title: Директива 2000/35/ЕО на Европейския Парламент и на Съвета от 29 юни 2000 година относно борбата със забавяне на плащане по търговските сделки

text:
Важна правна забележка

|

32000L0035

Официален вестник n° L 200 , 08/08/2000 стр. 0035 - 0038 специално чешко издание глава 17 том 01 стр. 226  - 229 специално испанско издание глава 17 том 01 стр. 226  - 229 специално унгарско издание глава 17 том 01 стр. 226  - 229 специално литвийско издание глава 17 том 01 стр. 226  - 229 LV.ES глава 17 том 01 стр. 226  - 229 MT.ES глава 17 том 01 стр. 226  - 229 PL.ES глава 17 том 01 стр. 226  - 229 SK.ES глава 17 том 01 стр. 226  - 229 специално словенско издание глава 17 том 01 стр. 226  - 229

		20000629Директива 2000/35/ЕО на Европейския Парламент и на Съветаот 29 юни 2000 годинаотносно борбата със забавяне на плащане по търговските сделкиЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,като взеха предвид Договора за създаването на Европейската общност, и по-специално член 95 от него,като взеха предвид предложението на Комисията [1],като взеха предвид становището на Икономическия и социален комитет [2],като действат в съответствие с процедурата, посочена в член 251 от Договора [3] в светдината на съвместния текст, одобрен на 4 май 2000 г. от Помирителния комитет,като имат предвид, че:(1) Европейският парламент в своята резолюция за интегрираната програма в полза на малките и средните предприятия (МСП) и на занаятчийския отрасъл [4] настоява Комисията да представи предложения с оглед да се реши проблемът със забавата за плащане.(2) Комисията прие на 12 май 1995 г. препоръка за сроковете на плащане по търговските сделки [5].(3) Европейският парламент в своята резолюция по препоръката на Комисията за сроковете на плащане по търговските сделки [6] приканва Комисията да предвиди превръщането на нейната препоръка в предложение за директива на Съвета, което да се представи възможно най-скоро.(4) Икономическият и социален комитет на 29 май 1997 г. прие становище "Зелената книга на Комисията за обществените поръчки в Европейския съюз: размисъл за бъдещето" [7].(5) Комисията публикува на 4 юни 1997 г. план за действие в полза на единния пазар, подчертавайки, че забавата за плащане представлява все по-сериозно препятствие за успеха на единния пазар.(6) Комисията публикува на 17 юли 1997 г. доклад за забавите за плащане по търговските сделки [8], обобщаващ резултатите от оценката на ефектите от препоръката на Комисията от 12 май 1995 г.(7) Сериозно административно и финансово бреме тежи на предприятията, в частност на малките и средните, поради крайно дългите срокове на плащане и на забавата за плащане. Освен това, тези проблеми представляват една от основните причини за неплатежоспособност, заплашваща оцеляването на предприятията, и водят до загуба на много работни места.(8) В някои държави-членки договорните срокове за плащане се различават съществено от средните за Общността.(9) Съществуващите различия между държавите-членки по отношение на правилата и практиките за плащане представляват препятствие за нормалното функциониране на вътрешния пазар.(10) Ефектът от това е значително ограничаване на търговските сделки между държавите-членки. Това е в противоречие с член 14 от Договора, защото е желателно предприемачите да могат да търгуват своите продукти в целия вътрешен пазар при условия, които гарантират, че трансграничните сделки не представляват по-голям риск от продажбите вътре в държава-членка. Може да има опасения от изкривяване на конкуренцията, ако коренно различни разпоредби уреждат вътрешните операции, от една страна, и трансграничните, от друга страна.(11) Най-новите статистики показват, че в най-добрия случай, положението със забавата за плащане не се е подобрило в много държави-членки след приемането на препоръката от 12 май 1995 г.(12) Целта на борбата със забавата за плащане във вътрешния пазар не може да бъде постигната в достатъчна степен от отделно действащите държави-членки и може следователно да бъде по-добре постигната на общностно равнище. Настоящата директива не излиза извън това, което е необходимо за постигането на тази цел. Следователно, тя отговаря в своята цялост на изискванията, произтичащи от принципите на субсидиарност и пропорционалност, както са постановени в член 5 от Договора.(13) Следва да се ограничи обхватът на настоящата директива до плащанията, извършвани като възнаграждение по търговски сделки, и да не се уреждат сделките, извършвани с потребителите, нито лихвите във връзка с други видове плащания, например плащанията, извършвани по силата на законодателството за чековете и полиците, или плащанията, извършвани в рамките на обезщетения за щети, включително тези, извършвани от застрахователните компании.(14) Фактът, че свободните професии са обхванати от настоящата директива, не означава, че държавите-членки трябва да ги разглеждат като предприятия или търговци за цели, необхванати от същата.(15) Настоящата директива само определя понятието "изпълнимо право", без да урежда различните процедури за принудително изпълнение на такова право, нито да определя условията, при които принудителното изпълнение на това право може да бъде спряно или отменено.(16) Забавата за плащане представлява нарушение на договора, което е станало финансово привлекателно за длъжниците в повечето държави-членки поради ниските лихви за забава и/или бавната процедура на обжалване. Необходими са решителни промени, включително обезщетяване на кредиторите за понесените разходи, за да се обърне тази тенденция и да се направи така че последствията от нарушенията на сроковете на плащане да бъдат такива, че да обезсърчат тази практика.(17) Трябва да се предвиди разумно обезщетяване за разноските по събирането, без да се накърняват националните разпоредби, по силата на които национален съдия може да присъди на кредитора допълнителни обезщетения за вреди поради забавата по вина на длъжника, като съобразява също, че направените разноски може вече да са компенсирани от лихвите за забава за плащане.(18) Настоящата директива взема под внимание проблема за дългите договорни срокове за плащане и, в частност, съществуването на някои категории договори, за които по-дългите срокове, съчетани с ограничаване на свободата на договаряне, или по-високият лихвен процент могат да бъдат основателни.(19) Настоящата директива следва да забрани злоупотребата със свободата на договаряне във вреда на кредиторите. Когато договор служи главно да осигури на длъжника допълнителни ликвидни средства във вреда на кредитора или когато основното предприятие по договора налага на своите доставчици или подизпълнители условия на плащане, които не са основателни предвид условията, от които самият той се ползва, същите могат да се разглеждат като фактори, представляващи такава злоупотреба. Настоящата директива не засяга националните разпоредби за начините на сключване на договорите или уреждащи валидността на договорните клаузи, които са несправедливи по отношение на длъжника.(20) Последствията от забава за плащане могат да бъдат възпиращи, само ако се придружават от бързи и ефективни процедури за обжалване за кредитора. В съответствие с принципа за недискриминация, съдържащ се в член 12 от Договора, такива процедури трябва да са достъпни за всички кредитори, установени в Общността.(21) Желателно е да се гарантира, че кредиторите могат да се ползват от клауза за запазване на собственост на недискриминационна основа в цялата Общност, ако клаузата за запазване на собственост е валидна съгласно приложимите национални разпоредби по силата на международното частно право.(22) Настоящата директива трябва да урежда всички търговски сделки, независимо дали се извършват между частни или държавни предприятия или между предприятия и държавни органи предвид факта, че последните извършват значителен брой плащания към фирмите. Следователно, тя трябва също да урежда всички търговски сделки между основните предприятия по договора и техните доставчици и подизпълнители.(23) Член 5 от настоящата директива изисква процедурата за събиране на неоспорените вземания да приключва в кратък срок в съответствие с националното законодателство, но не изисква от държавите-членки да приемат особена процедура или да изменят съществуващите си правни процедури по специален начин,ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:Член 1Приложно полеНастоящата директива се прилага за всички плащания, извършвани като възнаграждение по търговски сделки.Член 2ОпределенияЗа целите на настоящата директива:1. "търговски сделки" е всяка сделка между предприятия или между предприятия и държавни органи, която води до доставката на стоки или предоставянето на услуги срещу възнаграждение;"държавни органи" са всеки договарящ орган или ведомство, както са определени от директивите за обществените поръчки (92/50/ЕИО [9], 93/36/ЕИО [10], 93/37/ЕИО [11] и 93/38/ЕИО [12];"предприятие" е всяка организация, участваща в упражняването на независима икономическа или професионална дейност, дори когато тази дейност се упражнява само от едно лице;2. "забава за плащане" е всяко превишаване на сроковете на плащане, договорни или законни;3. "запазване на собственост" е споразумението (договорно), съгласно което продавачът запазва собствеността върху вещите до пълното издължаване;4. "лихвен процент, прилаган от Европейската централна банка в нейните основни операции по рефинансиране" е лихвеният процент, прилаган в такива операции в случая на търгове при твърд процент. При евентуалността, когато основна операция по рефинансиране е била извършена съгласно тръжна процедура с променлив процент, този лихвен процент се отнася към пределния лихвен процент, получен на този търг. Това се отнася както за търговете с единен процент, така и за търговете с променлив лихвен процент;5. "изпълнително основание" е всяко решение, съдебно постановление, съдебно решение, определение или платежно нареждане, постановено от съд или друг компетентен орган, за незабавно или разсрочено плащане, което позволява на кредитора да събере своето вземане от длъжника чрез принудително изпълнение; това включва решенията, съдебните постановления, съдебните решения, определенията или платежните нареждания, които подлежат на предварително изпълнение и остават такива, дори ако длъжникът подаде жалба срещу тях.Член 3Лихва за забава за плащане1. Държавите-членки следят за това:а) лихвите по смисъла на буква г) да стават дължими от деня, следващ датата на плащане или изтичането на срока на плащане, определен в договора;б) ако датата или срокът на плащане не е определен в договора, лихви се дължат автоматично, без да е необходима покана:i) тридесет дни след датата на получаване от длъжника на фактурата или на равностойно искане за плащане; илиii) ако датата на получаване на фактурата или на равностойното искане за плащане е неизвестна, тридесет дни след датата на получаване на стоките или на предоставяне на услугите; илиiii) ако длъжникът получи фактурата или равностойното искане за плащане преди стоките или услугите, тридесет дни след получаването на стоките или предоставянето на услугите; илиiv) ако в закона или в договора е предвидена процедура за приемане или проверка, с която да се установява съответствието на стоките или услугите с договора, и ако длъжникът получи фактурата или равностойното искане за плащане преди или на датата на приемане или на проверка, тридесет дни след тази последна дата;в) кредиторът е в правото си да изисква лихви за забава, доколкото:i) той е изпълнил своите задължения по договор или по закон; иii) той не е получил дължимата сума в срок, освен ако длъжникът е отговорен за забавата;г) лихвеният процент за забава на плащане ("законен процент"), който длъжникът е длъжен да плати, представлява сбор от лихвения процент, използван от Европейската централна банка при последната ѝ основна операция по рефинансиране, извършена преди първия календарен ден на въпросното полугодие ("основен процент") и най-малко седем пункта ("марж"), освен ако друго не е предвидено в договора. За държава-членка, която не участва в третия етап на икономическия и валутен съюз, основният процент по-горе е равностойният основен процент, определен от нейната национална централна банка. В двата случая основният процент в сила в първия календарен ден на въпросното полугодие за централната банка се прилага през следващите шест месеца;д) извън случаите, когато длъжникът не е отговорен за забавата, кредиторът е в правото си да иска от длъжника разумно обезщетение за всички разноски по събиране, понесени вследствие забава за плащане от последния. Тези разноски за събиране спазват принципите на прозрачност и пропорционалност по отношение на въпросния дълг. Държавите-членки могат, при спазване на горепосочените принципи, да определят максимален размер на разноските по събиране за различни равнища на дълга.2. За някои категории договори, които трябва да бъдат определени от националното законодателство, държавите-членки могат да определят срока на дължимост на лихвите на най-много шестдесет дни, ако те възпрепятстват страните по договора да надхвърлят този срок, или ако те определят задължителен лихвен процент, който надхвърля значително законния процент.3. Държавите-членки предвиждат, че договор за датата на плащане или за последствията от забава на плащане, който не съответства на разпоредбите на параграф 1, букви б), в) и г) и на параграф 2, не се прилага или може да е основание за иск за обезщетение за вреди, когато предвид всички обстоятелства по случая, включително добрата търговска практика и обичаи и естеството на продуктите, той представлява явна злоупотреба по отношение на кредитора. Когато се определя дали един договор представлява явна злоупотреба по отношение на кредитора, се взема предвид, наред с другото, дали длъжникът има някаква обективна причина да се отклонява от разпоредбите на параграф 1, букви б), в) и г) и параграф 2. Ако се установи, че един такъв договор е явна злоупотреба, се прилагат разпоредбите на закона, освен ако националните съдилища не определят други условия, които да са справедливи.4. Държавите-членки следят за това, в интерес на кредиторите и конкурентите да съществуват подходящи и ефективни средства за прекратяване използването на условия, които са явно несправедливи по смисъла на параграф 3.5. Измежду посочените в параграф 4 средства фигурират разпоредби, които позволяват на организациите, имащи или официално признати като имащи законен интерес да представляват малките и средните предприятия, да сезират, съгласно съответното национално законодателство, съдилищата или компетентните административни органи, с мотива, че договорните разпоредби, замислени за общо ползване, са явно несправедливи по смисъла на параграф 3, така че те да могат да прилагат подходящи и ефективни средства, за да се прекрати използването на такива условия.Член 4Запазване на собственост1. Държавите-членки предвиждат в съответствие с националните разпоредби, приложими по силата на международното частно право, че продавачът може да запази собствеността върху вещите до цялостно плащане, когато между продавача и купувача е била изрично договорена клауза за запазване на собствеността преди доставката на вещите.2. Държавите-членки могат да приемат или запазват разпоредби за задатъците, внесени от длъжника.Член 5Процедури за събиране на неоспорените вземания1. Държавите-членки следят за това изпълнително основание независимо от размера на дълга, да може да бъде получено нормално деветдесет календарни дни, след като кредиторът е подал жалба или в съда или пред друг компетентен орган, когато не се оспорват дългът или процедурни въпроси. Държавите-членки изпълняват това задължение съгласно съответните им законови, подзаконови и административни разпоредби.2. Съответните национални законови, подзаконови и административни разпоредби се прилагат при същите условия за всички кредитори, които са установени в Европейската общност.3. Сроковете по-долу не вземат предвид при изчисляването на срока от деветдесет календарни дни, споменат в параграф 1:а) сроковете, необходими за съобщаване и призоваване;б) всяко забавяне, причинено от кредитора, като необходимите срокове за нанасяне на поправки в жалбите и молбите.4. Разпоредбите на настоящия член не накърняват също разпоредбите на Конвенцията от Брюксел за юрисдикцията и изпълнението на решения по граждански и търговски дела [13].Член 6Транспониране1. Държавите-членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, най-късно до 8 август 2002 г. Те незабавно информират Комисията за това.Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, последните съдържат позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се приемат от държавите-членки.2. Държавите-членки могат да запазят или да приемат по-благоприятни за кредиторите разпоредби от необходимите за спазване на настоящата директива.3. При транспонирането на настоящата директива държавите-членки могат да изключат:а) вземанията, които са предмет на започнала процедура по несъстоятелност на длъжника;б) договорите, които са сключени преди 8 август 2002 г.; ив) исканията за лихви с размер под пет еуро.4. Държавите-членки съобщават на Комисията текстовете на основните разпоредби от националното си законодателство, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива.5. Две години след 8 август 2002 г. Комисията преразглежда, наред с другото, законната лихва, договорните срокове за плащане и забавите за плащане, за да оцени ефекта върху търговските сделки и ефектите на правната уредба в практиката. Резултатите от този преглед и от другите прегледи, към които ще се пристъпи, се съобщават на Европейския парламент и на Съвета, придружени при необходимост от предложения, насочени към усъвършенстване на настоящата директива.Член 7Влизане в силаНастоящата директива влиза в сила от деня на публикуването ѝ в Официален вестник на Европейските общности.Член 8АдресатиАдресати на настоящата директива са държавите-членки.Съставено в Люксембург на 29 юни 2000 година.За Европейския парламентПредседателN. FontaineЗа СъветаПредседателM. Marques Da Costa[1] ОВ С 168, 3.6.1998 г., стр. 13, и ОВ С 374, 3.12.1998 г., стр. 4.[2] ОВ С 407, 28.12.1998 г., стр. 50.[3] Становище на Европейския парламент от 17 септември 1998 г. (ОВ С 313,12.10.1998 г., стр. 142), Обща позиция на Съвета от 29 юли 1999 г. (ОВ С 284, 6.10.1999 г. стр. 1) и Решение на Европейския парламент от 16 декември 1999 г. (все още непубликувано в Официален вестник). Решение на Европейския парламент от 15 юни 2000 г. и Решение на Съвета от 18 май 2000 г.[4] ОВ С 323, 21.11.1994 г., стр. 19.[5] ОВ С 127, 10.6.1995 г., стр. 19.[6] ОВ С 211, 22.7.1996 г., стр. 43.[7] ОВ С 287, 22.9.1997 г., стр. 92.[8] ОВ С 216, 17.7.1997 г., стр. 10.[9] ОВ L 209, 24.7.1992 г., стр. 1.[10] ОВ L 199, 9.8.1993 г., стр. 1.[11] ОВ L 199, 9.8.1993 г., стр. 54.[12] ОВ L 199, 9.8.1993 г., стр. 84.[13] ОВ С 27, 26.1.1998 г., стр. 3 (консолидирана версия).--------------------------------------------------


title: Директива 2003/69/ЕО на Комисията от 11 юли 2003 година за изменение на приложението към Директива 90/642/ЕИО на Съвета относно определянето на максимални количества на остатъци от хлормекват, ламбда-цихалотрин, крезоксим-метил, азоксистробин и от определени дитиокарбаматиТекст от значение за ЕИП.

text:
               03/ 48

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               81

         32003L0069

               L 175/37

               ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

      ДИРЕКТИВА 2003/69/ЕО НА КОМИСИЯТА

   от 11 юли 2003 година
   за изменение на приложението към Директива 90/642/ЕИО на Съвета относно определянето на максимални количества на остатъци от хлормекват, ламбда-цихалотрин, крезоксим-метил, азоксистробин и от определени дитиокарбамати
   (текст от значение за ЕИП)
   КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Директива 90/642/ЕИО на Съвета от 27 ноември 1990 г. относно определянето на максимални количества на остатъци от пестициди във и върху някои продукти от растителен произход, включително плодове и зеленчуци (1), последно изменена с Регламент (ЕО) № 806/2003 на Съвета (2), и по-специално член 7 от нея,
   като има предвид, че:

               (1)

               За продуктите от растителен произход, включително плодове и зеленчуци, максимално допустимите стойности на остатъчни вещества отразяват употребата на минимални количества пестициди, необходими за осигуряване на ефикасна защита на растенията, прилагани по такъв начин, че количеството остатъчни вещества да бъде възможно най-ниско и приемливо от токсикологична гледна точка, като има предвид, по-специално, опазването на околната среда и допустимата дневна доза, приемана от потребителите. Максимално допустимите граници на остатъчни вещества (МДГОВ) в Общността представляват горната граница на количествата от такива остатъчни вещества, които могат да се открият в продуктите, когато производителите са спазили добрата земеделска практика.

               (2)

               Максимално допустимите граници на остатъчните вещества от пестициди непрекъснато се преразглеждат и се изменят, така че да се вземе под внимание новата информация и данни. Максимално допустимите граници на остатъчните вещества се фиксират на най-ниското ниво на аналитично определяне, когато разрешението за употреба на продукти за растителна защита не показват откриваеми нива на пестицидни остатъци във и върху хранителните продукти, или когато не е разрешена употреба, или когато разрешената от държавите-членки употреба не е била подкрепена с необходимите данни или още, когато употребите в трети страни, водещи до наличието на остатъчни вещества във и върху храните, които могат да бъдат пуснати в обращение на пазара на Общността, не са били подкрепени от необходимите данни.

               (3)

               В случай на хлормекват, държавите-членки и заинтересованите страни са уведомили Комисията, че замърсяването на крушите, което се дължи на основните нива на хлормекват в околната среда, които са следствие от предишното използване, продължават да бъдат значителни. Данните от наблюденията показват, че разграждането на отпадъците е толкова бавно, че поради тази причина е необходимо временните максимално допустими количества за остатъчни вещества, предвидени в Директива 90/642/ЕИО да продължат да бъдат прилагани за още три години.

               (4)

               За веществата ламбда-цихалотрин, крезоксим-метил, азоксистробин и манкозеб, бяха предоставени на докладващите държави-членки заявления за нова употреба или за смяна на употребата. Оценката на тези употреби позволи да се достигне до заключението, че последните не биха могли да доведат до неприемлива експозиция на потребителите.

               (5)

               По отношение на манкозеб, сегашните методи на рутинен анализ не позволяват неговото различаване от останалите дитиокарбамати (манеб, манкозеб, метирам, пропинеб и зинеб (сума, изразена като СS2), така че определението за остатъчни вещества обхваща цялата група на дитиокарбаматите.

               (6)

               Комисията заключи, че е благоразумно да бъдат изменени някои МДГОВ с оглед на възможните рискове за потребителите. Важно е държавите-членки да приемат допълнителни мерки за управление на допълнителните рискове, за да бъдат ефикасно защитени потребителите.

               (7)

               Експозицията на потребителите през целия им живот или през кратък период на всеки един от посочените в настоящата директива пестициди, посредством храните, е преразгледана и изчислена в съответствие с действащите процедури и практики в Общността, като се отчитат насоките, публикувани от Световната здравна организация (3). Изчислено е, че определените в настоящата директива МДГОВ няма да доведат до неприемлива експозиция на потребителите.

               (8)

               Когато това е оправдано, острата експозиция на потребителите на тези пестициди посредством всеки от хранителните продукти, които могат да съдържат остатъчни вещества е била преразгледана и оценена в съответствие с процедурите и практиките на Общността, като се отчитат насоките, публикувани от Световната здравна организация. Направено е заключение, че наличието на пестицидни остатъци, равни или по-ниски от МДГОВ, предложени в настоящата директива няма да причинят остро токсично въздействие.

               (9)

               Посредством Световната търговска организация търговските партньори на Общността са били консултирани относно предлаганите в настоящата директива МДГОВ и тяхното мнение относно тези нива е взето под внимание.

               (10)

               Становището на Научния комитет по растенията е било взето под внимание, и по-специално неговият съвет и препоръки относно методологията, която да се следва за защитата на потребителите на обработвани с пестициди селскостопански продукти.

               (11)

               Приложението към Директива 90/642/ЕИО следва да бъде съответно изменено.

               (12)

               Мерките, предвидени в настоящата директива, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
   Член 1
   Приложение II към Директива 90/642/ЕИО се изменя, както следва:

               1.

               Във вписването относно веществото крезоксим-метил върху ягодите „0,2 (р) mg/kg“ се заменя с „0,1 (р) mg/kg“.

               2.

               Във вписването относно дитиокарбаматите: „Манеб, манкозеб, метиран, пропинеб и зинеб (сума, изразена като СS2)“, върху репичките, „0,2 (р) mg/kg“ се заменя с „0,2 mg/kg“, върху пресния лук „0,05* mg/kg“ се заменя с „1 mg/kg“.

               3.

               Във вписването относно хлормекват върху крушите, бележката под линия (у) се заменя със следния текст:

                           „у)

                           Временните МДГОВ от 0,3 mg/kg се прилагат до 31 юли 2006 г.“.

               4.

               Вписванията относно веществата азоксистробин и ламбда-цихалотрин се заменят с вписванията, дадени в приложението към настоящата директива.

         Член 2
   Държавите-членки приемат и публикуват преди 31 юли 2003 г. разпоредбите, необходими за да се съобразят с настоящата директива. Те незабавно информират Комисията за това.
   Те прилагат тези разпоредби, считано от 1 август 2003 г.
   Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки.
   Член 3
   Настоящата директива влиза в сила на седмия ден от датата на публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.

   Член 4
   Адресати на настоящата директива са държавите-членки.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2003 година.

            За Комисията

         David BYRNE

            Член на Комисията

      (1)  ОВ L 350, 14.12.1990 г., стр. 71.

      (2)  ОВ L 122, 16.5.2003 г., стр. 1.

      (3)  Насоки за прогнозно изчисляване на дневния прием на пестицидни остатъци (актуализирано) световната система за непрекъснато наблюдение на околната среда/хранителна програма (GEMS/Food programme) съвместно с Комитета на Кодекса за остатъчните вещества от пестициди и публикувано от Световната здравна организация, 1997 г. (WHO/FSF/FOS/97.7).
   ПРИЛОЖЕНИЕ

                  „Групи и примери за отделни продукти, за които се прилагат МДГОВ

                  Остатъци от пестициди максимално допустими стойности на остатъчни вещества (mg/kg)

                  Азоксисторбин

                  Ламбдацихалотрин

            1.   Плодове, пресни, сушени или сурови, съхранени чрез замразяване, без съдържание на добавена захар; ядки

                              i)

                              ЦИТРУСОВИ ПЛОДОВЕ

                  1

                  грейпфрути

                  0,1

                  лимони

                  0,2

                  сладки лимони

                  0,2

                  мандарини (включително клементини и други хибриди)

                  0,2

                  портокали

                  0,1

                  помело

                  0,1

                  други

                  0,02 (1)

                              ii)

                              ЯДКИ ОТ ДЪРВО (с или без черупки)

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)

                  бадеми

                  бразилски орехи

                  кашу

                  кестени

                  кокосови орехи

                  лешници

                  кунслендски орехи

                  северноамерикански орехи (Pecans) пекани

                  кедрови ядки

                  шам-фъстък

                  обикновени орехи

                  други

                              iii)

                              ПЛОДОВЕ СЪС СЕМКИ

                  0,05 (1)

                  0,1

                  ябълки

                  круши

                  дюли

                  други

                              iv)

                              КОСТИЛКОВИ ПЛОДОВЕ

                  0,05 (1)

                  кайсии

                  0,2

                  череши

                  праскови (включително нектарини и други хибриди)

                  0,2

                  сливи

                  други

                  0,1

            v)   МЕСЕСТИ И ДРЕБНИ ПЛОДОВЕ

                              а)

                              трапезно грозде и винено грозде

                  2

                  0,2

                  трапезно грозде

                  винено грозде

                              б)

                              ягоди (различни от горските ягоди)

                  2

                  0,5

                              в)

                              къпини (различни от диворастящите)

                  0,02 (1)

                  къпини

                  3

                  вид едри къпини

                  кръстоска между малина и къпина

                  малини

                  3

                  други

                  0,05 (1)

                              г)

                              други дребни и месести плодове (различни от диворастящите)

                  0,05 (1)

                  боровинки

                  червени боровинки

                  френско грозде (бяло, червено или черно, касис)

                  0,1

                  цариградско грозде

                  0,1

                  други

                  0,02 (1)

                              д)

                              ягодоплодни и диворастящи плодове

                  0,05 (1)

                  0,2

                              vi)

                              РАЗНИ

                  0,02 (1)

                  авокадо

                  банани

                  2

                  фурми

                  смокини

                  киви

                  кумкуати

                  литчи

                  манго

                  маслини

                  пасифлора

                  ананас

                  нар

                  други

                  0,05 (1)

            2.   Зеленчуци, пресни или сурови, замразени или сушени

            i)   КОРЕНОПЛОДНИ И ЛУКОВИ ЗЕЛЕНЧУЦИ

                  червено цвекло

                  моркови

                  0,2

                  целина с едри глави

                  0,3

                  0,1

                  хрян

                  0,2

                  земна ябълка

                  пащърнак

                  0,2

                  магданоз с едри корени

                  0,2

                  репички

                  0,1

                  козя брада

                  0,2

                  сладки картофи

                  шведска ряпа

                  ряпа

                  тропически картоф (ямс)

                  други

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)

            ii)   ЛУКОВИ ЗЕЛЕНЧУЦИ

                  чесън

                  лук

                  шалот

                  пресен лук

                  2

                  0,05

                  други

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)

            iii)   ПЛОДОНОСНИ ЗЕЛЕНЧУЦИ

            а)   Семейство картофови

                  домати

                  2

                  0,1

                  пиперки

                  2

                  0,1

                  патладжани

                  2

                  0,5

                  други

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)

                              б)

                              Семейство тиквови с ядлива обвивка

                  1

                  0,1

                  краставици

                  корнишони

                  тиквички

                  други

                              в)

                              Семейство тиквови с неядлива обвивка

                  0,5

                  0,05

                  пъпеши

                  тикви

                  дини

                  други

                              г)

                              Сладка царевица

                  0,05 (1)

                  0,05

            iv)   ЛИСТНИ ЗЕЛЕНЧУЦИ БЕЗ ЗЕЛЕ

                              а)

                              брасика

                  0,1

                  броколи

                  карфиол

                  0,5

                  други

                  0,05 (1)

            б)   главесто зеле

                  брюкселско зеле

                  0,05

                  главесто зеле

                  0,3

                  0,2

                  други

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)

                              в)

                              зеле (цветно зеле)

                  0,05 (1)

                  1

                  китайско зеле

                  къдраво зеле

                  други

                              г)

                              алабаш

                  0,2

                  0,02 (1)

            v)   ЛИСТНИ ЗЕЛЕНЧУЦИ И СВЕЖИ БИЛКИ

                              а)

                              марули и подобни

                  3

                  1

                  кресон

                  къдрава маруля

                  маруля

                  компасна салата

                  други

                              б)

                              спанак и подобни

                  0,05 (1)

                  спанак

                  0,5

                  листа на цвекло (кардон)

                  други

                  0,02 (1)

                              в)

                              воден кресон

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)

                              г)

                              ендивия

                  0,2

                  0,02 (1)

                              д)

                              билки

                  3

                  1

                  кервел

                  планински лук

                  магданоз

                  листа керевиз

                  други

            vi)   БОБОВИ РАСТЕНИЯ (пресни)

                  фасул (с чушки)

                  1

                  0,2

                  фасул (без чушки)

                  0,2

                  0,02 (1)

                  грах (с чушки)

                  0,5

                  0,2

                  грах (без чушки)

                  0,2

                  0,2

                  други

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)

            vii)   СТЕБЛЕНИ ЗЕЛЕНЧУЦИ (пресни)

                  аспержи

                  кардон

                  целина

                  5

                  0,3

                  копър

                  артишок (ангинар)

                  1

                  праз

                  0,1

                  0,3

                  ревен

                  други

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)

                              viii)

                              ГЪБИ

                  0,05 (1)

                              а)

                              култивирани гъби

                  0,02 (1)

                              б)

                              диворастящи гъби

                  0,5

                              3.

                              Сушени бобови култури

                  0,1

                  0,02 (1)

                  фасул

                  леща

                  грах

                  други

                              4.

                              Маслодайни семена

                  0,02 (1)

                  семена от лен

                  фъстъци

                  семена от мак

                  семена от сусам

                  семена от слънчоглед

                  семена от рапица

                  0,5

                  соеви зърна

                  0,5

                  семена от синап

                  семена от памук

                  други

                  0,05 (1)

                              5.

                              Картофи

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)

                  ранни картофи

                  картофени изделия

                              6.

                                 Чай (листа и стебла, сушени, ферментирали или други, от Camellia sinensis)

                  0,1

                  1

                              7.

                                 Хмел (сушен), включително шишарки от хмел и неконцентриран прах от хмел

                  20

                  10

      (1)  Показва по-ниско ниво на аналитично определяне“


title: Директива 2006/82/ЕО на Комисията от 23 октомври 2006 година за адаптиране на Директива 91/321/ЕИО относно храните за кърмачета и преходните храни и Директива 1999/21/ЕО относно диетичните храни за специални медицински цели поради присъединяването на България и Румъния

text:
Важна правна забележка

|

32006L0082

Официален вестник n° L 362 , 20/12/2006 стр. 0094 - 0096

		Директива 2006/82/ЕО на Комисиятаот 23 октомври 2006 годиназа адаптиране на Директива 91/321/ЕИО относно храните за кърмачета и преходните храни и Директива 1999/21/ЕО относно диетичните храни за специални медицински цели поради присъединяването на България и РумънияКОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,като взе предвид Договора за присъединяването на България и Румъния, и по-специално, член 4, параграф 3 от него,като взе предвид Акта за присъединяването на България и Румъния, и по-специално, член 56 от него,като има предвид, че:(1) В съответствие с член 56 от Акта за присъединяване, съгласно който актовете, които остават валидни след 1 януари 2007 г., се налага да бъдат адаптирани във връзка с присъединяването и необходимите адаптации не са предвидени в Акта на присъединяване или в неговите приложения, Комисията приема необходимите адаптации във всички случаи, в които тя е приела оригиналния акт.(2) Заключителният акт на Конференцията, която подготви окончателния текст на Договора за присъединяване, посочва, че висшите договарящи се страни са достигнали до политическо споразумение относно поредица от адаптации на актове, приети от институциите, необходими поради присъединяването и приканва Съвета и Комисията да приемат тези адаптации преди присъединяването, в тяхната пълнота и последна редакция, когато това е необходимо, за да бъде взето предвид развитието на законодателството на Съюза.(3) Директива 91/321/ЕИО на Комисията от 14 май 1991 г. относно храните за кърмачета и преходните храни [1] и Директива 1999/21/ЕО на Комисията от 25 март 1999 г. относно диетичните храни за специални медицински цели [2], следва да бъдат изменени съответно,ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:Член 1Директиви 91/321/ЕИО и 1999/21/ЕО се изменят, както е определено в приложението.Член 21. Държавите-членки приемат и публикуват законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, най-късно до датата на присъединяването на България и Румъния към Европейския съюз. Държавите-членки съобщават на Комисията текста на тези разпоредби, както и таблица на съответствието между тези разпоредби и настоящата директива.Те прилагат тези разпоредби от датата на присъединяването на България и Румъния към Европейския съюз.Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки.2. Държавите-членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното законодателство, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива.Член 3Настоящата директива влиза в сила, при условие че Договорът за присъединяване на България и Румъния влезе в сила, и на датата на неговото влизане в сила.Член 4Адресати на настоящата директива са държавите-членки.Съставено в Брюксел на 23 октомври 2006 година.За КомисиятаOlli RehnЧлен на Комисията[1] ОВ L 175, 4.7.1991 г., стр. 35.[2] ОВ L 91, 7.4.1999 г., стр. 29.--------------------------------------------------ПРИЛОЖЕНИЕСВОБОДНО ДВИЖЕНИЕ НА СТОКИХРАНИ1. 31991 L 0321: Директива 91/321/ЕИО на Комисията от 14 май 1991 г. относно храните за кърмачета и преходните храни (ОВ L 175, 4.7.1991 г., стр. 35), изменена със:- 11994 N: Акт относно условията за присъединяване и промените в Договорите — Присъединяване на Република Австрия, Република Финландия и Кралство Швеция (ОВ С 241, 29.8.1994 г., стр. 21),- 31996 L 0004: Директива 96/4/ЕО на Комисията от 16 февруари 1996 г. (ОВ L 49, 28.2.1996 г., стр. 12),- 31999 L 0050: Директива 1999/50/ЕО на Комисията от 25 май 1999 г. (ОВ L 139, 2.6.1999 г., стр. 29),- 12003 Т: Акт относно условията за присъединяване и промените в Договорите — Присъединяване на Чешката република, Република Естония, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Република Унгария, Република Малта, Република Полша, Република Словения и Словашката република (ОВ L 236, 23.9.2003 г., стр. 33),- 32003 L 0014: Директива 2003/14/ЕО на Комисията от 10 февруари 2003 г. (ОВ L 41, 14.2.2003 г., стр. 37).а) В член 7, параграф 1 се добавя следният текст след думите "počiatočná dojčenská výživa" и "následná dojčenská výživa":- "— на български език:"храни за кърмачета" и "преходни храни",- — на румънски език:"preparate pentru sugari" и "pentru copii de vârstă mică"."б) В член 7, параграф 1 се добавя следният текст след думите "počiatočná dojčenská mliečna výživa" и "následná dojčenská mliečna výživa":- "— на български език:"млека за кърмачета" и "преходни млека",- — на румънски език:"lapte pentru sugari" и "pentru copii de vârstă mică""2. 31999 L 0021: Директива 1999/21/ЕО на Комисията от 25 март 1999 г. относно диетични храни за специални медицински цели (ОВ L 91, 7.4.1999 г., стр. 29), изменена със:- 12003 Т: Акт относно условията за присъединяване и промените в Договорите — Присъединяване на Чешката република, Република Естония, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Република Унгария, Република Малта, Република Полша, Република Словения и Словашката република (ОВ L 236, 23.9.2003 г., стр. 33).В член 4, параграф 1 списъкът, който започва с "на испански език" и завършва с "medicinska ändamål", се заменя със следния списък:- "— на български език:"Диетични храни за специални медицински цели"- — на испански език:"Alimento dietético para usos médicos especiales"- — на чешки език:"Dietní potravina určená pro zvláštní lékařské účely"- — на датски език:"Levnedsmiddel/Levnedsmidler til særlige medicinske formål"- — на немски език:"Diätetisches/Diätetische Lebensmittel für besondere medizinische Zwecke (Bilanzierte Diäten)"- — на естонски език:"Toit meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks"- — на гръцки език:"Διαιτητικά τρόφιμα για ειδικούς ιατρικούς σκοπούς"- — на английски език:"Food(s) for special medical purposes"- — на френски език:"Aliment(s) diététique(s) destiné(s) à des fins médicales spéciales"- — на италиански език:"Alimento dietetico destinato a fini medici speciali"- — на латвийски език:"Diētiskā pārtika cilvēkiem ar veselības traucējumiem"- — на литовски език:"Specialios medicininės paskirties maisto produktai"- — на унгарски език:"Speciális – gyógyászati célra szánt – tápszer"- — на малтийски език:"Ikel dijetetiku għal skopijiet mediċi speċifiċi"- — на нидерландски език:"Dieetvoeding voor medisch gebruik"- — на полски език:"Dietetyczne środki spożywcze specjalnego przeznaczenia medycznego"- — на португалски език:"Produto dietético de uso clínico"- — на румънски език:"Alimente dietetice pentru scopuri medicale speciale"- — на словашки език:"dietetická potravina na osobitné lekárske účely"- — на словенски език:"Dietno (dietetično) živilo za posebne zdravstvene namene"- — на фински език:"Kliininen ravintovalmiste/kliinisiä ravintovalmisteita"- — на шведски език:"Livsmedel för speciella medicinska ändamål"".--------------------------------------------------