосвобождаването от мита може да бъде обект на изравнителни мерки само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че не е проведен съответен мониторинг, горното изключение за схемите на възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на (очакваните приходи от) неплатените мита, а не спрямо предполагаемо свръхосвобождаване. Както е посочено в приложение II, точка II и приложение III, точка II от основния регламент, тежестта за изчисляването на такова свръхосвобождаване не пада върху разследващия орган. Напротив, според член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент той трябва само да установи наличието на достатъчни доказателства, които да опровергаят целесъобразността на евентуално заявена система за проверка.

               (38)

               Размерът на субсидиите за заявителя, който е използвал СПР, е изчислен въз основа на очакваните вносни мита (основните мита и специалните допълнителни мита) върху изходните материали, внесени през РПП по двете подсхеми (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, задължително платени за получаването на субсидията, се изваждат от размера на субсидиите при направено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

               (39)

               Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 0,7 %.

         3.   Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („СНМКСК“)

   а)   Правно основание

               (40)

               Подробното описание на СНМКСК се съдържа в параграф 4.3 от Политиката по ИВ 2004—2009 г. и в глава 4 от НП I 2004—2009 г.

         б)   Условия за допускане до участие

               (41)

               Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в схемата.

         в)   Практическо осъществяване на СНМКСК

               (42)

               Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредит по СНМКСК, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по СНМКСК е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на SIONs, като се вземат предвид предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни материали и митото върху този предполагаем внос, независимо дали вносните мита са били платени в действителност.

               (43)

               За да се възползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. По времето на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до властите на Индия, в която да посочи, че осъществява износ по СНМКСК. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. Този документ удостоверява, inter alia, размера на кредита по СНМКСК, който може да бъде предоставен за тази експортна сделка. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по СНМКСК. Съответният размер, използван за изчисляване на предимството по СНМКСК, е същият като приложения по време на изготвянето на експортната декларация.

               (44)

               Кредитните точки по СНМКСК могат свободно да се прехвърлят и са валидни за срок от 12 месеца от датата на издаване. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин.

               (45)

               Заявка за кредити по СНМКСК се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. De facto няма строг краен срок за кандидатстване за кредити по СНМКСК. Използваната за управление на СНМКСК електронна система не изключва автоматично сделки след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 04-09. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 04-09, заявленията, получени след крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).

               (46)

               Бе установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП.

         г)   Заключения относно СНМКСК

               (47)

               В рамките на СНМКСК се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредит по СНМКСК представлява финансово съдействие от ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин ПИ намалява приходите си от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по СНМКСК се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.

               (48)

               Освен това СНМКСК правно зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

               (49)

               Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Още повече, че няма система или процедура, чрез която да бъде потвърдено кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е направено свръхплащане на вносни мита по смисъла на подточка i) от приложение I и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право на предимства по СНМКСК независимо от това дали изобщо внася изходни материали. За да извлече полза, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на изходни материали. По този начин дори износители, които доставят изходните си материали изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като изходни материали, имат право да се възползват от СНМКСК.

         д)   Изчисляване на размера на субсидията

               (50)

               В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент и методологията на изчисление, използвана за посочената схема в Регламент (ЕО) № 367/2006, размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, е изчислен от гледна точка на предимствата за получателя, налице през РПП. В това отношение беше прието, че получателят получава предимство към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансов принос по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по СНМКСК, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Освен това сътрудничещият производител износител е завел кредитите по СНМКСК с натрупване като приход.

               (51)

               Когато са отправени основателни искания, таксите, плащани задължително за получаването на субсидията, бяха извадени от кредитите така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тази субсидия се отнася към размера на експортния оборот от разглеждания продукт по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидиите са обвързани с осъществяването на износ, а не се отпускат в съответствие с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

               (52)

               Размерът на субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 5,1 %.

         4.   Схема за насърчаване на износа на средства за производство („СНИСП“)

   а)   Правно основание

               (53)

               Подробно описание на СНИСП се съдържа в глава 5 от Политиката по ИВ 2004—2009 г. и глава 5 от НП I 2004—2009 г.

         б)   Условия за допускане до участие

               (54)

               Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици и доставчици на услуги, са допуснати до участие в тази схема.

         в)   Практическо осъществяване

               (55)

               При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново, а от април 2003 г. и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За тази цел, след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз СНИСП. От април 2000 г. схемата предвижда намалено мито в размер на 5 %, приложимо за всяко средство за производство, внесено по тази схема. До 31 март 2000 г. се е прилагало действително мито в размер на 11 % (включително допълнителна такса от 10 %), а в случаите на внос с висока стойност приложимото мито е нула. С цел да бъде изпълнено задължението за износ, внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период.

               (56)

               Притежателят на разрешително по СНИСП може да закупи средствата за производство от местни източници. В такъв случай местният производител на средствата за производство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на притежателя на лиценз по СНИСП.

               (57)

               Бе установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП.

         г)   Извод по отношение на СНИСП

               (58)

               В рамките на СНИСП се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намалението на митото представлява финансов принос на правителството на Индия, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от иначе дължими мита. В допълнение, намалението на митото предоставя предимства на износителя, тъй като спестените мита при вноса подобряват неговата ликвидност.

               (59)

               Освен това СНИСП правно зависи от осъществяването на износа, тъй като такива лицензи не могат да бъдат получени без ангажимент за износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

               (60)

               Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.

         д)   Изчисляване на размера на субсидията

               (61)

               Размерът на субсидията е изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява срока на обичайна амортизация на такива средства за производство в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до РПП, е коригиран с добавянето на лихва за този период, за да се отрази пълният размер на предимствата за това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през РПП. В случаите, в които бяха отправени мотивирани искания, таксите, задължително платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.

               (62)

               Заявителят претендира, че безмитният внос на средства за производство по схемата СНИСП за използване в неговия клон Khanvel вече не се използва и че предимството, свързана с тези средства, не следва да се включва в числителя. В отговор на това, се отбелязва, че заявителят вече е получил предимства относно тези средства за производство. Освен това, тъй като не съществуват доказателства, че заявителят не притежава такива средства или че те няма да бъдат използвани отново, това искане трябва да бъде отхвърлено.

               (63)

               В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент, този размер на субсидията бе отнесен към експортния оборот от разглеждания продукт през РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

               (64)

               Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 2,3 %.

         5.   Схема за експортно кредитиране („СЕК“)

   а)   Правно основание

               (65)

               Схемата е описана подробно в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) и в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия („РБИ“), адресирани до всички търговски банки в Индия.

         б)   Условия за допускане до участие

               (66)

               Производителите износители и търговците износители имат право да участват в тази схема.

         в)   Практическо осъществяване

               (67)

               В рамките на тази схема РБИ задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити, както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да наложат на износителя. СЕК се състои от две подсхеми, СЕК преди изпращане („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството и/или транспотирането на стоките преди износа, и СЕК след изпращането, която предвижда заеми на работен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. Освен това РБИ дава указания на банките за насочване на част от нетния банков кредит към финансиране на износа.

               (68)

               От ръководните циркуляри на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити („кредити в брой“), които се подчиняват единствено на пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да бъдат в състояние да получат експортни кредити и кредити в брой при еднакви условия.

               (69)

               Бе установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП.

         г)   Заключение за СЕК

               (70)

               Преференциалните лихвени проценти за кредит по СЕК, определени в ръководните циркуляри на РБИ, посочени в съображение 65, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител, сравнено с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай се предоставят предимства на този износител по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Експортното финансиране не е per se по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност то обикновено се възприема като по-рисковано и степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е обект на чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на РБИ за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно.

               (71)

               Въпреки че търговските банки отпускат преференциални кредити по схемата СЕК, това представлява финансов принос от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от регламента. В този контекст, следва да се отбележи, че нито член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки изискват поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установена субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) и iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти върху експортните кредити, определени в ръководните циркуляри на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай — да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за конкретна и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от осъществяването на износа по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

         д)   Изчисляване на размера на субсидията

               (72)

               Размерът на субсидията е изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през РПП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от заявителя. Този размер на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през РПП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като предоставянето на субсидията е обвързано с осъществяването на износ и не зависи от изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

               (73)

               Размерът нза субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 0,2 %.

         6.   Схема с пакет от насърчителни мерки („Спнм“)

   а)   Правно основание

               (74)

               При предходните разследвания по отношение на фолио от PET, в това число и разследването за преразглеждането, довело до налагането с Регламент (ЕО) № 367/2006 на окончателното изравнително мито, в сила и понастоящем, бяха разгледани няколко държавни схеми на Индия, включващи предоставяне на насърчителни мерки на местни дружества. Държавните схеми попадат в обхвата на „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (СПНМ), тъй като могат да включват различни видове насърчителни мерки. При разследването се установи, че правото на дружеството да се възползва от предимства по схемата е определено в „Сертификата за условията за допускане до участие“.

               (75)

               Схемата с пакет от насърчителни мерки (СПНМ) на правителството на Maharashtra (GOM) е изменяна неколкократно след нейното въвеждане. Заявителят продължава да се възползва от предимства по СПНМ „Схема 1993“, но не и от следващите схеми. Следователно само СПНМ 1993 е оценена в контекста на настоящия случай.

               (76)

               Схемата за освобождаване от данъка върху продажбите на правителството на Западен Бенгал обезпечава освобождаването от централния данък върху продажбите. Разследването установи, че заявителят се е ползвал от освобождаване от търговски данък (централен данък върху продажбите) по СПНМ на правителството на Западен Бенгал по отношение на направените от него покупки. С този закон продажбите, реализирани от дружество на вътрешния пазар, се освобождават от данък върху продажбите (както на местно, така и на централно равнище).

         б)   Условия за допускане до участие

               (77)

               За да могат да участват, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развити райони на даден щат, като създават нова промишленост или като правят широкомащабни капиталовложения в разгръщане или разнообразяване на съществуваща промишленост. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на района, в който предприятието е или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.

         в)   Практическо осъществяване

               (78)

               При схемата за освобождаване от данъци върху продажбите определени единици не са били задължени да събират данък върху продажбите върху реализираните от тях сделки за продажба. По подобен начин определени единици са били освободени от плащането на данък върху продажбите при набавянето на стоки от доставчици, които също отговарят на условията за участие в схемите. Ако освобождаването при сделките за продажба не се счита за облагодетелстващо определени единици продавачи, то освобождаването при сделките за набавяне все пак води до извличане на предимства от определени единици купувачи.

               (79)

               Освобождаването от данък върху направени покупки в индийския щат Maharashtra (който преди бе освободен по схемата за насърчаване чрез освобождаване от данък върху продажбите в щата Maharashtra) вече не се прилага. През април 2005 г. законодателството относно данъка върху продажбите, извършени на територията на щата Maharashtra, са заменени от системата за данък върху добавена стойност (ДДС). С действие от април 2005 г. заявителят, като неосвободена от данък единица, е задължен да закупува материали като плаща ДДС.

         г)   Заключение

               (80)

               По отношение на СПНМ 1993 на правителството на Maharashtra, заявителят е придобил само права за освобождаване от данък върху продажбата на крайни продукти през РПП, за които в миналото е прието, че не предоставят предимства на получателя (съображение 114 от Регламент (ЕО) № 367/2006). Поради това не беше установено предимство, подлежащо на изравнителните мерки, по СПНМ 1993 г. на правителството на Maharashtra.

               (81)

               По отношение на покупките на заявителя от други дружества, намиращи се извън територията на щата Maharashtra, на суровини без заплащането на централен данък върху продажбите, СПНМ предоставя субсидии в рамките на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Освобождаването от плащане на данък върху продажбите във връзка с покупки представлява финансов принос, тъй като тази отстъпка намалява размера на иначе дължими приходи за правителството. Освен това освобождаването осигурява предимства за дружествата, тъй като подобрява ликвидността им.

               (82)

               СПНМ е достъпна само за дружества, които са инвестирали в някои определени географски райони под юрисдикцията на щат в Индия. Тя не е достъпна за дружества извън тези райони. Размерът на предимствата е различен в различните райони. Поради това, схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.

         д)   Изчисляване на размера на субсидията

               (83)

               Що се отнася до освобождаването от данък върху продажбите, размерът на субсидията е изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите, който обикновено се дължи за РПП, но е останал неплатен.

               (84)

               В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) е отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията не е обвързана с осъществяването на износ и не се предоставя в съответствие с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

               (85)

               Размерът на субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 0,1 %.

         7.   Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки

               (86)

               Припомня се, че Регламент (ЕО) № 1124/2007, изменящ Регламент (ЕО) № 367/2006, определи размера на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки за заявителя, изразени ad valorem, на 17,1 %.

               (87)

               В рамките на настоящото частично междинно преразглеждане бе установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, е 8,4 %, както е посочено по-долу:

                           СХЕМА→

                           СПР (9)

                           СНМКСК (9)

                           СНИСП (9)

                           СЕК (9)

                           СПНМ

                           Общо

                           ДРУЖЕСТВО ↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Jindal Poly Films Limited

                           0,7

                           5,1

                           2,3

                           0,2

                           0,1

                           8,4

               (88)

               Предвид горното, се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.

         8.   Изравнителни мерки

               (89)

               Бе проверено дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са от дълготрайно естество. По отношение на това няколко елемента сочат, че това е така в разглеждания случай.

               (90)

               Първо, трябва да се отбележи, че констатациите на настоящото частично междинно преразглеждане отговарят на размера на субсидиите, определени за петимата индийски производители на PET фолио в частичното междинно преразглеждане, публикувано през януари 2009 г., в което размера на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки, изразени ad valorem, варира от 5,4 % до 8,6 %. Това е показател за известно постоянство в нивото на субсидиране, съществуващо в Индия, за този продукт.

               (91)

               Второ, докато в предходното разследване основното предимство e предоставено по СПР, предимството по настоящата схема е намаляло значително по време на РПП, като са получени доказателства, че това е продължило да бъде така дори и след РПП.

               (92)

               Позовавайки се на гореспоменатото, изглежда съществуват признаци, че и в бъдеще заявителят ще продължи да получава субсидии в по-малък размер от този определен в предходното разследване за частичното междинно преразглеждане.

               (93)

               След като бе доказано, че заявителят получава субсидиране в много по-малък размер, отколкото преди и е вероятно да продължи да получава субсидии в по-малък размер от този определен в предходното разследване за частичното междинно преразглеждане, нивото на тази мярка следва да бъде изменено в съответствие с новите констатации.

               (94)

               Имайки предвид горното, измененото изравнително мито следва да се определи въз основа на новото равнище на субсидиране, установено при настоящото частично междинно преразглеждане, тъй като маржът на вреда, изчислен при първоначалното разследване срещу субсидиран внос, е по-висок.

               (95)

               В съответствие с член 24, параграф 1, втора алинея от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (10), не се допуска едновременно налагане на антидъмпигово и изравнително мито за един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Въпреки това, както се споменава в съображение 6 по-горе, тъй като на заявителя е наложено антидъмпингово мито от 0 % по отношение на разглеждания продукт, тези разпоредби не се прилагат в настоящия случай.

               (96)

               С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, които не са индивидуално посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митото, посочено в регламента като приложимо за „всички други дружества“ в Индия, се отбелязва, че реалните обстоятелства при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Въпреки това няма основания за преизчисляване на субсидията и митото на тези дружества. Следователно митата, приложими за всички дружества, с изключение на заявителя, остават непроменени,

         ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
   Член 1
   Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 се заменя със следното:

      „2.   Окончателното изравнително мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, са следните:

                  Дружество

                  Окончателно мито (%)

                  Допълнителен код по ТАРИК

                  Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

                  7,2

                  A026

                  Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

                  5,4

                  A028

                  Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

                  8,4

                  A030

                  MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

                  8,7

                  A031

                  Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

                  8,6

                  A032

                  SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India

                  5,4

                  A753

                  Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India

                  6,4

                  A027

                  Всички други дружества

                  19,1

                  A999“

   Член 2
   Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

      Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
      Съставено в Люксембург на 29 юни 2010 година.

            За Съвета

            Председател

         E. ESPINOSA

      (1)  ОВ L 188, 18.7.2009 г., стp. 93.

      (2)  ОВ L 316, 10.12.1999 г., стp. 1.

      (3)  ОВ L 68, 8.3.2006 г., стр. 15.

      (4)  ОВ L 236, 31.8.2006 г., стp. 1.

      (5)  ОВ L 255, 29.9.2007 г., стp. 1.

      (6)  ОВ L 6, 10.1.2009 г., стp. 1.

      (7)  ОВ L 288, 6.11.2007 г., стр. 1.

      (8)  ОВ C 215, 9.9.2009 г., стр. 17.

      (9)  Отбелязаните със звездичка субсидии са експортни субсидии.

      (10)  ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 51.


title: Регламент за изпълнение (ЕС) № 711/2012 на Комисията от 3 август 2012 година за изменение на Регламент (ЕС) № 185/2010 за установяване на подробни мерки за прилагането на общите основни стандарти за сигурност във въздухоплаването по отношение на методите, използвани за проверка на лица, които не са пътници, и на пренасяните вещи  текст от значение за ЕИП

text:
               4.8.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 209/1

         РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 711/2012 НА КОМИСИЯТА
   от 3 август 2012 година
   за изменение на Регламент (ЕС) № 185/2010 за установяване на подробни мерки за прилагането на общите основни стандарти за сигурност във въздухоплаването по отношение на методите, използвани за проверка на лица, които не са пътници, и на пренасяните вещи
   (текст от значение за ЕИП)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 300/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2008 г. относно общите правила в областта на сигурността на гражданското въздухоплаване и за отмяна на Регламент (ЕО) № 2320/2002 (1), и по-специално член 4, параграф 3 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Регламент (ЕО) № 272/2009 на Комисията от 2 април 2009 г. за допълване на общите основни стандарти за сигурност на гражданското въздухоплаване, предвидени в приложението към Регламент (ЕО) № 300/2008 на Европейския парламент и на Съвета (2) предвижда правилата за прилагане, които трябва да бъдат приети в съответствие с член 4, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 300/2008, да разрешат използването на оборудване за откриване на следи от взривни вещества (ETD) и на кучета за откриване на взривни вещества за проверка на лица, които не са пътници, и на пренасяните вещи.

               (2)

               Необходимо е да се приемат подробни разпоредби за въвеждането на оборудване за откриване на следи от взривни вещества (ETD) и използването на кучета за откриване на взривни вещества за проверка на лица, които не са пътници, и на пренасяните вещи.

               (3)

               При използването на оборудване за откриване на следи от взривни вещества (ETD) и на кучета за откриване на взривни вещества за проверка на лица, които не са пътници, и на пренасяните вещи следва да се вземе предвид конкретният контекст при проверка на персонала, което може да улесни и подобри ефективността на проверката.

               (4)

               Разпоредбите, свързани с рамковите метал-детектори (WTMD), са заложени в Регламент (ЕС) № 185/2010 на Комисията от 4 март 2010 г. за установяване на подробни мерки за прилагането на общите основни стандарти за сигурност във въздухоплаването (3). Те следва да бъдат преразгледани в съответствие с развитието на заплахите за гражданското въздухоплаване и риска, свързан с различните категории лица.

               (5)

               Поради това Регламент (ЕС) № 185/2010 следва да бъде съответно изменен.

               (6)

               Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по сигурност на гражданското въздухоплаване,

         ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
   Член 1
   Приложението към Регламент (ЕС) № 185/2010 се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
   Член 2
   Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

      Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
      Съставено в Брюксел на 3 август 2012 година.

            За Комисията

            Председател

         José Manuel BARROSO

      (1)  ОВ L 97, 9.4.2008 г., стр. 72.

      (2)  ОВ L 91, 3.4.2009 г., стр. 7.

      (3)  ОВ L 55, 5.3.2010 г., стр. 1.

      ПРИЛОЖЕНИЕ
      Приложението към Регламент (ЕС) № 185/2010 се изменя, както следва:

                  1.

                  Точка 1.3.1 се заменя със следното:
                  „1.3.1.   Проверка на лица, които не са пътници, и на пренасяните вещи

                              1.3.1.1.

                              Лица, които не са пътници, се проверяват по един от следните методи:

                                          а)

                                          ръчно претърсване;

                                          б)

                                          рамкови метал-детектори (WTMD);

                                          в)

                                          кучета за откриване на взривни вещества;

                                          г)

                                          оборудване за откриване на следи от взривни вещества (ETD);

                                          д)

                                          скенери за сигурност, които не използват йонизиращо лъчение.

                              1.3.1.2.

                              Точки 4.1.1.3—4.1.1.6 и 4.1.1.10 се прилагат по отношение на проверката на лица, които не са пътници.

                              1.3.1.3.

                              Кучетата за откриване на взривни вещества и оборудване за откриване на следи от взривни вещества (ETD) могат да се използват само като допълнително средство за проверка или при непредвидимо редуване с ръчно претърсване, рамкови метал-детектори или скенери за сигурност.

                              1.3.1.4.

                              Вещи, пренасяни от лица, които не са пътници, се проверяват по един от следните методи:

                                          а)

                                          ръчно претърсване;

                                          б)

                                          рентгеново оборудване;

                                          в)

                                          системи за откриване на взривни вещества (EDS);

                                          г)

                                          кучета за откриване на взривни вещества;

                                          д)

                                          оборудване за откриване на следи от взривни вещества (ETD).

                              1.3.1.5.

                              Точки 4.1.2.4—4.1.2.7 се прилагат по отношение на проверката на вещи, пренасяни от лица, които не са пътници.

                              1.3.1.6.

                              Кучетата за откриване не взривни вещества и оборудване за откриване на следи от взривни вещества (ETD) могат да се използват само като допълнително средство за проверка или при непредвидимо редуване с ръчно претърсване, рентгеново оборудване или оборудване за откриване на взривни вещества (EDS).

                              1.3.1.7.

                              Предметите, изброени в притурка 4-В, могат да бъдат пренасяни само ако лицето има право на това с цел изпълнение на задачи, които са от съществено значение за функционирането на летищните съоръжения или на въздухоплавателните средства, или за изпълнение на задължения по време на полет.

                              1.3.1.8.

                              Когато лица, които не са пътници, и пренасяните вещи трябва да бъдат подлагани на постоянни случайни проверки, тяхната честота се определя от компетентния орган въз основа на оценка на риска.

                              1.3.1.9.

                              Проверката на лица, които не са пътници, и на пренасяните вещи е предмет и на допълнителните разпоредби, предвидени в отделно решение на Комисията.“

                  2.

                  Точка 12.1.2 се заменя със следното:
                  „12.1.2.   Стандарти за рамкови метал-детектори

                              12.1.2.1.

                              Съществуват два стандарта за рамкови метал-детектори. Подробни разпоредби относно тези стандарти са предвидени в отделно решение на Комисията.

                              12.1.2.2.

                              Всички рамкови метал-детектори, използвани изключително за проверка на лица, които не са пътници, следва да отговарят на стандарт 1.

                              12.1.2.3.

                              Всички рамкови метал-детектори, използвани за проверка на пътници, следва да отговарят на стандарт 2.“


title: Регламент за изпълнение (ЕС) № 792/2011 на Съвета от 5 август 2011 година за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд

text:
               9.8.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 204/11

         РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 792/2011 НА СЪВЕТА
   от 5 август 2011 година
   за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
   като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
   като има предвид, че:
   1.   ВРЕМЕННИ МЕРКИ

               (1)

               С Регламент (ЕС) № 118/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд.

               (2)

               Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 6 април 2010 г. от дружеството Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH („жалбоподателят“) от името на производители, чието производство представлява основният дял — в настоящия случай над 50 % — от общото производство на Съюза на някои механизми за подвързване с халки („МПХ“). В жалбата prima facie се съдържат доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриването на процедура.

               (3)

               Необходимо е да се припомни, че както е посочено в съображение 7 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период („периодът на разследване на вредата“).

         2.   ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА

               (4)

               След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решение за налагане на временни антидъмпингови мерки („разгласяването на временните мерки“), няколко заинтересовани страни представиха писмени становища относно предварителните констатации. Беше предоставена възможност за изслушване на страните, които поискаха да бъдат изслушани, по-специално двама вносители и тайландския производител.

               (5)

               Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която счете за необходима за целите на окончателните си констатации относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза. Освен проверките, посочени в съображение 6 от регламента за временните мерки, бе извършена допълнителна проверка в помещенията на Rima Benelux Holding BV — единственият потребител, който оказа съдействие в разследването, като попълни въпросника за потребителите.

               (6)

               Всички страни бяха информирани относно съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд и окончателното събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито. Също така им беше предоставен срок, в който да изложат становищата си след това разгласяване.

               (7)

               Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.

         3.   РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ

               (8)

               Тъй като не бяха представени бележки относно разглеждания продукт и сходния продукт, съображения 8—11 от регламента за временните мерки се потвърждават.

         4.   ДЪМПИНГ

   4.1.   Нормална стойност

               (9)

               Следва да се припомни, както е обяснено в съображение 14 от регламента за временните мерки, че само един тайландски производител износител оказа съдействие в разследването и че той е осъществил целия износ от Тайланд за Съюза през РП. Производителят износител и един несвързан с него вносител, който оказа съдействие, твърдят, че независимият външен експерт, който е подпомагал Комисията по време на проверката на място на производителя износител, е допуснал няколко грешки в изчисленията в своя доклад. Една от задачите на експерта беше да провери процеса на никелиране и количеството суровини, използвани от производителя износител на различните производствени етапи. Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че производителят износител е представил непълна и невярна информация по отношение на важни съставни елементи на разходите му за производство и за други суровини. Твърденията на производителя износител и на вносителя за допуснати грешки в изчисленията в доклада на експерта бяха разгледани от Комисията и беше установено, че те са неоснователни. По този начин се потвърждават констатациите, посочени в съображение 15 от регламента за временните мерки.

               (10)

               Производителят износител и вносителят оспориха също така предварителните констатации, посочени в съображения 19 и 20 от регламента за временните мерки. Те изтъкнаха по-специално, че методологията, използвана за предварителното определяне на нормалната стойност за видовете продукти, различни от тези, за които е установена специфична нормална стойност, води до завишени резултати, тъй като тя погрешно се основава на изчисляване на средноаритметичната стойност на нормалните стойности. Комисията прие това твърдение, адаптира методологията и преразгледа изчисленията на нормалните стойности за тези други видове продукти, отчитайки продуктовия асортимент на тайландския производител и отразявайки по-прецизно неговото положение.

               (11)

               По-нататък производителят износител изтъкна, че разходите по реализацията и общите и административните разходи (РОА), от една страна, и маржовете на печалба, от друга, които са съответно 16 % и 8 %, са твърде високи. Производителят износител посочи, че размерът на РОА не трябва да надвишава 12,59 %, като следва да отразява собствените му РОА без разходите за вътрешен транспорт.

               (12)

               Следва да се припомни, че както е посочено в съображения 15—17 от регламента за временните мерки, производителят износител не е оказал съдействие на разследването и съответно не е предоставил данни за пълните си РОА. При тези обстоятелства и предвид факта, че не е предоставена друга информация за пълните РОА на дружеството, бе взето решение да продължи позоваването на съдържащата се в жалбата информация. Освен това, в светлината на наличната информация и доколкото тя можа да бъде проверена, беше прието, че размерът на РОА от 16 % е разумен. Затова искането беше отхвърлено.

               (13)

               Производителят износител изтъкна, че използваният в предварителните изчисления размер на печалбата от 8 % е твърде висок и вместо това е следвало да се приеме размер на печалба от 5 %. Бяха изложени следните доводи: първо, размер на печалбата от 5 % е бил използван като целева печалба в анализа на вредата и второ, размер на печалбата от 5 % би съответствал на предишните разследвания, извършени по отношение на същия продукт. По първия довод Комисията отбеляза, че определянето на целева печалба за промишлеността на Съюза и размерът на печалбата, използван при определянето на нормална стойност, не следват една и съща логика, поради което не е необходимо да съвпадат. По втория довод Комисията се съгласи, че са налице известни основания за използване на същия размер на печалбата, както при предходните разследвания по отношение на същия продукт, и реши да приеме това твърдение и съответно да промени размера на печалбата, използван при изчисляването на нормалните стойности.

               (14)

               След окончателното разгласяване представителите на промишлеността на Съюза и производителят износител направиха няколко бележки. Представителите на промишлеността на Съюза не се съгласиха с корекцията на маржа на печалба, като посочиха, че размер на печалбата от 5 % не би бил достатъчен, за да покрие изискванията за рентабилност на трите свързани дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт, но без да приведат каквито и да било други съществени доводи. Затова искането беше отхвърлено.

               (15)

               Производителят износител посочи, че амортизационните отчисления и разходите за строителство и застраховка, използвани при изчисляването на нормалната стойност на един вид продукт, не били същите като тези, използвани за други видове, и че една и съща стойност следва да се прилага към всички видове продукти. Комисията провери твърдението и действително установи грешка в изчисленията. Противно на твърдението на производителя износител обаче се установи, че грешката е допусната при изчисляването на нормалната стойност на другите видове продукти. Съответно беше извършена корекция на нормалната стойност на другите видове продукти.

               (16)

               Производителят износител освен това отбеляза, че при определянето на нормалните стойности за видовете продукти, различни от тези, за които беше определена специфична нормална стойност, не бил взет предвид в пълна степен действителният продуктов асортимент на производителя износител. В това отношение производителят износител отново изтъкна, че установените среднопретеглени нормални стойности следва да се използват за другите видове продукти, като по този начин се отрази действителният продуктов асортимент на производителя износител. Както беше посочено в съображение 10 по-горе, Комисията се съгласи да преразгледа изчисленията на нормалните стойности за тези други видове продукти, за да отчете действителния продуктов асортимент на тайландския производител и, независимо от действителния обем на продажбите за всеки вид продукт, беше изчислена нормалната стойност за малки, средни и големи МПХ. Комисията обаче отхвърли довода, че при липсата на надлежно обосновани причини, наред с това следва да се вземе предвид и претеглящ коефициент, основаващ се на продажбите на износителя за Съюза.

               (17)

               Освен това производителят износител изтъкна, че методът на Комисията за изчисление на нормалната стойност въз основа на дължината на механизмите за подвързване с халки е неточен и непълен и предложи нов метод за изчисление на средноаритметичните стойности, който да вземе предвид по-прецизно различните дължини на механизмите. Както беше посочено в съображение 16 по-горе, Комисията изчисли нормалната стойност за видове продукти, различни от тези, за които е установена специфична нормална стойност, и определи нормални стойности, които съответстват на малки, средни и големи МПХ. Беше установено, че изчислението на износителя е погрешно и ориентирано към резултата. Затова искането беше отхвърлено.

               (18)

               С изключение на посочените по-горе изменения и при липсата на други бележки, съдържанието на съображения 15—20 от регламента за временните мерки относно установяването на нормалната стойност се потвърждава окончателно.

         4.2.   Експортна цена и сравнение

               (19)

               Производителят износител посочи, че валутата, използвана за изчислението на транспортните разходи при определянето размера на дъмпинга, не е правилно избрана. Комисията прие това твърдение.

               (20)

               Поради отсъствието на други бележки, съдържанието на съображения 21—24 от регламента за временните мерки относно определянето на експортни цени и сравняването на експортните цени със съответната нормална стойност се потвърждава окончателно.

         4.3.   Дъмпингов марж

               (21)

               Производителят износител посочи, че при изчислението на дъмпинговия марж не е взета предвид специфичната нормална стойност за два вида продукти. Искането беше прието и бяха извършени съответните корекции.

               (22)

               Предвид посочените по-горе изменения в изчислението на нормалната стойност и сравнението, и след коригиране на гореспоменатата грешка в изчисленията, засягаща експортната цена, окончателно определеният размер на дъмпинга, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди налагането на мито, е следният:

                           Производител износител

                           Дъмпингов марж

                           Thai Stationery Industry Co. Ltd., Банкок, Тайланд

                           16,3 %

               (23)

               След като бе установено, че оказалият съдействие производител износител е осъществил целия износ на разглеждания продукт от Тайланд за Съюза, беше решено, че остатъчният дъмпингов марж следва да бъде фиксиран на нивото на дъмпинговия марж, установен за този оказал съдействие производител износител, а именно: 16,3 %.

         5.   ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА

               (24)

               С оглед на липсата на бележки относно определянето на „промишлеността на Съюза“ се потвърждават констатациите в съображения 28—32 от регламента за временните мерки.

         6.   ВРЕДА

   6.1.   Потребление в Съюза и внос от Тайланд

               (25)

               Тайландският производител и няколко вносители поставиха под въпрос тенденциите в потреблението в Съюза, установени в регламента за временните мерки. Те изтъкнаха по-специално, че потреблението е намаляло в по-голяма степен отколкото първоначално очакваното (с около 30 %). Те също поискаха разяснения относно следваната от Комисията методология при определянето на потреблението, тъй като МПХ са включени в позиция от митническата тарифа, включваща други продукти.

               (26)

               Следва да се посочи, че въпреки че тези заинтересовани страни са оспорили констатациите, свързани с потреблението, не са представени доказателства или конкретни стойности в подкрепа на техните доводи. Те не са посочили и каквато и да било грешка в методологията.

               (27)

               Що се отнася до методологията, следва да се припомни, както е посочено в съображение 33 от регламента за временните мерки, че потреблението беше определено въз основа на проверените стойности на продажбите, посочени от оказалите съдействие страни (двамата производители от Съюза и тайландския износител за периодите 2008 г.—РП) в отговорите им на въпросника, и въз основа на данните на Евростат за останалия внос. Като се има предвид, че МПХ от други източници са предмет на антидъмпингови мерки, вносът (от всички източници) се регистрира в подпозиции от базата данни на митническата тарифа (ТАРИК), които са до голяма степен специфични за разследвания продукт. Тези подпозиции бяха използвани, за да се гарантира, че ще бъде взет под внимание само вносът на разглеждания продукт, въпреки минималната актуализация на определението на продукта в настоящото разследване.

               (28)

               По-нататък, като се има предвид, че данните на Евростат са изразени в килограми, докато потреблението беше изчислено в бройки, един от вносителите поиска разяснения относно методологията, използвана при преобразуването от килограми в бройки. Поради това следва да се поясни, че беше използван коефициент на преобразуване 50 g/бройка, който съответства на използвания при предишни разследвания и се счита за разумен с оглед на информацията, предоставена от тайландския производител износител. Също следва да се добави, че ако Комисията беше използвала точно средното тегло на бройка, което следва от информацията, предоставена от тайландския производител износител, резултатите за вноса от Тайланд за целия период на разследването на вредата щяха да покажат по-рязко покачване от гледна точка както на общия обем (с 25 % в сравнение с установеното в регламента за временните мерки равнище от 19 %), така и на пазарните дялове (от 11,8 на 15,5 %, в сравнение с установеното в регламента за временните мерки покачване от 12,0 на 15,0 %).

               (29)

               Един от вносителите също посочи, че тайландският внос в действителност е намалял с 40 % по време на периода на разследване на вредата, но това се основаваше на стойността на вноса, а не на обема, за всички кодове на митническата тарифа, включително и за продукти, различни от разследваните. Този довод трябваше да бъде отхвърлен.

               (30)

               С оглед на посоченото по-горе се потвърждават констатациите в съображения 33—40 от регламента за временните мерки относно потреблението в Съюза (което е намаляло с повече от 15 % между 2008 г. и ПР) и относно вноса от Тайланд.

         6.2.   Икономическо състояние на промишлеността на Съюза

               (31)

               Един от вносителите изтъкна, че анализът на вредата е опорочен, тъй като лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза следва да се разглежда във връзка със състоянието на едно от свързаните с него дружества, за което се твърди, че има печалби в сферата на МПХ. В това отношение следва да се отбележи, че анализът на вредата трябва да се съсредоточи единствено върху продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на разглеждания продукт, произведен в Съюза. Тъй като, както е посочено в съображение 69 от регламента за временните мерки, разглежданото свързано дружество не е производител в Съюза и търгува предимно с продукти, които не произхождат от Съюза, то не следва да се вземе предвид за целите на анализа на вредата.

               (32)

               Без да се засяга посоченото по-горе, все пак следва да се подчертае, че вносителят не е предоставил информация, която да доказва, че гореспоменатото свързано дружество се намира в добро финансово състояние. Напротив, данните, събрани по време на разследването, сочат, че продажбите на МПХ и на това дружество са намалели значително през разследвания период.

               (33)

               С оглед на гореизложеното и тъй като не бяха представени други бележки относно анализа на вредата, се потвърждават съображения 41—57 от регламента за временните мерки и се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.

         7.   ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА

   7.1.   Въздействие на дъмпинговия внос

               (34)

               Макар че отделни заинтересовани страни оспориха предварителните констатации относно въздействието на други фактори (вж. по-долу), никоя от тях не оспори предварителното заключение, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил вреда на промишлеността на Съюза. Поради това изложеното в съображения 58—64 от регламента за временните мерки се потвърждава.

         7.2.   Въздействие на други фактори

               (35)

               Отделни заинтересовани страни оспориха предварителните констатации относно въздействието на други фактори и отбелязаха, че основната причина за вредата може да бъде свиването на търсенето, конкуренцията между производителите в Съюза, вносът от Индия или самопричиняване.

               (36)

               По отношение на свиването на търсенето е целесъобразно да се направи позоваване на съображения 25—30 по-горе, с които се потвърждава тенденцията при потреблението, установена в регламента за временните мерки. Поради това следва да се отхвърлят твърденията, че въздействието на свиването на търсенето е било подценено. Все пак следва да се припомни, че в съображение 67 от регламента за временните мерки се прави заключението, че намаляването на потреблението действително може да е допринесло за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, макар този резултат да е бил значително подсилен от въздействието на дъмпинговия внос. Въздействието на намаленото потребление обаче не е било в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда.

               (37)

               Тайландският износител от своя страна посочи, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена и от конкуренцията между производителите в Съюза. Това се дължи главно на факта, че конкретната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза съвпада с увеличаването на пазарния дял на другия производител от Съюза.

               (38)

               В това отношение, макар представените от тайландския износител изчисления да не са напълно правилни, е вярно, че цялостният пазарен дял на втория производител също се е повишил през периода на разследване на вредата. Следва обаче да се припомни, че както е посочено в съображение 30 от регламента за временните мерки, този производител внася значително количество МПХ от Тайланд. Интересно е да се отбележи, че годината, през която този производител е успял да увеличи своите продажби на произведени в Съюза продукти и своя пазарен дял, той също значително е увеличил и продажбите си на внесени от Тайланд МПХ. Всъщност той дори е станал значим вносител на тайландски МПХ, като е изкупил по-голямата част от тайландския износ през тази година. Поради това, макар вторият производител на Съюза действително да е успял да придобие известни пазарни дялове от промишлеността на Съюза, трудно може да се избегне заключението, че това дружество е успяло да постигне това, тъй като се е ползвало и от дъмпинговия внос на МПХ от Тайланд. Следва да се припомни, че този производител беше изключен от определението на промишлеността на Съюза поради значимостта на вносната му дейност в сравнение със собственото му производство.

               (39)

               Освен това, вече разгледаното в съображение 69 от регламента за временните мерки твърдение, че индийският внос също е причинил вреда на промишлеността на Съюза, бе потвърдено от заинтересованите страни. Това се основавало на факта, че Индия притежава дял от около 50 % от пазара на Съюза, т.е. тройно повече отколкото Тайланд, и че съответните средни цени са се понижили с 3 % между 2009 г. и РП, като са подбили цените в Съюза с 24 %. Също така беше подчертано, че значителна част от индийския внос е бил закупен от дружество, свързано с промишлеността на Съюза.

               (40)

               Все пак не бяха представени нови доводи в това отношение, а тези твърдения вече бяха разгледани в регламента за временните мерки. Въпреки че размерът на индийския внос в абсолютни стойности като цяло действително е по-висок от този от Тайланд, в регламента за временните мерки беше показано, че този внос се е развивал различно: докато тайландският внос като цяло се е увеличил през периода на разследване на вредата, както като абсолютна, така и като относителна стойност, индийският внос е намалял (с почти 10 %), а пазарните дялове също слабо са се понижили. Освен това индийското средно равнище на цените също е било по-високо от това на тайландската вносна цена. От друга страна, макар че дружество, свързано с промишлеността на Съюза, внася МПХ от Индия, разследването установи, че равнището на този внос значително се е понижило през годините, както е посочено по-горе в съображение 32.

               (41)

               Накрая, няколко заинтересовани страни също изтъкнаха, че жалбоподателят е загубил клиентите си, тъй като е започнал дейност на пазара надолу по веригата чрез своето дружество майка — Ring International Holding (RIH), и че продажбите на МПХ на свързани дружества следвало да се анализират внимателно, тъй като те не били извършвани в нормални условия на конкуренция. Тези твърдения обаче бяха отхвърлени, тъй като те не бяха доказани и разследването показа, че продажбите на свързани дружества са незначителни, сравнени с общия обем на продажбите.

         7.3.   Заключение относно причинно-следствената връзка

               (42)

               Въз основа на горепосоченото предварителните заключения, изложени в съображения 65—76 от регламента за временните мерки, се потвърждават. Макар че и други фактори освен вносът са оказали определено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, въз основа на анализ, при който точно бяха разграничени и отделени въздействията на всички известни фактори от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се стига до заключението, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.

         8.   ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА

               (43)

               Двама от петимата вносители, които оказаха съдействие по време на разследването, откликнаха на разгласяването на предварителните констатации като представиха писмени бележки. Един от тези вносители поиска той и още един вносител да бъдат изслушани. Комисията от своя страна реши да извърши посещение на място при единствения потребител, участвал в разследването.

               (44)

               Не бяха представени бележки във връзка със съображения 79—90 от регламента за временните мерки относно описанието на пазара и раздела, отнасящ се до интереса на промишлеността на Съюза.

         8.1.   Вносители и търговци

               (45)

               Първо, следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че налагането на мерки би могло да има значително отрицателно въздействие единствено върху положението на един вносител, който същевременно произвежда МПХ в Съюза. Този вносител не отговори на наложените временни мерки.

               (46)

               Друг вносител, който също поиска изслушване, председателствано от служителя по изслушването, постави под въпрос главно изчислението на дъмпинговия марж, анализа на вредата и изчислението на потреблението в Съюза. Той обаче не представи ново становище относно анализа на интереса на Съюза.

               (47)

               Трети вносител, представляващ 20 % от целия тайландски внос, поиска изслушване, по време на което беше обяснено, че противно на предоставената по-рано в хода на разследването информация, той не е преустановил всички свои дейности, свързани с МПХ, както беше посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, а ги е прехвърлил към друг клон. По време на изслушването този вносител обясни, че неговата дейност, свързана с МПХ, е само допълваща по отношение на основната му дейност, включваща други продукти, и че не изключва вероятността да продължи вноса на МПХ от Тайланд, дори да бъдат наложени мерки. Все пак поради режийните разходи за обширната му дистрибуторска мрежа, това ще зависи от размера на антидъмпинговото мито и от възможността да се увеличи цената за крайните потребители. От друга страна, този вносител не очаква да претърпи значителни отрицателни последици от евентуално спиране на дейността си, свързана с МПХ, като се има предвид минималната значимост на тази дейност в сравнение с цялостната му дейност.

         8.2.   Потребители

               (48)

               Както беше посочено в съображение 5 по-горе, предоставеният от единствения оказал съдействие потребител отговор на въпросника беше проверен при посещението на място при него след налагането на временните мерки. Този потребител купува от различни източници, включително от Съюза, Индия и Тайланд. Той също е внасял от Китай, но е сменил доставчика си поради налагането на антидъмпингови мита.

               (49)

               Тайландският внос представлява около 10 % от общия размер на закупените от него количества МПХ, като след налагането на временните мерки дружеството е решило да не внася тайландски продукти. Макар че до този момент мерките изглежда не са се отразили съществено върху икономическото му положение, това дружество все пак не одобрява ограничаването на източниците му на доставки, и по-специално факта, че занапред то няма да може винаги да разчита на доставки на МПХ в кратки срокове.

               (50)

               Заинтересованите страни отново изказаха вече разгледаното в регламента за временните мерки твърдение, че налагането на мерки би ограничило източниците на доставки на пазара на Съюза. Поради това е уместно да се припомни, че разследването действително показа, че пазарът на Съюза се характеризира с ограничен брой участници: има един производител в Индия, един в Тайланд, двама в Съюза и няколко в Китай. Целта на антидъмпинговите мерки е да се възстанови лоялната конкуренция на пазара на Съюза, а не да се попречи на вноса. Това действително може да има за резултат намаляване на обема на вноса, докато мерките компенсират нарушаването на търговията вследствие на този внос. Това обаче само по себе си не е достатъчна причина, за да се постави под въпрос налагането на мерки срещу дъмпинговия внос. Може дори да се твърди, че на пазара на Съюза следва да се гарантира лоялна конкуренция, за да се осигури продължителното съществуване на всички източници на доставки в дългосрочен план.

               (51)

               Очаква се, предвид размера на окончателното мито, който е по-нисък от размера на временното, все още да може да се извършва тайландски внос на пазара на Съюза, при все че разследването показа, че са налице и други, макар и ограничен брой, източници на доставки.

         8.3.   Заключение относно интереса на Съюза

               (52)

               С оглед на посоченото по-горе и при липсата на други бележки съображения 77—110 от регламента за временните мерки се потвърждават и се стига до заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма императивни причини да не бъдат наложени окончателни мерки срещу вноса на МПХ с произход от Тайланд.

         9.   ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ

   9.1.   Степен на отстраняване на вредата

               (53)

               При липсата на бележки относно степента на отстраняване на вредата, се потвърждават съображения 111—114 от регламента за временните мерки.

         9.2.   Окончателни мерки

               (54)

               По отношение на размера на митото, необходим за премахване на вредоносните последици от дъмпинга, беше предложено антидъмпинговото мито да се намали на 6 %, тъй като съгласно твърденията при индийския внос няма дъмпинг, а самият той превишава с 6 % тайландския внос. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито не е да се изравнят цените с тези на другите източници, а да се премахнат нарушаващите конкуренцията последици от вредоносния дъмпинг.

               (55)

               С оглед на заключенията, направени във връзка с дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито, което да се равнява на по-ниската от установените стойности за дъмпинговия марж и маржа на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай ставката на митото съответно следва да бъде на равнището на установения дъмпинг. Тя беше изчислена на 16,3 %, като беше понижена значително в сравнение с предварителния етап.

               (56)

               Въз основа на изложеното по-горе ставката на окончателното антидъмпингово мито за оказалия съдействие износител се определя на 16,3 %.

         10.   ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО

               (57)

               Предвид големия дъмпингов марж, който беше установен, и предвид степента на причинената вреда на промишлеността на Съюза, се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на окончателно наложеното с настоящия регламент мито. Тъй като окончателното мито е по-ниско от временното мито, обезпечените суми, които превишават окончателната ставка на антидъмпинговото мито, следва да бъдат освободени,

         ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
   Член 1
   1.   Налага се окончателно антидъмпингово мито върху определени механизми за подвързване с халки, които понастоящем са класирани в кодове по КН ex 8305 10 00 (кодове по ТАРИК 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 и 8305100036) и са с произход от Тайланд. За целите на настоящия регламент механизмите за подвързване с халки се състоят от поне два листа стоманена ламарина или тел с фиксирани за тях най-малко четири полухалки, изработени от стоманена тел, които са закрепени заедно с помощта на стоманен капак. Те могат да бъдат отворени или чрез разтваряне на полухалките, или посредством малък стоманен спусъков механизъм, закрепен за механизма за подвързване с халки.
   2.   Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо по отношение на нетната цена франко границите на Съюза преди облагане с мито на продуктите, описани в параграф 1, е 16,3 %.
   3.   Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
   Член 2
   Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 118/2011 временно антидъмпингово мито, се събират окончателно съгласно ставката на окончателно въведеното мито съгласно член 1 от настоящия регламент. Обезпечаващите суми, които превишават ставката на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
   Член 3
   Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

      Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
      Съставено в Брюксел на 5 август 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 51.

      (2)  ОВ L 37, 11.2.2011 г., стр. 2.