Regeringen Löfven I

alt= Jämställdhetsminister Åsa Regnér.|miniatyr|Jämställdhetsminister Åsa Regnér.
Regeringen kallade sig själv för "världens första feministiska regering". Av antal statsråd är hälften män och hälften kvinnor. Statsminister Stefan Löfven blev i januari 2015 utsedd till världsledare för kampanjen "He for she" som syftade till att öka jämställdheten mellan män och kvinnor. Den 23 mars 2015 tog Sverige emot ett pris i Addis Abeba för sitt politiska arbete med jämställdhet.

initiativ till ett utvecklingsarbete i Regeringskansliet i syfte till metodutveckling och genomförande av jämställdhetsanalyser som har varit del av beslutsunderlaget för flera av de reformer som presenteras i budgetpropositionen.

Den 10 december 2015 fattade regeringen beslut om att Tillväxtverket skulle utveckla arbetet för jämställd regional tillväxt bland annat genom samordning, stöd och lärande riktat till Sveriges regioner.

Den 17 februari 2016 lämnade regeringen över ett förslag till lagrådet som innebar att lönekartläggningar skulle göras varje år i stället för var tredje.

Den 8 mars meddelade jämställdhetsminister Åsa Regnér att regeringen kommer att genomföra åtgärder för att utbilda nyanlända unga i jämställdhetsfrågor.

Den 21 mars 2016 meddelade regeringen att man ville göra Barnkonventionen till svensk lag. I mars 2016 lämnade Barnrättighetsutredningen sitt betänkande till regeringen i frågan.

I en debattartikel i DN den 4 maj 2016 meddelade jämställdhetsminister Åsa Regnér och utrikesminister Margot Wallström att regeringen skulle inrätta en ambassadör mot människohandel. Syftet var bland annat att motverka mot exploatering av kvinnor, barn och av fattiga människor i världen

Innehållet publicerades under perioden 3 oktober 2014 till den 20 januari 2019
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 10 september 2019 var hon utrikesminister.
Mellan den 3 oktober 2014 och den 8 mars 2018 var hon barn-, äldre- och jämställdhetsminister.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 10 september 2019 var hon utrikesminister.
Mellan den 3 oktober 2014 och den 8 mars 2018 var hon barn-, äldre- och jämställdhetsminister.
"Ny ambassadör ska arbeta mot människohandel"
Publicerad
Debattartikel, DN Debatt, 4 maj 2016
Sverige trappar upp insatserna mot exploatering av kvinnor, barn och av fattiga människor i världen. Vi inrättar, som världens första feministiska regering, en ambassadör mot människohandel. Tjänsten kan bli ett viktigt instrument i det internationella samarbetet, skriver jämställdhetsminister Åsa Regnér och utrikesminister Margot Wallström.
Att handla med människor är en av de allvarligaste formerna av organiserad brottslighet och en modern form av slaveri. Frågan är ett brott mot mänskliga rättigheter och har ett mycket starkt jämställdhets- och barnrättsperspektiv. Därför inrättar vi nu, som världens första feministiska regering, en ambassadör för arbetet mot människohandel.
Det finns uppskattningar om att drygt 2 miljoner människor varje år hamnar i slaveri. Nästan fyra femtedelar av offren – mest kvinnor och minderåriga flickor – säljs till sexindustrin. Människohandel drabbar inte enbart enskilda personer, utan påverkar själva strukturen i det demokratiska samhället genom att frånta individer deras integritet och människovärde. Det är ett resultat av fattigdom och korruption men också av bristande jämställdhet. I många delar av världen har kvinnor och barn en mycket utsatt situation.
Människohandelsbrottet är en kedjebrottslighet som består av många olika led. Det handlar om rekrytering och transport av offer, prostitution, organhandel eller exploatering på arbetsmarknaden. Denna brottsliga verksamhet är oftast gränsöverskridande och innebär grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna.
Regeringen vill att Sverige ska vara en stark röst i världen för jämställdhet och mänskliga rättigheter. Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, barns rättigheter ska stärkas. Detta innebär bland annat att kvinnors och flickors särskilda utsatthet för människohandel ska bekämpas med bästa möjliga insatser. Sveriges arbete ska bidra till att nå målen i Agenda 2030 om jämställdhet och barns rättigheter. Brottens gränsöverskridande karaktär kräver också ett effektivt internationellt samarbete och ökad samordning vid sidan av nationella åtgärder.
Därför inrättar regeringen en tjänst som Sveriges ambassadör för arbetet mot människohandel. Det är en viktig politisk signal till världssamfundet att Sverige trappar upp sina insatser mot människohandel, mot exploatering av kvinnor och barn och av fattiga och desperata människor runt om i världen. Pågående krig och konflikter, och den migration som följer av det, har förvärrat situationen för många kvinnor och flickor som löper risk att utnyttjas och fara illa.
Ambassadören ska förstärka Sveriges internationella profil som en framstående försvarare av de mänskliga rättigheterna. Samtidigt kan tjänsten bli ett viktigt instrument för konkreta insatser för att höja effektiviteten för de internationella ansträngningarna och samarbetet. Sverige ska också genom ambassadörens arbete bidra till att jämställdhetsperspektivet blir särskilt uppmärksammat inom de internationella insatserna mot människohandel. Sverige har mycket att bidra med och kan som nation stå som gott exempel med exempelvis den svenska sexköpslagen.
Ambassadören ska bidra till dialogen mellan olika regeringar, mellan nationella myndigheter och internationella organisationer runt frågor som fokuserar på prevention av och skydd mot människohandel samt lagföring av gärningsmän. Tjänsten ska bidra till en ökad kunskap och kvalitet i arbetet hos berörda svenska myndigheter.
Sveriges ambassadör för arbetet mot människohandel ska arbeta för att bidra till:
• att identifiera och uppmuntra andra länders intresse för att samarbeta mot människohandel, eventuellt genom att sluta bilaterala avtal med Sverige, med fokus på att bekämpa människohandel och annan grov brottslighet samt att aktivt bidra i arbetet;
• att bidra till att sprida svenska erfarenheter ifrån arbetet med att upptäcka och beivra människohandel samt skydda och stödja dess offer internationellt;
• att driva på och stärka jämställdhetsperspektivet i det internationella arbetet mot människohandel, bland annat genom att påverka andra länder att anta lagstiftning som kriminaliserar efterfrågan på sexuella tjänster, liknande den svenska regleringen;
• att övergrepp, utnyttjande, människohandel och alla former av våld eller tortyr mot barn ska upphöra;
• att identifiera framgångsfaktorer och goda erfarenheter i arbetet mot människohandel samt göra dem kända både internationellt och hos berörda svenska myndigheter;
• att representera Sverige vid olika internationella evenemang profilerade på frågor som rör människohandel;
• att genom internationellt påverkansarbete bidra till en mer enhetlig tolkning av Palermoprotokollets definition av människohandel i länderna som har anslutit sig till protokollet för att, på sikt, öka möjligheterna för lagföring av involverade gärningsmän;
• att skapa/återuppta ett internationellt nätverk av aktörer (internationella ickestatliga organisationer, religiösa ledare, företag, yrkessammanslutningar, media och andra opinionsbildare) som kan bidra genom sina insatser till att motverka både människohandeln och dess sociala och ekonomiska grundläggande orsaker;
• att skapa intresse för, sprida kunskap om och öka kompetensen om människohandel bland de anställda på svenska utlandsmyndigheter och hos andra svenska aktörer placerade i utlandet samt hos svenska företag och organisationer som har representanter och arbetar utomlands;
• att föra en dialog på hemmaplan med de svenska myndigheter och de ickestatliga organisationer som arbetar med frågor som berör människohandel;
• att till regeringen rapportera om hur det internationella arbetet mot människohandel fortskrider samt bidra till Sveriges periodiska rapporter till internationella konventionskommittéer eller till annan internationell granskning av Sveriges åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter;
• att stärka bilden av Sverige som pådrivande i arbetet mot människohandel och dess orsaker genom kontakter med andra regeringar och genom att identifiera framtida samarbetspartners;
• att samråda och samarbeta med specialiserade strukturer inom FN, EU, Europarådet, Östersjöstaternas råd och andra relevanta internationella mellanstatliga organisationer i deras arbete mot människohandel samt att aktivt driva på samordningen av deras insatser.
Det internationella samarbetet runt dessa frågor involverar flera aktörer. På global nivå har FN en samordnande roll för berörda FN- organisationers insatser. På EU-nivå finns en samordnare för insatser mot människohandel. Även Interpol och Europol arbetar med frågan.
Regeringen och de berörda statliga myndigheterna arbetar ständigt för att bekämpa människohandeln. Sverige förknippas med mänskliga rättigheter och demokrati. Mänskliga rättigheter är kvinnors rättigheter. Människohandeln måste stoppas.
Åsa Regnér
Barn-, äldre och jämställdhetsminister
Margot Wallström
Utrikesminister
Ny svensk ambassadörstjänst för arbetet mot människohandel
Per-Anders Sunesson, enhetschef på Socialdepartementet, tillträder den 16 maj en ny tjänst, som regeringen beslutat inrätta, som ambassadör för arbetet mot människohandel. Beslutet stärker Sveriges internationella roll som framstående försvarare av de mänskliga rättigheterna.


Regeringen Löfven I

Regeringen Löfven I var Sveriges regering mellan 3 oktober 2014 och 21 januari 2019. Regeringen var en koalitionsregering och minoritetsregering bestående av Socialdemokraterna och Miljöpartiet, där Socialdemokraterna innehade 17 statsrådsposter och Miljöpartiet 6. Regeringschef (statsminister) var Socialdemokraternas partiledare Stefan Löfven. Det var Sveriges första regering med statsråd från Miljöpartiet.

Regeringen Löfven tillträdde efter riksdagsvalet i Sverige 2014, i vilket de tre rödgröna partierna blev störst av riksdagens tre politiska block, och den efterträdde den borgerliga regeringen Reinfeldt. Regeringen hade stöd av en minoritet i Sveriges riksdag. Regeringen drabbades tidigt av en regeringskris när den fick sin budgetproposition nedröstad hösten 2014. Statsminister Stefan Löfven meddelade därför att han tänkte utlysa ett extra val, men regeringen kunde regera vidare tack vare att decemberöverenskommelsen slöts mellan regeringen och den borgerliga oppositionen. Regeringen Löfven hade sedan sitt tillträde ett nära budgetsamarbete med Vänsterpartiet som fick igenom många vallöften, och gjorde även upp i några sakpolitiska frågor med delar av oppositionen.

Regeringen satte tidigt målet att Sverige skulle ha lägst arbetslöshet i EU senast 2020 och man har också satsat pengar på välfärd, utbildning och integration, genom höjda skatter och god konjunktur under perioden. Emellertid har det målet inte varit nära att uppnås. Under mandatperioden fick regeringen hantera rekordstora flyktingströmmar i samband med migrationskrisen i Europa 2015, vilket ytterligare bidrog till offentlig konsumtion och landets goda konjunktur, men var nära mottagningssystemens kapacitet. Regeringen skärpte lagstiftningen och lyckades därmed kraftigt begränsa antalet asylsökande. Miljöpartiet övervägde att lämna regeringen inför beslutet men valde att stanna och bryta vallöften för att undvika ändå hårdare flyktingpolitik. Större satsningar har också gjorts på klimat, försvar och polis.

Omedelbart efter riksdagsvalet 2018 visade en statsministeromröstning att riksdagen saknade stöd för Stefan Löfven som statsminister, varför han entledigades av talmannen, varpå regeringen satt kvar rekordlänge som övergångsregering.riksdagen.se Regeringen efterträddes av Regeringen Löfven II, som bestod av samma partier men även hade stöd av två borgerliga partier enligt januariavtalet 2019.

alt= Jämställdhetsminister Åsa Regnér.|miniatyr|Jämställdhetsminister Åsa Regnér.


Regeringen Löfven I

alt= Jämställdhetsminister Åsa Regnér.|miniatyr|Jämställdhetsminister Åsa Regnér.
Regeringen kallade sig själv för "världens första feministiska regering".


Regeringen Löfven I

alt= Jämställdhetsminister Åsa Regnér.|miniatyr|Jämställdhetsminister Åsa Regnér.
Regeringen kallade sig själv för "världens första feministiska regering". Av antal statsråd är hälften män och hälften kvinnor.


Regeringen Löfven I

alt= Jämställdhetsminister Åsa Regnér.|miniatyr|Jämställdhetsminister Åsa Regnér.
Regeringen kallade sig själv för "världens första feministiska regering". Av antal statsråd är hälften män och hälften kvinnor. Statsminister Stefan Löfven blev i januari 2015 utsedd till världsledare för kampanjen "He for she" som syftade till att öka jämställdheten mellan män och kvinnor. Den 23 mars 2015 tog Sverige emot ett pris i Addis Abeba för sitt politiska arbete med jämställdhet.


Regeringen Löfven I

alt= Jämställdhetsminister Åsa Regnér.|miniatyr|Jämställdhetsminister Åsa Regnér.
Regeringen kallade sig själv för "världens första feministiska regering". Av antal statsråd är hälften män och hälften kvinnor. Statsminister Stefan Löfven blev i januari 2015 utsedd till världsledare för kampanjen "He for she" som syftade till att öka jämställdheten mellan män och kvinnor. Den 23 mars 2015 tog Sverige emot ett pris i Addis Abeba för sitt politiska arbete med jämställdhet.

initiativ till ett utvecklingsarbete i Regeringskansliet i syfte till metodutveckling och genomförande av jämställdhetsanalyser som har varit del av beslutsunderlaget för flera av de reformer som presenteras i budgetpropositionen.


Regeringen Löfven I

alt= Jämställdhetsminister Åsa Regnér.|miniatyr|Jämställdhetsminister Åsa Regnér.
Regeringen kallade sig själv för "världens första feministiska regering". Av antal statsråd är hälften män och hälften kvinnor. Statsminister Stefan Löfven blev i januari 2015 utsedd till världsledare för kampanjen "He for she" som syftade till att öka jämställdheten mellan män och kvinnor. Den 23 mars 2015 tog Sverige emot ett pris i Addis Abeba för sitt politiska arbete med jämställdhet.

initiativ till ett utvecklingsarbete i Regeringskansliet i syfte till metodutveckling och genomförande av jämställdhetsanalyser som har varit del av beslutsunderlaget för flera av de reformer som presenteras i budgetpropositionen.

Den 10 december 2015 fattade regeringen beslut om att Tillväxtverket skulle utveckla arbetet för jämställd regional tillväxt bland annat genom samordning, stöd och lärande riktat till Sveriges regioner.

Den 17 februari 2016 lämnade regeringen över ett förslag till lagrådet som innebar att lönekartläggningar skulle göras varje år i stället för var tredje.


Regeringen Löfven I

alt= Jämställdhetsminister Åsa Regnér.|miniatyr|Jämställdhetsminister Åsa Regnér.
Regeringen kallade sig själv för "världens första feministiska regering". Av antal statsråd är hälften män och hälften kvinnor. Statsminister Stefan Löfven blev i januari 2015 utsedd till världsledare för kampanjen "He for she" som syftade till att öka jämställdheten mellan män och kvinnor. Den 23 mars 2015 tog Sverige emot ett pris i Addis Abeba för sitt politiska arbete med jämställdhet.

initiativ till ett utvecklingsarbete i Regeringskansliet i syfte till metodutveckling och genomförande av jämställdhetsanalyser som har varit del av beslutsunderlaget för flera av de reformer som presenteras i budgetpropositionen.

Den 10 december 2015 fattade regeringen beslut om att Tillväxtverket skulle utveckla arbetet för jämställd regional tillväxt bland annat genom samordning, stöd och lärande riktat till Sveriges regioner.

Den 17 februari 2016 lämnade regeringen över ett förslag till lagrådet som innebar att lönekartläggningar skulle göras varje år i stället för var tredje.

Den 8 mars meddelade jämställdhetsminister Åsa Regnér att regeringen kommer att genomföra åtgärder för att utbilda nyanlända unga i jämställdhetsfrågor.

Den 21 mars 2016 meddelade regeringen att man ville göra Barnkonventionen till svensk lag. I mars 2016 lämnade Barnrättighetsutredningen sitt betänkande till regeringen i frågan.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.

Den 26 januari 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta straff för hantering av falska pengar.

Den 3 februari 2015 meddelade en utredare tillsatt av regeringen nya förslag om straff för näthat. Förslaget innebar bland annat att den som sprider sexfilmer, bilder eller uppgifter om andras sjukdomar ska kunna straffas, och att den som står för den elektroniska anslagstavlan skulle få ett större straffansvar.

I mars 2016 föreslog regeringen att så kallade identitetskapningar skulle kriminaliseras från och med den 1 juli 2016.

Den 6 mars 2016 presenterade regeringen förslag om skärpta lagar mot tvångsäktenskap och äktenskapsresor.

Den 10 mars 2016 presenterade energiminister Ibrahim Baylan förslag om en ny lagstiftning gällande hårdare för el-bolag att informera kunderna kring deras individuella anvisningsavtal. Syftet med lagstiftningen var att sänka elkostnaderna för de kunder som inte aktivt valt ett el-avtal.

Den 18 mars 2016 presenterade regeringen ett förslag om att regleringen om påföljdsbestämning efter tidigare dom ändras. Syftet är att skärpa straffbestämmelserna för kriminella som återfaller i brottslighet.

Den 19 mars presenterade inrikesminister Anders Ygeman förslag om att skärpa lagstiftningen för personer som sprider så kallad hämndporr. Förslaget innebar att den som sprider hämndporr ska kunna bli skyldig att plocka ner det spridna innehållet.

Den 15 april meddelade regeringen att man förberedde en ny lag för att göra det lättare att byta namn. Lagförslaget innebar att man ska kunna byta namn flera gånger, att man ska få ta vilket efternamn man vill (om det redan finns minst 2000 personer som har det efternamnet i Sverige), att man skulle kunna göra ett eget efternamn av sin mamma eller pappas förnamn och att gifta par skulle kunna ta båda sina gamla efternamn, så att alla i familjen heter samma sak.

Den 18 maj 2016 presenterade regeringen förslag om ett utvidgat maskeringsförbud på fotbollsarenor, samt att polisen skulle kunna bötesfälla personer som begår brott på fotbollsarenor på plats.

I december 2016 föreslog regeringen att olaga vapeninnehav skulle få en längre fängelsevistelse som minimistraff, vilket skulle medföra att kriminella som bär vapen kan häktas och tas i förvar istället för att direkt släppas ut på gatan i väntan på huvudförhandling, det dittillsvarande förfarandet. Regeringen föreslog vid detta tillfälle också höjda minimistraff för grov misshandel, grov utpressning och grovt rån. Förslagen kom som en del i en översyn av straffskalorna för våldsbrott av riksåklagare Anders Perklev, en uppgift han fått av tidigare justitieminister Beatrice Ask

Regeringen föreslår skärpta straff för allvarliga brott
Regeringen vill skärpa straffen för en rad allvarliga våldsbrott, enligt vad Ekot erfar. Bland annat ska minimistraffet för grov misshandel, grov utpressning och grovt rån höjas.
På en presskonferens i dag ska justitieminister Morgan Johansson och inrikesminister Anders Ygeman presentera nya åtgärder i kampen mot den organiserade brottsligheten.
Ett av förslagen är - enligt uppgift till Ekot - skärpta straffskalor för sex olika brottstyper.
Regeringen vill bland annat höja minimistraffet för grov misshandel och för grov utpressning från fängelse i ett år - till fängelse i ett år och sex månader.
Samtidigt höjs minimistraffet för grovt rån från fängelse i fyra år - till fängelse i fem år. Och för grovt olaga hot och grovt olaga tvång från fängelse i sex månader till fängelse i nio månader.
Bakgrunden är att den så kallade straffmätningsreform som genomförs 2010 - i syfte att höja straffen för allvarliga våldsbrott - inte har haft tillräcklig effekt, enligt regeringen.
Förslaget ska nu granskas av juristerna i lagrådet - och tanken är att de nya reglerna ska träda i kraft den första juli 2017.
Det var den förra justitieministern Beatrice Ask som gav riksåklagaren Anders Perklev i uppdrag att se över straffskalorna för en rad allvarliga våldsbrott.
Och förslaget om skärpta straff bedöms ha starkt stöd i riksdagen. En majoritet - bestående av alliansen och Sverigedemokraterna - krävde redan i mars förra året att regeringen ska genomföra utredarens förslag. Justitieminister Morgan Johansson har också fått hård kritik för att han har dröjt med att lägga fram en proposition.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.

Den 26 januari 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta straff för hantering av falska pengar.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.

Den 26 januari 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta straff för hantering av falska pengar.

Den 3 februari 2015 meddelade en utredare tillsatt av regeringen nya förslag om straff för näthat. Förslaget innebar bland annat att den som sprider sexfilmer, bilder eller uppgifter om andras sjukdomar ska kunna straffas, och att den som står för den elektroniska anslagstavlan skulle få ett större straffansvar.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.

Den 26 januari 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta straff för hantering av falska pengar.

Den 3 februari 2015 meddelade en utredare tillsatt av regeringen nya förslag om straff för näthat. Förslaget innebar bland annat att den som sprider sexfilmer, bilder eller uppgifter om andras sjukdomar ska kunna straffas, och att den som står för den elektroniska anslagstavlan skulle få ett större straffansvar.

I mars 2016 föreslog regeringen att så kallade identitetskapningar skulle kriminaliseras från och med den 1 juli 2016.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.

Den 26 januari 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta straff för hantering av falska pengar.

Den 3 februari 2015 meddelade en utredare tillsatt av regeringen nya förslag om straff för näthat. Förslaget innebar bland annat att den som sprider sexfilmer, bilder eller uppgifter om andras sjukdomar ska kunna straffas, och att den som står för den elektroniska anslagstavlan skulle få ett större straffansvar.

I mars 2016 föreslog regeringen att så kallade identitetskapningar skulle kriminaliseras från och med den 1 juli 2016.

Den 6 mars 2016 presenterade regeringen förslag om skärpta lagar mot tvångsäktenskap och äktenskapsresor.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.

Den 26 januari 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta straff för hantering av falska pengar.

Den 3 februari 2015 meddelade en utredare tillsatt av regeringen nya förslag om straff för näthat. Förslaget innebar bland annat att den som sprider sexfilmer, bilder eller uppgifter om andras sjukdomar ska kunna straffas, och att den som står för den elektroniska anslagstavlan skulle få ett större straffansvar.

I mars 2016 föreslog regeringen att så kallade identitetskapningar skulle kriminaliseras från och med den 1 juli 2016.

Den 6 mars 2016 presenterade regeringen förslag om skärpta lagar mot tvångsäktenskap och äktenskapsresor.

Den 10 mars 2016 presenterade energiminister Ibrahim Baylan förslag om en ny lagstiftning gällande hårdare för el-bolag att informera kunderna kring deras individuella anvisningsavtal. Syftet med lagstiftningen var att sänka elkostnaderna för de kunder som inte aktivt valt ett el-avtal.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.

Den 26 januari 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta straff för hantering av falska pengar.

Den 3 februari 2015 meddelade en utredare tillsatt av regeringen nya förslag om straff för näthat. Förslaget innebar bland annat att den som sprider sexfilmer, bilder eller uppgifter om andras sjukdomar ska kunna straffas, och att den som står för den elektroniska anslagstavlan skulle få ett större straffansvar.

I mars 2016 föreslog regeringen att så kallade identitetskapningar skulle kriminaliseras från och med den 1 juli 2016.

Den 6 mars 2016 presenterade regeringen förslag om skärpta lagar mot tvångsäktenskap och äktenskapsresor.

Den 10 mars 2016 presenterade energiminister Ibrahim Baylan förslag om en ny lagstiftning gällande hårdare för el-bolag att informera kunderna kring deras individuella anvisningsavtal. Syftet med lagstiftningen var att sänka elkostnaderna för de kunder som inte aktivt valt ett el-avtal.

Den 18 mars 2016 presenterade regeringen ett förslag om att regleringen om påföljdsbestämning efter tidigare dom ändras. Syftet är att skärpa straffbestämmelserna för kriminella som återfaller i brottslighet.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.

Den 26 januari 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta straff för hantering av falska pengar.

Den 3 februari 2015 meddelade en utredare tillsatt av regeringen nya förslag om straff för näthat. Förslaget innebar bland annat att den som sprider sexfilmer, bilder eller uppgifter om andras sjukdomar ska kunna straffas, och att den som står för den elektroniska anslagstavlan skulle få ett större straffansvar.

I mars 2016 föreslog regeringen att så kallade identitetskapningar skulle kriminaliseras från och med den 1 juli 2016.

Den 6 mars 2016 presenterade regeringen förslag om skärpta lagar mot tvångsäktenskap och äktenskapsresor.

Den 10 mars 2016 presenterade energiminister Ibrahim Baylan förslag om en ny lagstiftning gällande hårdare för el-bolag att informera kunderna kring deras individuella anvisningsavtal. Syftet med lagstiftningen var att sänka elkostnaderna för de kunder som inte aktivt valt ett el-avtal.

Den 18 mars 2016 presenterade regeringen ett förslag om att regleringen om påföljdsbestämning efter tidigare dom ändras. Syftet är att skärpa straffbestämmelserna för kriminella som återfaller i brottslighet.

Den 19 mars presenterade inrikesminister Anders Ygeman förslag om att skärpa lagstiftningen för personer som sprider så kallad hämndporr. Förslaget innebar att den som sprider hämndporr ska kunna bli skyldig att plocka ner det spridna innehållet.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.

Den 26 januari 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta straff för hantering av falska pengar.

Den 3 februari 2015 meddelade en utredare tillsatt av regeringen nya förslag om straff för näthat. Förslaget innebar bland annat att den som sprider sexfilmer, bilder eller uppgifter om andras sjukdomar ska kunna straffas, och att den som står för den elektroniska anslagstavlan skulle få ett större straffansvar.

I mars 2016 föreslog regeringen att så kallade identitetskapningar skulle kriminaliseras från och med den 1 juli 2016.

Den 6 mars 2016 presenterade regeringen förslag om skärpta lagar mot tvångsäktenskap och äktenskapsresor.

Den 10 mars 2016 presenterade energiminister Ibrahim Baylan förslag om en ny lagstiftning gällande hårdare för el-bolag att informera kunderna kring deras individuella anvisningsavtal. Syftet med lagstiftningen var att sänka elkostnaderna för de kunder som inte aktivt valt ett el-avtal.

Den 18 mars 2016 presenterade regeringen ett förslag om att regleringen om påföljdsbestämning efter tidigare dom ändras. Syftet är att skärpa straffbestämmelserna för kriminella som återfaller i brottslighet.

Den 19 mars presenterade inrikesminister Anders Ygeman förslag om att skärpa lagstiftningen för personer som sprider så kallad hämndporr. Förslaget innebar att den som sprider hämndporr ska kunna bli skyldig att plocka ner det spridna innehållet.

Den 15 april meddelade regeringen att man förberedde en ny lag för att göra det lättare att byta namn. Lagförslaget innebar att man ska kunna byta namn flera gånger, att man ska få ta vilket efternamn man vill (om det redan finns minst 2000 personer som har det efternamnet i Sverige), att man skulle kunna göra ett eget efternamn av sin mamma eller pappas förnamn och att gifta par skulle kunna ta båda sina gamla efternamn, så att alla i familjen heter samma sak.


Regeringen Löfven I

alt= Justitieminister Morgan Johansson.|thumb|Justitieminister Morgan Johansson.
Den 22 april 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta lagar för sms- och snabblånsföretag.

Den 10 juni 2015 presenterade justitieminister Morgan Johansson ett förslag om en lag som skapar två nya domstolar, Patent- och marknadsdomstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen. Åtgärden syftade enligt Johansson till att stärka det rättsliga skyddet för patent och andra immateriella rättigheter.

Regeringen meddelade i november 2015 att man inlett en översyn över lagarna gällande användning av brandfarliga och explosiva varor. Översynen syftade bland annat i att skärpa straffbestämmelser för handgranater.

Hösten 2015 kriminaliserades resor, träningsläger och pengainsamling i syfte att förbereda eller delta i terrorhandlingar efter ett regeringsförslag.

Den 1 december 2015 föreslog regeringen skärpta vapenlagar, ändrad sekretesslagstiftning och ett möjligt förbud mot gängkläder vid rättegångar. Förslaget innefattade även att försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliseras.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 15 miljoner kronor på brottsförebyggande arbete. Regeringen gav även Brottsförebyggande rådet i uppdrag att lämna förslag på hur det lokala brottsförebyggande arbetet kunde förstärkas och utvecklas genom förbättrad nationell samordning.

Den 26 januari 2015 presenterade regeringen ett förslag om skärpta straff för hantering av falska pengar.

Den 3 februari 2015 meddelade en utredare tillsatt av regeringen nya förslag om straff för näthat. Förslaget innebar bland annat att den som sprider sexfilmer, bilder eller uppgifter om andras sjukdomar ska kunna straffas, och att den som står för den elektroniska anslagstavlan skulle få ett större straffansvar.

I mars 2016 föreslog regeringen att så kallade identitetskapningar skulle kriminaliseras från och med den 1 juli 2016.

Den 6 mars 2016 presenterade regeringen förslag om skärpta lagar mot tvångsäktenskap och äktenskapsresor.

Den 10 mars 2016 presenterade energiminister Ibrahim Baylan förslag om en ny lagstiftning gällande hårdare för el-bolag att informera kunderna kring deras individuella anvisningsavtal. Syftet med lagstiftningen var att sänka elkostnaderna för de kunder som inte aktivt valt ett el-avtal.

Den 18 mars 2016 presenterade regeringen ett förslag om att regleringen om påföljdsbestämning efter tidigare dom ändras. Syftet är att skärpa straffbestämmelserna för kriminella som återfaller i brottslighet.

Den 19 mars presenterade inrikesminister Anders Ygeman förslag om att skärpa lagstiftningen för personer som sprider så kallad hämndporr. Förslaget innebar att den som sprider hämndporr ska kunna bli skyldig att plocka ner det spridna innehållet.

Den 15 april meddelade regeringen att man förberedde en ny lag för att göra det lättare att byta namn. Lagförslaget innebar att man ska kunna byta namn flera gånger, att man ska få ta vilket efternamn man vill (om det redan finns minst 2000 personer som har det efternamnet i Sverige), att man skulle kunna göra ett eget efternamn av sin mamma eller pappas förnamn och att gifta par skulle kunna ta båda sina gamla efternamn, så att alla i familjen heter samma sak.

Den 18 maj 2016 presenterade regeringen förslag om ett utvidgat maskeringsförbud på fotbollsarenor, samt att polisen skulle kunna bötesfälla personer som begår brott på fotbollsarenor på plats.


Regeringen Löfven I

alt= Finansminister Magdalena Andersson.|thumb|Finansminister Magdalena Andersson.
Den 26 maj 2015 meddelade regeringen att det så kallade överskottsmålet bör stå fast, men att "regeringen har dock betonat att man gärna ser en bred uppslutning vid en eventuell förändring av målnivån för det finansiella sparandet".

Den 12 december 2015 meddelade finansminister Magdalena Andersson att regeringen överger den så kallade principen om "krona för krona" (som innebär att alla förslag på utgifter måste kompenseras med en likvärdig budgetförstärkning).

I sin beskrivning av finanspolitikens inriktning i budgeten för 2016 skrev bland annat regeringen "För att möta framtidens utmaningar måste vi investera i Sverige [...] investeringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur; en aktiv närings- och innovationspolitik; och investeringar i kompetens och matchning".

Regeringen har sedan sitt tillträdande halverat budgetunderskottet

Regeringen har sedan sitt tillträdande halverat budgetunderskottet.

Innehållet publicerades under perioden 3 oktober 2014 till den 20 januari 2019
Statsråd på denna sida som har bytt ansvarsområde
Under perioden 3 oktober 2014 och 30 november 2021 var hon finansminster.
Statsråd på denna sida som har bytt ansvarsområde
Under perioden 3 oktober 2014 och 30 november 2021 var hon finansminster.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 30 november 2021 var han statsminister.
Mellan den 3 oktober 2014 till den 18 april 2016 var han bostads-, stadsutvecklings- och IT-minister.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 30 november 2021 var han statsminister.
Mellan den 3 oktober 2014 till den 18 april 2016 var han bostads-, stadsutvecklings- och IT-minister.
Nya reformer för fler bostäder
Publicerad
Statsminister Stefan Löfven, finansminister Magdalena Andersson och bostads-, stadsutvecklings- och IT-minister Mehmet Kaplan, debattartikel, DN Debatt, den 13 januari 2016
Ladda ner:
Regeringen kommer att under 2016 prioritera investeringar och reformer för fler jobb, förbättrade skolresultat och ökat bostadsbyggande. I dag presenterar vi inriktningen för att öka takten i bostadsbyggandet.
Vi har påbörjat ett nytt samhällsbygge. Vi investerar kraftigt i Sveriges nya jobbagenda – med infrastruktursatsningar, en ny exportstrategi och bättre tillgång till riskkapital för små och medelstora företag.
På skolområdet investerar vi i ett nytt kunskapslyft med över 50 000 nya utbildningsplatser så att fler kan ta de jobb som växer fram. I år förverkligas också vår satsning på höjda lärarlöner, mindre klasser i lågstadiet och ökat stöd till de skolor som behöver det mest.
Regeringen har tagit en rad beslut för att göra det snabbare, enklare och billigare att bygga bostäder. Vi har förkortat överklagandeprocessen, lagt fram en ny bullerförordning, satsat på energieffektiva och klimatsmarta byggnader och har inlett den största bostadssatsningen på över 20 år. Redan i år förväntas bostadsbyggandet vara det högsta sedan början av 1990-talet.
Sverige har även fortsatt behov av investeringar och strukturreformer, för att fler ska arbeta, skolresultat ska höjas och bostadsbyggandet ska öka. Det akuta krisläget i flyktingmottagandet som uppstod under hösten 2015 fotsätter att kräva stora ansträngningar av det svenska samhället. Regeringen gör det som krävs för att få till stånd en bättre fördelning av antalet flyktingar i Europa. Det kommer framöver att ställa stora krav på politiken för att de som kommit till Sverige snabbt ska komma in i samhället, kunna bidra och göra sin plikt.
Vi ska ta vara på att vi nu har ett gott ekonomiskt läge med den fjärde högsta tillväxttakten i Europa. Sedan regeringen tillträdde förra hösten har antalet människor som har ett arbete att gå till ökat med nästan 70 000. Både långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten sjunker. Under 2015 har vi halverat budgetunderskottet. Det gör oss bättre rustade att ta itu med de utmaningar och möjligheter som nu ligger framför oss.
Boverket uppskattar behovet av nya bostäder år 2025 till över 700 000. Med den byggtakt vi har i dag kommer inte samhället att klara det behovet. I stället för att kämpa om vilken regering som står med problemen om nio år bör alla ansvarstagande partier redan nu hitta innovativa och realistiska sätt att öka människors möjlighet att flytta till ett boende som passar jobb- och familjesituation i hela landet. För att klara det behöver vi lägga politiska låsningar och konflikter åt sidan. Låt oss debattera de enskilda förslagen men vara överens om att målet är att tillgodose behovet av nya bostäder. I det arbetet är regeringen beredd att göra det som krävs.
Det finns en stor potential i ett ökat bostadsbyggande och ökad rörlighet på arbetsmarknaden både för samhället och individer. Det är en möjlighet att öka antalet jobb och minska arbetslösheten genom att fler utbildas till byggbranschen och får jobb. Det är en möjlighet för ökad tillväxt och bättre matchning med växande företag som kan rekrytera personal utanför sin egen region. Skenande bostadspriser motverkas. Samtidigt som unga kan flytta hemifrån, barnfamiljer flytta till större och äldre till ett mer anpassade boende.
Regeringen tar därför i dag initiativ till breda politiska samtal om hur vi ökar byggtakten med Moderaterna, Centerpartiet, Liberalerna, Kristdemokraterna och Vänsterpartiet. Samtalen kommer att ledas av finansminister Magdalena Andersson och bostads- och stadsutvecklingsminister Mehmet Kaplan. Regeringen ser att det inom tre områden krävs reformer och nytänkande för att öka byggandet.
1 Förenkla regelverken: korta tiden från idé till färdigt hem
Ska vi öka byggandet tillräckligt måste staten och kommunerna arbeta tillsammans. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att förändra plan- och byggreglerna i syfte att förenkla, främja konkurrens och korta tiden från idé till färdigt hem. Exempelvis se över om det skulle kunna gå att bygga med bara översiktsplan som grund och att ha samma överklagandemöjligheter för bygg- och rivningslov som för detaljplaner.
Regeringen är beredd att se över krav på bostadsbyggande för kommunerna. Om inte varje kommun tar ansvar för att det byggs tillräckligt för regionens och nationens behov skulle dessa krav kunna göras bindande.
2 Öka byggkapaciteten
För att avsevärt kunna öka byggtakten i Sverige behöver kapaciteten att bygga fler bostäder utökas. Regeringen vill kraftigt öka antalet utbildningar som kan ge arbetslösa möjligheter att arbeta i byggbranschen. Den svenska marknaden behöver även i större utsträckning än i dag öppnas för utländska byggbolag. Dessa ska dock självfallet arbeta under svenska villkor och svenska kollektivavtal.
En modell med typgodkända hustyper eller certifierade entreprenörer skulle kunna snabba upp och förenkla plan- och byggprocessen och samtidigt leda till en industriell utveckling av prefabhus.
Som ett komplement till de större insatserna att få fram fler bostäder vill regeringen se över om statliga bolag kan ges större möjligheter att se till att det byggs nya bostäder. Akademiska Hus bygger i dag studentbostäder och bör vara en aktuell aktör. Specialfastigheter kan vara en annan sådan aktör. Syftet skulle vara att få fram fler bostäder åt studenter, ungdomar och övriga grupper som har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden.
Vi behöver möjliggöra bostadsbyggande på statligt ägda fastigheter genom en modell för avyttring eller upplåtelse av statligt ägda fastigheter. Regeringen är också beredd att ta ytterligare steg för att se över hur lokal infrastruktur kan planeras och finansieras i syfte att skapa attraktiv bostadsmark genom effektiva transportlösningar.
3 Finansiering och ökad rörlighet
Regeringen har infört ett investeringsstöd för hyresrätter och ekonomisk stimulans till kommuner för ökat byggande. Regeringen vill se över behovet av att komplettera investeringsstödet med nya former av hyresgarantier. Samtidigt behöver kapitalförsörjningen till mindre aktörer ses över. Om behov finns är regeringen beredd att tillföra medel till SBAB för utlåning till allmännytta, byggföretag och kommuner för nybyggnation av både hyresrätter och bostadsrätter.
Det befintliga bostadsbeståndet behöver också användas mer effektivt. Regeringen vill inom ramen för dagens samlade beskattning av bostadssektorn se över skatternas utformning för att främja ökad rörlighet på bostadsmarknaden.
För att investeringarna och strukturreformerna ska vara möjliga i dagens svåra parlamentariska läge krävs samarbetsvilja och samförstånd. Vi är beredda att fortsätta utveckla bostadspolitiken tills byggtakten möter behoven på bostadsmarknaden. Utmaningarna måste antas tillsammans – i bred samverkan med näringsliv, fackförbund, civilsamhälle, forskare och politiker på alla nivåer.
Ett hållbart samhällsbygge kräver samarbete. Därför vill vi samla Sverige för att bygga ett starkare land tillsammans.


Regeringen Löfven I

alt= Finansminister Magdalena Andersson.|thumb|Finansminister Magdalena Andersson.
Den 26 maj 2015 meddelade regeringen att det så kallade överskottsmålet bör stå fast, men att "regeringen har dock betonat att man gärna ser en bred uppslutning vid en eventuell förändring av målnivån för det finansiella sparandet".


Regeringen Löfven I

alt= Finansminister Magdalena Andersson.|thumb|Finansminister Magdalena Andersson.
Den 26 maj 2015 meddelade regeringen att det så kallade överskottsmålet bör stå fast, men att "regeringen har dock betonat att man gärna ser en bred uppslutning vid en eventuell förändring av målnivån för det finansiella sparandet".

Den 12 december 2015 meddelade finansminister Magdalena Andersson att regeringen överger den så kallade principen om "krona för krona" (som innebär att alla förslag på utgifter måste kompenseras med en likvärdig budgetförstärkning).

I sin beskrivning av finanspolitikens inriktning i budgeten för 2016 skrev bland annat regeringen "För att möta framtidens utmaningar måste vi investera i Sverige [...] investeringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur; en aktiv närings- och innovationspolitik; och investeringar i kompetens och matchning".


Regeringen Löfven I

Regeringen avsåg i budgetpropositionen 2015 att höja skatterna med 22,76 miljarder. Budgeten blev dock nerröstad vid budgetvoteringen.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen: En avtrappning av jobbskatteavdraget för arbetsinkomster över ca 50 000 kronor/månad; begränsad uppräkning av gränsen för statlig inkomstskatt; slopad skattereduktion för gåvor; att avdragsrätten för privat pensionssparande slopas helt 2016; höjd schablonskatt på sparande i kapitalförsäkring och investeringssparkonto; sänkt skatt för pensionärer med pensioner upp till 20 000 kronor i månaden.

Den 30 mars 2016 meddelade regeringen att man vill höja skatten på banker och andra företag inom finanssektorn med 1,4 miljarder kronor, en så kallad "bankskatt". Inkomsten ska användas för välfärdssatsningar. Förslaget var ett resultat av förhandlingar med Vänsterpartiet. Förslaget drogs tillbaka efter kraftig kritik från flera remissinstanser.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen: Höjd statlig skatt för inkomster på över 37 000 kronor; sänkt reklamskatt med 20 miljoner kronor; höjd punktskatt på alkoholhaltiga drycker; informationsskyldighet för skattekonsulter.

I vårpropositionen 2017 sänkte regeringen den så kallade "pensionärsskatten" med upp till 2500 kr per år för pensionärer med inkomst upp till 12 000 kronor i månaden. Liknande sänkningar har genomförts år 2016.  Regeringen har även implementerat flera reformer för att komma åt skattesmitare såsom krav på redovisning av samtliga verksamhetsländer för större bolag

Liknande sänkningar har genomförts år 2016. Regeringen har även implementerat flera reformer för att komma åt skattesmitare såsom krav på redovisning av samtliga verksamhetsländer för större bolag.

Regeringens nya plan – så stoppas skattesmitare
Finansminister Magdalena Andersson (S) föreslår hårdare tag mot skattesmitning. Från och med nästa år måste storbolag redovisa skatt för alla verksamhetsländer. Skatteverket ska också kunna dela uppgifter med andra länder och på så sätt effektivare utreda fusk.
SvD kan avslöja att regeringen i dag föreslår att svenska företag inte längre ska få redovisa skatt i en klumpsumma. Från nästa år ska stora bolag i stället redovisa hur mycket skatt de betalar i varje land de är verksamma i. Samtidigt ökas informationsutbytet mellan Skatteverket och andra länders skattemyndigheter. Syftet är att ge Skatteverket större muskler mot skattesmitning och skatteflykt.
– Det här kommer bli ett viktigt verktyg som gör det lättare för Skatteverket att effektivt bedöma om företag betalar rätt skatt och se om det är så att ett företag inte betalar skatt i något land, säger finansminister Magdalena Andersson (S).


Regeringen Löfven I


Regeringen Löfven I

Regeringen avsåg i budgetpropositionen 2015 att höja skatterna med 22,76 miljarder. Budgeten blev dock nerröstad vid budgetvoteringen.


Regeringen Löfven I

Regeringen avsåg i budgetpropositionen 2015 att höja skatterna med 22,76 miljarder. Budgeten blev dock nerröstad vid budgetvoteringen.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen: En avtrappning av jobbskatteavdraget för arbetsinkomster över ca 50 000 kronor/månad; begränsad uppräkning av gränsen för statlig inkomstskatt; slopad skattereduktion för gåvor; att avdragsrätten för privat pensionssparande slopas helt 2016; höjd schablonskatt på sparande i kapitalförsäkring och investeringssparkonto; sänkt skatt för pensionärer med pensioner upp till 20 000 kronor i månaden.

Den 30 mars 2016 meddelade regeringen att man vill höja skatten på banker och andra företag inom finanssektorn med 1,4 miljarder kronor, en så kallad "bankskatt". Inkomsten ska användas för välfärdssatsningar. Förslaget var ett resultat av förhandlingar med Vänsterpartiet. Förslaget drogs tillbaka efter kraftig kritik från flera remissinstanser.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen: Höjd statlig skatt för inkomster på över 37 000 kronor; sänkt reklamskatt med 20 miljoner kronor; höjd punktskatt på alkoholhaltiga drycker; informationsskyldighet för skattekonsulter.


Regeringen Löfven I

Den 17 mars 2016 röstade riksdagen igenom en regeringsproposition om så ett så kallat amorteringskrav på bolån.

Den 21 mars 2016 presenterade regeringen ett förslag om en ny skuldsaneringslag för att möjliggöra för fler svårt skuldsatta att få sina skulder sanerade. Förslaget innebär bland annat att Kronofogdemyndigheten ska lämna information om skuldsanering till svårt skuldsatta personer som finns i myndighetens register, att ansökningsförfarandet förenklas och att det införs en betalningsförmedlingstjänst.

Den 5 maj presenterade regeringen förslag i syfte att ge konsumenter ett starkare skydd. Regeringen vill bland annat ha en ny lag som gör det möjligt för Allmänna reklamationsnämnden att pröva fler typer av tvister i stället för att de ska upp i rätten. Förslaget innebär även att konsumentombudsmannen ska få rätt att direkt stoppa företag som bryter mot reglerna om marknadsföring.

Den 18 maj 2016 meddelade regeringen att man ger Finansinspektionen i uppdrag att ta reda på vilka rutiner och processer som försäkringsbolagen använder vid personskador. Myndigheten ska även undersöka försäkringsläkarnas roll, hur de rekryteras, om urvalet är skevt


Regeringen Löfven I

Den 17 mars 2016 röstade riksdagen igenom en regeringsproposition om så ett så kallat amorteringskrav på bolån.


Regeringen Löfven I

Den 17 mars 2016 röstade riksdagen igenom en regeringsproposition om så ett så kallat amorteringskrav på bolån.

Den 21 mars 2016 presenterade regeringen ett förslag om en ny skuldsaneringslag för att möjliggöra för fler svårt skuldsatta att få sina skulder sanerade. Förslaget innebär bland annat att Kronofogdemyndigheten ska lämna information om skuldsanering till svårt skuldsatta personer som finns i myndighetens register, att ansökningsförfarandet förenklas och att det införs en betalningsförmedlingstjänst.


Regeringen Löfven I

I vårändringsbudgeten föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Att en 90-dagarsgaranti för unga införs som innebär att dessa inom 90 dagar erbjöds jobb, praktik eller utbildning; traineejobb och utbildningskontrakt: 515 miljoner kronor 2015, 1,5 miljarder 2016 och 1,9 miljarder 2017; satsningar på främja lokal samverkan mot ungdomsarbetslöshet; tidigarelagda resurser för EU:s sysselsättningsinitiativ och det nationella socialfondsprogrammet; arbetsmiljösatsningar; extratjänster inom vissa välfärdsyrken; ökade resurser till arbetsförmedlingen. Regeringen finansierade dessa satsningar med bland annat slopade nedsatta arbetsgivaravgifter för unga, reducerat ROT-avdrag från 50 % till 30 % och slopat RUT-avdrag för läxhjälp, matlagning och poolrengöring.

I budgetpropositionen för 2016 föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Fler utbildningsplatser på folkhögskola, komvux och yrkeshögskola; att arbetsmarknadsåtgärden Fas 3 avvecklas; pengar till Arbetsförmedlingen; att långtidsarbetslösa ska erbjudas extratjänster i välfärden och möjlighet att studera med lön; investeringar i syfte att främja tillväxten av jobb; investeringar för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga; att Arbetsmiljöverkets resurser ökar med 35 miljoner kronor från och med 2016; avsättande av 10 miljoner kronor i syfte att utveckla kompetensen inom företagshälsovården.

Den 10 februari 2016 meddelade regering att man håller på att ta fram en ny arbetsmiljöstrategi i syfte att bland annat minska dödsolyckor inom arbetslivet.

Den 10 mars 2016 presenterade regeringen en proposition om ett särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska reformer: Halverad moms på mindre reparationstjänster för cyklar, kläder, lädervaror, textilier och skor (förändringen innebär att momsen för dessa tjänster sänks från 25 % till 12 %); infört RUT-avdrag för reparation av vitvaror i hemmet; utvidgat RUT-avdrag för flyttjänster, trädgårdsarbete och it-tjänster, förändringen trädde i kraft den 1 augusti 2016.

Den 1 maj 2016 presenterade regeringen en reform för att utveckla moderna beredskapsjobb i statlig regi för personer som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen kom att ge i uppdrag till myndigheterna att införa beredskapsjobben i staten. Reformen införs successivt från 2017 och ska sysselsätta minst 5 000 personer fram till år 2020

Innehållet publicerades under perioden 3 oktober 2014 till den 20 januari 2019
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 30 november 2021 var han statsminister.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 30 november 2021 var han statsminister.
Regeringen satsar på moderna beredskapsjobb i staten
Publicerad
I dag presenterar regeringen en reform för att utveckla moderna beredskapsjobb i statlig regi för personer som står långt från arbetsmarknaden. - Det kommer att vara enkla jobb med goda villkor som ger arbetslivserfarenhet för människor som står utanför arbetsmarknaden, säger statsminister Stefan Löfven.
För att möta utmaningarna på arbetsmarknaden där många står utanför och har svårt att få jobb, presenterar regeringen i dag en reform för att utveckla moderna beredskapsjobb i staten. Enkla jobb med goda arbetsvillkor ska skapas på statliga myndigheter.
- Utvecklingen i den svenska ekonomin och på arbetsmarknaden är mycket positiv men ändå står många utanför. Sverige behöver fler enkla jobb, men inte sänkta löner. Med reformen skapar vi enkla jobb till bra löner och arbetsvillkor, säger statsminister Stefan Löfven.
Regeringen kommer att ge i uppdrag till myndigheterna att införa beredskapsjobben i staten. Myndigheterna får den kompensation som krävs för att de som anställs ska få lön och villkor enligt kollektivavtal. Reformen införs successivt från 2017 och ska sysselsätta minst 5 000 personer fram till år 2020. Arbetsförmedlingen kommer att ha en viktig roll i att matcha de sökande till de beredskapsjobb som myndigheterna utannonserar.


Regeringen Löfven I

I vårändringsbudgeten föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Att en 90-dagarsgaranti för unga införs som innebär att dessa inom 90 dagar erbjöds jobb, praktik eller utbildning; traineejobb och utbildningskontrakt: 515 miljoner kronor 2015, 1,5 miljarder 2016 och 1,9 miljarder 2017; satsningar på främja lokal samverkan mot ungdomsarbetslöshet; tidigarelagda resurser för EU:s sysselsättningsinitiativ och det nationella socialfondsprogrammet; arbetsmiljösatsningar; extratjänster inom vissa välfärdsyrken; ökade resurser till arbetsförmedlingen. Regeringen finansierade dessa satsningar med bland annat slopade nedsatta arbetsgivaravgifter för unga, reducerat ROT-avdrag från 50 % till 30 % och slopat RUT-avdrag för läxhjälp, matlagning och poolrengöring.


Regeringen Löfven I

I vårändringsbudgeten föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Att en 90-dagarsgaranti för unga införs som innebär att dessa inom 90 dagar erbjöds jobb, praktik eller utbildning; traineejobb och utbildningskontrakt: 515 miljoner kronor 2015, 1,5 miljarder 2016 och 1,9 miljarder 2017; satsningar på främja lokal samverkan mot ungdomsarbetslöshet; tidigarelagda resurser för EU:s sysselsättningsinitiativ och det nationella socialfondsprogrammet; arbetsmiljösatsningar; extratjänster inom vissa välfärdsyrken; ökade resurser till arbetsförmedlingen. Regeringen finansierade dessa satsningar med bland annat slopade nedsatta arbetsgivaravgifter för unga, reducerat ROT-avdrag från 50 % till 30 % och slopat RUT-avdrag för läxhjälp, matlagning och poolrengöring.

I budgetpropositionen för 2016 föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Fler utbildningsplatser på folkhögskola, komvux och yrkeshögskola; att arbetsmarknadsåtgärden Fas 3 avvecklas; pengar till Arbetsförmedlingen; att långtidsarbetslösa ska erbjudas extratjänster i välfärden och möjlighet att studera med lön; investeringar i syfte att främja tillväxten av jobb; investeringar för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga; att Arbetsmiljöverkets resurser ökar med 35 miljoner kronor från och med 2016; avsättande av 10 miljoner kronor i syfte att utveckla kompetensen inom företagshälsovården.


Regeringen Löfven I

I vårändringsbudgeten föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Att en 90-dagarsgaranti för unga införs som innebär att dessa inom 90 dagar erbjöds jobb, praktik eller utbildning; traineejobb och utbildningskontrakt: 515 miljoner kronor 2015, 1,5 miljarder 2016 och 1,9 miljarder 2017; satsningar på främja lokal samverkan mot ungdomsarbetslöshet; tidigarelagda resurser för EU:s sysselsättningsinitiativ och det nationella socialfondsprogrammet; arbetsmiljösatsningar; extratjänster inom vissa välfärdsyrken; ökade resurser till arbetsförmedlingen. Regeringen finansierade dessa satsningar med bland annat slopade nedsatta arbetsgivaravgifter för unga, reducerat ROT-avdrag från 50 % till 30 % och slopat RUT-avdrag för läxhjälp, matlagning och poolrengöring.

I budgetpropositionen för 2016 föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Fler utbildningsplatser på folkhögskola, komvux och yrkeshögskola; att arbetsmarknadsåtgärden Fas 3 avvecklas; pengar till Arbetsförmedlingen; att långtidsarbetslösa ska erbjudas extratjänster i välfärden och möjlighet att studera med lön; investeringar i syfte att främja tillväxten av jobb; investeringar för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga; att Arbetsmiljöverkets resurser ökar med 35 miljoner kronor från och med 2016; avsättande av 10 miljoner kronor i syfte att utveckla kompetensen inom företagshälsovården.

Den 10 februari 2016 meddelade regering att man håller på att ta fram en ny arbetsmiljöstrategi i syfte att bland annat minska dödsolyckor inom arbetslivet.


Regeringen Löfven I

I vårändringsbudgeten föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Att en 90-dagarsgaranti för unga införs som innebär att dessa inom 90 dagar erbjöds jobb, praktik eller utbildning; traineejobb och utbildningskontrakt: 515 miljoner kronor 2015, 1,5 miljarder 2016 och 1,9 miljarder 2017; satsningar på främja lokal samverkan mot ungdomsarbetslöshet; tidigarelagda resurser för EU:s sysselsättningsinitiativ och det nationella socialfondsprogrammet; arbetsmiljösatsningar; extratjänster inom vissa välfärdsyrken; ökade resurser till arbetsförmedlingen. Regeringen finansierade dessa satsningar med bland annat slopade nedsatta arbetsgivaravgifter för unga, reducerat ROT-avdrag från 50 % till 30 % och slopat RUT-avdrag för läxhjälp, matlagning och poolrengöring.

I budgetpropositionen för 2016 föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Fler utbildningsplatser på folkhögskola, komvux och yrkeshögskola; att arbetsmarknadsåtgärden Fas 3 avvecklas; pengar till Arbetsförmedlingen; att långtidsarbetslösa ska erbjudas extratjänster i välfärden och möjlighet att studera med lön; investeringar i syfte att främja tillväxten av jobb; investeringar för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga; att Arbetsmiljöverkets resurser ökar med 35 miljoner kronor från och med 2016; avsättande av 10 miljoner kronor i syfte att utveckla kompetensen inom företagshälsovården.

Den 10 februari 2016 meddelade regering att man håller på att ta fram en ny arbetsmiljöstrategi i syfte att bland annat minska dödsolyckor inom arbetslivet.

Den 10 mars 2016 presenterade regeringen en proposition om ett särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden.


Regeringen Löfven I

I vårändringsbudgeten föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Att en 90-dagarsgaranti för unga införs som innebär att dessa inom 90 dagar erbjöds jobb, praktik eller utbildning; traineejobb och utbildningskontrakt: 515 miljoner kronor 2015, 1,5 miljarder 2016 och 1,9 miljarder 2017; satsningar på främja lokal samverkan mot ungdomsarbetslöshet; tidigarelagda resurser för EU:s sysselsättningsinitiativ och det nationella socialfondsprogrammet; arbetsmiljösatsningar; extratjänster inom vissa välfärdsyrken; ökade resurser till arbetsförmedlingen. Regeringen finansierade dessa satsningar med bland annat slopade nedsatta arbetsgivaravgifter för unga, reducerat ROT-avdrag från 50 % till 30 % och slopat RUT-avdrag för läxhjälp, matlagning och poolrengöring.

I budgetpropositionen för 2016 föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Fler utbildningsplatser på folkhögskola, komvux och yrkeshögskola; att arbetsmarknadsåtgärden Fas 3 avvecklas; pengar till Arbetsförmedlingen; att långtidsarbetslösa ska erbjudas extratjänster i välfärden och möjlighet att studera med lön; investeringar i syfte att främja tillväxten av jobb; investeringar för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga; att Arbetsmiljöverkets resurser ökar med 35 miljoner kronor från och med 2016; avsättande av 10 miljoner kronor i syfte att utveckla kompetensen inom företagshälsovården.

Den 10 februari 2016 meddelade regering att man håller på att ta fram en ny arbetsmiljöstrategi i syfte att bland annat minska dödsolyckor inom arbetslivet.

Den 10 mars 2016 presenterade regeringen en proposition om ett särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen flera arbetsmarknadspolitiska reformer: Halverad moms på mindre reparationstjänster för cyklar, kläder, lädervaror, textilier och skor (förändringen innebär att momsen för dessa tjänster sänks från 25 % till 12 %); infört RUT-avdrag för reparation av vitvaror i hemmet; utvidgat RUT-avdrag för flyttjänster, trädgårdsarbete och it-tjänster, förändringen trädde i kraft den 1 augusti 2016.


Regeringen Löfven I

Den 9 oktober 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för asylsökandes boende och skolgång. Regeringen föreslog: En ny placeringsform, stödboende, för barn och unga i åldern 16-20 år; att Statens institutionsstyrelse ska utreda förutsättningarna för 1000 platser i stödboende och HVB-hem för barn och unga i åldern 16-20 år; ett uppdrag till Socialstyrelsen att se över myndighetens föreskrifter och allmänna råd om HVB-hem.

Den 5 november 2015 meddelade regeringen att man tillsatt en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. I översynen ingick även att förbättra systemet för ersättning till kommuner och landsting.

Den 12 november 2015 presenterade regeringen en ändringsbudget i syfte att tillföra drygt 10 miljarder kronor till Sveriges kommuner och landsting. Merparten av denna avsågs som tillfälligt stöd till kommunerna och det civila samhället för att kunna hantera den rådande flyktingsituationen.

Den 4 december 2015 meddelade regeringen att regeringen skulle införa så kallade snabbspår för nyanlända till Sverige i syfte att dessa snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Snabbspåren innebär att nyanländas kompetens och yrkeshistorik mer effektivt ska kunna matchas med befintliga lediga jobb. Åtgärden rörde främst jobb för läkare, apotekare, sjuksköterskor och lärare.

Med anledning av de stora flyktingströmmarna till Sverige har regeringen lanserat den nationella samlingen "Sverige Tillsammans" efter ett initiativ av statsminister Stefan Löfven. Satsningen innebär bland annat att regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att arrangera regionala konferenser i syfte att diskutera utmaningar och möjligheter för nyanländas etablering.
alt= Arbetsmarknadsminister Ylva Johansson.|miniatyr|Arbetsmarknadsminister Ylva Johansson.
Den 18 december 2015 beslutade regeringen att tilldela 75 miljoner till Studieförbunden i syfte att öka utbildningen i svenska bland nyanlända.

Den 1 januari 2016 höjdes ersättning till kommunerna för mottagande av nyanlända från 83 100 kronor per flykting till 125 000 kronor, och ökade resurser till Socialstyrelsen för validering av utländsk utbildning inom hälso- och sjukvården.

Den 24 februari 2016 meddelade regeringen att arbetsmarknadsminister Ylva Johansson fick i uppdrag att samordna och inrikta regeringens arbete för mottagande och etablering av nyanlända.

Den 17 mars 2016 meddelade regeringen att man tagit beslut om att fem kommuner i Östergötland ska få dispens att överlämna undervisning inom gymnasieskolans språkintroduktion till ett antal folkhögskolor. Syftet är att fler nyanlända ska kunna få läsa språkintroduktion på skolor.

I vårpropositionen 2016 presenterade regeringen flera integrationspolitiska satsningar: Tidigare insatser för asylsökande i syfte att öka etableringen i samhället; ett förslag om att år 2017 ge länsstyrelserna i uppdrag att bland annat samordna och organisera tidiga insatser för asylsökande; att kompetenskartläggning, avseende kartläggning av en nyanländas utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, ska kunna erbjudas av Arbetsförmedlingen redan under asyltiden; utökade medel för ersättning till kommuner för särskilda kostnader för mottagande av nyanlända; schablonersättningar för ensamkommande barn; att så kallade statligt subventionerade traineejobb ska kunna gälla nyanlända

I vårpropositionen 2016 presenterade regeringen flera integrationspolitiska satsningar: Tidigare insatser för asylsökande i syfte att öka etableringen i samhället; ett förslag om att år 2017 ge länsstyrelserna i uppdrag att bland annat samordna och organisera tidiga insatser för asylsökande; att kompetenskartläggning, avseende kartläggning av en nyanländas utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, ska kunna erbjudas av Arbetsförmedlingen redan under asyltiden; utökade medel för ersättning till kommuner för särskilda kostnader för mottagande av nyanlända; schablonersättningar för ensamkommande barn; att så kallade statligt subventionerade traineejobb ska kunna gälla nyanlända.

Innehållet publicerades under perioden 3 oktober 2014 till den 20 januari 2019
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 10 september 2019 var hon arbetsmarknadsminister.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 10 september 2019 var hon arbetsmarknadsminister.
Satsningar i vårbudgeten för en effektivare etablering och minskad arbetslöshet
Publicerad
I vårändringsbudgeten för 2016 förstärker regeringen arbetet med att ge nyanlända förutsättningar att på ett snabbt och bra sätt etablera sig i Sverige. Regeringen satsar bland annat på tidiga insatser för asylsökande och ökade medel för länsstyrelsernas arbete med att skapa beredskap och mottagningskapacitet i kommunerna. Regeringen aviserar även att traineejobben ska utvidgas för att omfatta även nyanlända och långtidsarbetslösa. Vårändringsbudgeten för 2016 bygger på en överenskommelse mellan regeringen och Vänsterpartiet.
Antalet asylsökande 2015 översteg kraftigt de antaganden som låg till grund för budgetpropositionen för 2016. Regeringen gör därför bedömningen att ytterligare medel behöver tillföras och en rad åtgärder behöver vidtas för att hantera den uppkomna situationen, däribland åtgärder för att underlätta etableringen av nyanlända.
Tidiga insatser för asylsökande
Det stora antalet asylsökande som kommit till Sverige under 2015 har medfört att många asylsökande får vänta allt längre på beslut om uppehållstillstånd. Det är viktigt att tiden då den enskilde befinner sig i asylprocessen tas tillvara och används på ett meningsfullt och effektivt sätt i syfte att underlätta en framtida etablering. Det gäller även för de personer med uppehållstillstånd som finns kvar i anläggningsboenden i väntan på att tas emot i en kommun.
Samordning av tidiga insatser – uppdrag till länsstyrelserna
Regeringen avser att från och med 2017 ge länsstyrelserna i uppdrag att samordna och organisera tidiga insatser för asylsökande m.fl. Länsstyrelsernas samordnande roll underlättas av deras befintliga strukturer för regional och nationell samverkan. Med anledning av länsstyrelsernas nya uppdrag ändras Migrationsverkets uppdrag om aktiviteter för asylsökande till att från och med 2017 inte längre omfatta verksamheter som avser organiserad sysselsättning för asylsökande som syftar till att stärka asylsökandes kunskaper i svenska och för andra etableringsfrämjande åtgärder. Genom den ändrade ansvarsfördelningen ökar förutsättningarna för asylsökande m.fl. att få tillgång till regionalt och lokalt anpassade tidiga insatser.
I vårpropositionen aviserar regeringen att 72 mnkr ska flyttas från Migrationsverket till länsstyrelsernas förvaltningsanslag fr.o.m. 2017. Regeringen föreslår även att länsstyrelsernas förvaltningsanslag utökas med 10 mnkr under 2016 i syfte att påbörja uppbyggnaden av organisation och struktur för det nya uppdraget.
Medel till länsstyrelserna för insatser för språkinlärning
Regeringen föreslår att länsstyrelsernas förvaltningsanslag utökas med 10 mnkr under 2016 för att tillhandahålla ett digitalt språkinlärningspaket i syfte att stärka asylsökandes kunskaper i svenska.
Tidig kompetenskartläggning för asylsökande
För att förbättra nyanländas etablering på arbetsmarknaden vill regeringen att kompetenskartläggning, dvs. kartläggning av en nyanländs utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, ska kunna erbjudas av Arbetsförmedlingen redan under asyltiden. Regeringen föreslår därför att totalt 90 mnkr tillförs till Arbetsförmedlingen under 2016 för att utveckla och tillhandahålla kompetenskartläggning för asylsökande. Från och med 2017 bör uppgiften implementeras permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven inom framförallt välfärdsområdena bättre tillgodoses.
Ökade medel för flyktingguider
Tidiga insatser för asylsökande bör kunna utföras av flera olika aktörer, inte minst civilsamhällets organisationer. Regeringen föreslår i vårändringsbudgeten en förstärkning med 25 mnkr under 2016 för insatser för flyktingguider och familjekontakter samt att målgruppen vidgas till att även omfatta asylsökande. Förslaget möjliggör för kommuner och det civila samhället att gemensamt erbjuda meningsfulla insatser för asylsökande, t ex samhällsinformation.
Särskilda insatser inom folkbildningen
Det finns ett stort behov av verksamheter som kan ge asylsökande och nyanlända som bor kvar på anläggningsboende meningsfull sysselsättning under asyltiden och påskynda en framtida etablering för den som får uppehållstillstånd. Regeringen föreslår därför att ytterligare 97 mnkr avsätts till särskilda insatser inom folkbildningen under 2016 (25 mnkr till folkhögskolorna och 72 mnkr till studieförbunden) för verksamheter som syftar till att stärka kunskaper i svenska och om samhället samt främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men som fortfarande bor kvar på anläggningsboende. Finansiering av utökade medel till studieförbunden sker genom att Migrationsverkets anslag minskas med 72 mnkr.
Ett hållbart mottagande och en effektivare etablering
Ökade medel för länsstyrelsernas arbete för mottagande av ensamkommande barn och nyanlända
Länsstyrelserna har i uppdrag att verka för att det finns beredskap och kapacitet i kommunerna för mottagande av ensamkommande barn och nyanlända. Det stora antalet asylsökande ensamkommande barn innebär att det finns ett stort behov av insatser särskilt inriktade mot den målgruppen. Regeringen föreslår därför i vårändringsbudgeten att länsstyrelserna får disponera 30 mnkr för dessa insatser under 2016.
För att stödja de kommuner som vill utveckla sin verksamhet för att underlätta uthyrning av bostäder till nyanlända bedömer regeringen att det finns behov av att öka medlen för länsstyrelsernas arbete med att skapa beredskap och mottagningskapacitet i kommunerna med 10 mnkr.
Utökade medel för ersättning till kommuner för särskilda kostnader för mottagande av nyanlända
Kommunernas behov av ersättning för särskilda kostnader för mottagande av nyanlända ökar när antalet mottagna ökar. Ersättning beviljas i mån av tillgång på medel och det finns 60 mnkr avsatta för detta ändamål 2016. I syfte att möjliggöra för kommunerna att få ersättning för särskilda kostnader för nyanlända föreslår regeringen att anslaget för dessa ersättningar utökas med 80 mnkr.
Migrationsverket tar över bosättningsansvaret från Arbetsförmedlingen
Från och med den 1 januari 2017 föreslås Migrationsverket ta över Arbetsförmedlingens ansvar att anvisa nyanlända till kommuner med stöd av lagen om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. I vårpropositionen aviserar regeringen att 30 mnkr flyttas från Arbetsförmedlingen till Migrationsverkets förvaltningsanslag avseende verksamhet fr.o.m. 2017. För att Migrationsverket ska kunna vidta förberedande åtgärder föreslår regeringen att myndighetens anslag bör utökas med 20 mnkr under 2016.
Schablonersättningar för ensamkommande barn
Den stora ökningen av antalet asylsökande ensamkommande barn under 2015 innebär en betydande utmaning för kommunerna. Regeringen anser att dagens system för ersättning till kommunerna för mottagande av ensamkommande barn och unga inte är ändamålsenligt. Regeringen kommer därför att återkomma med förslag i syfte att förenkla regelverket, förbättra kommunernas planeringsförutsättningar, minska den administrativa bördan och öka kostnadseffektiviteten. Ersättning för mottagande av ensamkommande barn och unga bör i större utsträckning utgöras av schablonersättningar jämfört med vad som sker i dag. Regeringen avser att ge kommunerna bättre möjligheter att hitta kostnadseffektiva boendeformer som passar de ensamkommandes individuella behov vilket därmed leder till en ökad flexibilitet i kommunernas mottagande.
Traineejobb ska omfatta nyanlända
Bättre förutsättningar att kombinera jobb och utbildning kan bidra till att nyanlända snabbare kommer i arbete. Regeringen avser därför att utvidga traineejobben till att även omfatta nyanlända.
Etableringsuppdraget ska effektiviseras
Det finns ett behov av att förbättra etableringsuppdraget för att fler ska komma i arbete. Andelen som har ett arbete eller som deltar i reguljär utbildning efter avslutad etableringsplan är knappt en tredjedel. Ett utredningarbete för att förenkla och effektivisera etableringsuppdraget genom minskad administration och ökad flexibilitet pågår i Regeringskansliet.
Regeringens arbete för att påskynda nyanländas etablering på arbetsmarknaden pågår fortlöpande och regeringen kommer att återkomma i budgetpropositionen för 2017 med förslag till ytterligare åtgärder.
Arbetslösheten ska minska
Regeringens mål är att Sverige ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Målet är ambitiöst och ställer höga krav på politiken. Den svenska arbetsmarknaden utvecklas starkt och arbetslösheten minskade betydligt 2015. Men arbetslösheten är fortsatt på en för hög nivå och den positiva utvecklingen kommer ännu inte alla till del. Det ökade antalet asylsökande till Sverige gör att många som varit kort tid i landet kommer in i arbetskraften. På några års sikt förväntas det innebära att nedgången i arbetslösheten mattas av. Det förstärker behovet av en bred jobbagenda med aktiva insatser inom en rad olika politikområden.
Regeringens jobbagenda består av tre huvudsakliga delar: insatser för ökad kompetens och aktiv arbetsmarknadspolitik, investeringar i bostäder och infrastruktur och en aktiv näringspolitik för fler och växande företag i hela landet. Satsningar på den gemensamma välfärden och en snabbare etablering av nyanlända är också viktiga delar av regeringens jobbpolitik. Regeringen avser att återkomma med förslag för att Sverige ska ta ytterligare steg mot att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020.
Jobb och utbildning för arbetslösa ungdomar
Ett av regeringens viktigaste löften är att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Under 2015 minskade ungdomsarbetslösheten betydligt och ligger nu i stort sett på samma nivå som före finanskrisen. Trots den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden är det fortsatt svårt för unga som saknar relevant utbildning att få jobb. För att fler ungdomar ska få ett stadigt fotfäste på arbetsmarknaden satsar regeringen på traineejobb som kombinerar jobb med relevant yrkesutbildning och utbildningskontrakt som ska få unga att fullfölja en gymnasieutbildning.
Regeringen prioriterar insatser för ungdomar som står långt från arbetsmarknaden. En kombination av jobb och studier är ett effektivt sätt att förmå fler ungdomar utan gymnasieutbildning att slutföra sina studier. Därför anser regeringen att även ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning ska kunna anställas med traineejobb.
Traineejobb ska omfatta långtidsarbetslösa
Långtidsarbetslösheten ska minska ytterligare och regeringen avvecklar fas 3. Sedan den 1 februari görs inga anvisningar av nya individer till sysselsättningsplaceringar. De som varit inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin i mer än 450 dagar ska istället kunna ta del av alla arbetsmarknadspolitiska insatser som förbättrar deras möjligheter att få ett arbete. Möjligheten att kombinera jobb med relevant utbildning bedöms underlätta för långtidsarbetslösa att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Regeringen avser därför att utvidga traineejobben till att omfatta även långtidsarbetslösa.
Regeringen har nyligen även beslutat att ge Tillväxtverket i uppdrag att, i samverkan med Arbetsförmedlingen, genomföra en treårig satsning där totalt 60 mnkr tillförs för sysselsättningsfrämjande insatser för långtidsarbetslösa genom arbetsintegrerande sociala företag. Regeringen anser att det finns ett behov av ytterligare åtgärder för att långtidsarbetslösheten ska fortsätta minska och kommer att återkomma med ytterligare förslag till åtgärder.
Kontakt
Pressekreterare hos arbetsmarknadsminister Ylva Johansson
Telefon (växel) 08-405 10 00
Genvägar
Den 13 april presenterade regeringen sin ekonomiska vårproposition samt vårändringsbudgeten för 2016.


Regeringen Löfven I

Den 9 oktober 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för asylsökandes boende och skolgång.


Regeringen Löfven I

Den 9 oktober 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för asylsökandes boende och skolgång. Regeringen föreslog: En ny placeringsform, stödboende, för barn och unga i åldern 16-20 år; att Statens institutionsstyrelse ska utreda förutsättningarna för 1000 platser i stödboende och HVB-hem för barn och unga i åldern 16-20 år; ett uppdrag till Socialstyrelsen att se över myndighetens föreskrifter och allmänna råd om HVB-hem.


Regeringen Löfven I

Den 9 oktober 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för asylsökandes boende och skolgång. Regeringen föreslog: En ny placeringsform, stödboende, för barn och unga i åldern 16-20 år; att Statens institutionsstyrelse ska utreda förutsättningarna för 1000 platser i stödboende och HVB-hem för barn och unga i åldern 16-20 år; ett uppdrag till Socialstyrelsen att se över myndighetens föreskrifter och allmänna råd om HVB-hem.

Den 5 november 2015 meddelade regeringen att man tillsatt en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. I översynen ingick även att förbättra systemet för ersättning till kommuner och landsting.


Regeringen Löfven I

Den 9 oktober 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för asylsökandes boende och skolgång. Regeringen föreslog: En ny placeringsform, stödboende, för barn och unga i åldern 16-20 år; att Statens institutionsstyrelse ska utreda förutsättningarna för 1000 platser i stödboende och HVB-hem för barn och unga i åldern 16-20 år; ett uppdrag till Socialstyrelsen att se över myndighetens föreskrifter och allmänna råd om HVB-hem.

Den 5 november 2015 meddelade regeringen att man tillsatt en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. I översynen ingick även att förbättra systemet för ersättning till kommuner och landsting.

Den 12 november 2015 presenterade regeringen en ändringsbudget i syfte att tillföra drygt 10 miljarder kronor till Sveriges kommuner och landsting. Merparten av denna avsågs som tillfälligt stöd till kommunerna och det civila samhället för att kunna hantera den rådande flyktingsituationen.


Regeringen Löfven I

Den 9 oktober 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för asylsökandes boende och skolgång. Regeringen föreslog: En ny placeringsform, stödboende, för barn och unga i åldern 16-20 år; att Statens institutionsstyrelse ska utreda förutsättningarna för 1000 platser i stödboende och HVB-hem för barn och unga i åldern 16-20 år; ett uppdrag till Socialstyrelsen att se över myndighetens föreskrifter och allmänna råd om HVB-hem.

Den 5 november 2015 meddelade regeringen att man tillsatt en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. I översynen ingick även att förbättra systemet för ersättning till kommuner och landsting.

Den 12 november 2015 presenterade regeringen en ändringsbudget i syfte att tillföra drygt 10 miljarder kronor till Sveriges kommuner och landsting. Merparten av denna avsågs som tillfälligt stöd till kommunerna och det civila samhället för att kunna hantera den rådande flyktingsituationen.

Den 4 december 2015 meddelade regeringen att regeringen skulle införa så kallade snabbspår för nyanlända till Sverige i syfte att dessa snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Snabbspåren innebär att nyanländas kompetens och yrkeshistorik mer effektivt ska kunna matchas med befintliga lediga jobb. Åtgärden rörde främst jobb för läkare, apotekare, sjuksköterskor och lärare.

Med anledning av de stora flyktingströmmarna till Sverige har regeringen lanserat den nationella samlingen "Sverige Tillsammans" efter ett initiativ av statsminister Stefan Löfven. Satsningen innebär bland annat att regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att arrangera regionala konferenser i syfte att diskutera utmaningar och möjligheter för nyanländas etablering.
alt= Arbetsmarknadsminister Ylva Johansson.|miniatyr|Arbetsmarknadsminister Ylva Johansson.
Den 18 december 2015 beslutade regeringen att tilldela 75 miljoner till Studieförbunden i syfte att öka utbildningen i svenska bland nyanlända.


Regeringen Löfven I

Den 9 oktober 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för asylsökandes boende och skolgång. Regeringen föreslog: En ny placeringsform, stödboende, för barn och unga i åldern 16-20 år; att Statens institutionsstyrelse ska utreda förutsättningarna för 1000 platser i stödboende och HVB-hem för barn och unga i åldern 16-20 år; ett uppdrag till Socialstyrelsen att se över myndighetens föreskrifter och allmänna råd om HVB-hem.

Den 5 november 2015 meddelade regeringen att man tillsatt en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. I översynen ingick även att förbättra systemet för ersättning till kommuner och landsting.

Den 12 november 2015 presenterade regeringen en ändringsbudget i syfte att tillföra drygt 10 miljarder kronor till Sveriges kommuner och landsting. Merparten av denna avsågs som tillfälligt stöd till kommunerna och det civila samhället för att kunna hantera den rådande flyktingsituationen.

Den 4 december 2015 meddelade regeringen att regeringen skulle införa så kallade snabbspår för nyanlända till Sverige i syfte att dessa snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Snabbspåren innebär att nyanländas kompetens och yrkeshistorik mer effektivt ska kunna matchas med befintliga lediga jobb. Åtgärden rörde främst jobb för läkare, apotekare, sjuksköterskor och lärare.

Med anledning av de stora flyktingströmmarna till Sverige har regeringen lanserat den nationella samlingen "Sverige Tillsammans" efter ett initiativ av statsminister Stefan Löfven. Satsningen innebär bland annat att regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att arrangera regionala konferenser i syfte att diskutera utmaningar och möjligheter för nyanländas etablering.
alt= Arbetsmarknadsminister Ylva Johansson.|miniatyr|Arbetsmarknadsminister Ylva Johansson.
Den 18 december 2015 beslutade regeringen att tilldela 75 miljoner till Studieförbunden i syfte att öka utbildningen i svenska bland nyanlända.

Den 1 januari 2016 höjdes ersättning till kommunerna för mottagande av nyanlända från 83 100 kronor per flykting till 125 000 kronor, och ökade resurser till Socialstyrelsen för validering av utländsk utbildning inom hälso- och sjukvården.