Försäljning av Saab 39 Gripen

Den 7 september 2009 kom uppgifter om att Brasilien valt att slutförhandla med franska Dassault Aviation. Något som sedan dementerades den 9 september 2009 av Brasiliens försvarsdepartement, som menade att förhandling med de tre ursprungliga alternativen Dassault Rafale, F/A-18E/F Super Hornet och Saab 39 Gripen fortsätter som planerat. Den 5 januari 2010 framkom det uppgifter i brasiliansk press om att Brasiliens flygvapen ser Saab 39 Gripen som sitt förstahandsval. Den tidigare favoriten Dassault Rafale uppgavs samtidigt inte ens vara andrahandsalternativet. Förutom priset och stridsegenskaperna blev Brasiliens egna planer på att utveckla förmåga att bygga flygplan avgörande.

I januari 2011 meddelade Brasiliens nytillträdda president Dilma Rousseff att hon ville skjuta på beslutet om valet av stridsflygplan, för att överväga vilket flygplan som är bäst för Brasilien. Bara några dagar senare meddelade dock landets försvarsminister Nelson Jobim att beslutet om valet av stridsflygplan skjuts upp till årets slut, med anledning av de naturkatastrofer landet drabbades av i januari 2011. Dock poängterade försvarsministern att man ej startar om upphandlingen från början, vilket skulle kunna ha resulterat i att Suchoj Su-35 åter varit en av kandidaterna. I mars 2011 lät landets finansminister Guido Mantega meddela att det ej finns några ekonomiska medel för ett köp av ett nytt stridsflygplan under 2011. Detta berodde delvis på att försvarsbudgeten ska bantas ifrån 15 miljarder real till 11 miljarder real. I juli 2011 meddelade försvarsministern återigen att det ej fanns några medel i budgetåret 2011 för något köp av stridsflygplan. Flygplansaffären kommer återigen behandlas tidigast 2012. I september 2011 menade dock landets nytillträdde försvarsminister Celso Amorim att ett beslut i frågan kan komma tidigare då det ”inte finns någon tid att förlora eftersom de nuvarande stridsflygen åldras snabbt”. Sommaren 2012 begärde Brasilien de tävlande partnerna om ordern, att förnya sina offerter för ytterligare sexmånadersperiod. Ett beslut om Brasiliens val av flygplan väntades komma under 2013. Under hösten 2013 förlängdes anbudstiden gällande nytt stridsflygplan till 31 mars 2014. I december 2013 skrev den brasilianska dagstidningen Folha São Paulo, att landet valt bort Dassaults flygplan Rafale, på grund av att det anses för dyrt. Kvar i upphandlingen är Saab 39 Gripen och Boeings F/A-18 Super Hornet. Den brasilianska dagstidningen skrev även att man inte väntade något slutgiltigt besked före 2015.

Den 18 december 2013 avslöjade försvarsbloggaren Wiseman's Wisdoms att Brasilien valt Gripen som flygplan. Affären bekräftades senare av Saab, den inbegriper 36 flygplan och är enligt brasilianska medier värd cirka 31 miljarder kronor. Det första flygplanet av versionen Gripen E förväntas levereras 2020, och ersätter då landets föråldrade Mirage 2000. Brasilien har för avsikt att skydda Olympiska sommarspelen 2016 med JAS 39, vilket då skulle kräva att landet hyrde flygplan av C/D-versionen, något som försvarsminister Karin Enström (M) var positiv till. En uthyrning skulle då omfatta att ett antal Gripen A behövs modifieras till C-versionen. Där Försvarsexportmyndigheten (FXM) påbörjat en förhandling med Brasilien om en interimslösning.

Som en del i motköpsprogrammet presenterade Saab tillsammans med den brasilianska flygplanstillverkaren Embraer i juli 2014 att Brasilien kommer att få en framträdande roll vid systemutveckling, integration, flygprov, sammansättning samt leverans. Själv sammansättningen av flygplanen kommer att utföras av Embraer i Brasilien på Saabs uppdrag. Dock gäller överenskommelsen enbart om ett slutligt kontrakt mellan Saab och Brasilien tecknas, vilket de inblandande parter i affären har ambitionen att avsluta innan utgången av 2014.

I samband med att Dilma Rousseff omvaldes till president offentliggjorde Saab den 27 oktober 2014 att de ingått ett avtal med den brasilianska regeringen, som omfattar utveckling och produktion av 36 Gripen NG till det brasilianska flygvapnet. Det sammanlagda ordervärdet uppgår till cirka 39,3 miljarder SEK. Vidare tecknade Saab ett avtal tillsammans med Comando da Aeronáutica (COMAer), rörande ett industrisamarbete med betydande tekniköverföring från Saab till brasiliansk industri. Leveranserna av Gripen NG planerades att starta år 2019 och pågå fram till år 2024. Av de 36 individerna kommer 28 vara Gripen E, och åtta av den tvåsitsiga versionen Gripen F. Den två tvåsitsiga versionen kommer att utvecklas Saab och Embraer. Av de 36 individerna kommer 15 monteras i Brasilien, i den monteringsfabrik som Saab planerar att uppföra i anslutning Embraers anläggningar utanför São Paulo.

I den ursprungliga offerten gav ingick exporträttigheter för Gripen NG i Latinamerika. I det slutliga avtalet kommer Saab tillsammans med brasiliansk flygindustri utveckla och sälja Gripen NG tillsammans på världsmarknaden.

Som en interimslösning inför att de första Gripen E levereras, förhandlar Brasilien med Försvarsexportmyndigheten om att hyra ett antal Gripen C/D. Ett avtal som väntades vara färdigt innan utgången av år 2014. Som en del i kontraktet skickade Brasilien två piloter för utbildning i Sverige under perioden november 2014 till april 2015. Dessa kom att utbildas vid 71:a utbildningsdivisionen vid Skaraborgs flygflottilj (F 7).

I november 2014 i samband med den internationella stridsplankonferensen (International Fighter conference) i London, uppgav den brasilianska Brigadgeneralen José Augusto Crepaldi Affonso, att det brasilianska flygvapnet bekräftat ett köp på 108 stridsflygplan, vilka skulle ersätta Dassault Mirage 2000C, Northrop F-5EM Tiger II och Alenia/Embraer A-1M. Köpet av de 108 individerna skulle då levereras i tre batcher. Dock kom både Saab och det brasilianska flygvapnet snabbt att dementera uppgifterna, där båda vidhöll att det var 36 flygplan som kontraktet omfattade.

I samband med näringsminister Mikael Dambergs besök i Brasilien våren 2015, ville Brasiliens finansminister Joaquim Levy omförhandla räntorna på de lån som Brasilien får genom Svensk Exportkredit. Detta påtalade även försvarsminister Jaques Wagner, men meddelade att det inte skulle påverka den kommande ratificeringen. Den svenska regeringen var dock inte villig att gå med på någon förändring, då Sverige redan accepterat en kraftig minskning på den första amorteringen av lånet. Den 23 juni 2015, dagen innan ratificeringen av finansieringsavtalet skulle ske, meddelade Brasiliens president Dilma Rousseff till statsminister Stefan Löfven, att räntevillkoren måste ändras. Bakgrunden till att Brasilien vill ha en lägre ränta uppges vara på grund av att landet genomgår en finansiell konsolidering. I slutet av juli 2015 uppgavs det att Brasilien hade förhandlat ned räntan på huvudlånet från 2,54 % till 2,19 %, och 3,56 % för det mindre lånet, vilka fick en löptid på 25 år. Den 5 augusti 2015 godkände den brasilianska senaten finansieringspaket, vilket i praktiken innebar grönt ljus för Brasilien till finansieringen av sitt köp av Gripensystemet. Totalt kommer Brasilien att låna 39,9 miljarder kronor från Svensk Exportkredit, samt 245 miljoner dollar för vapensystem. Den 25 augusti 2015 undertecknades finansieringsavtalet av representanter från Brasiliens finansdepartement och från Svensk Exportkredit. Underteckningen av finansieringsavtalet gjordes på Brasiliens ambassad i London, dels för att göra det på neutral mark, samt för att avtalet skulle gälla internationellt. Efter att finansieringsavtalet var påskrivet var det endast den brasilianska försvarsmaktens slutgiltiga order som saknas, vilken förväntas komma hösten 2015.

Den 3 september 2015 meddelade brasilianska åklagaren Anselmo Henrique Cordeiro Lopes för korruptionsbekämpning, att man inte funnit några bevis som tyder på oegentligheter i samband med beslutet av att köpa Gripen. Den 10 september 2015 meddelade Saab att kontraktet trätt kraft, sedan samtliga villkor uppfyllts. Leveranserna av flygplanet kommer att ske mellan 2019 och 2024.

Den 20 september 2020 kom det första flygplanet till Brasilien och den 23 september 2020 genomfördes den första flygning i landet, från Navegantes till Gavião Peixoto. Vid en ceremoni Wing 1 i Brasilia den 23 oktober 2020 presenterades Gripen E officiellt i Brasilien. De första stridsflygplanen kommer i slutet av 2021 att levereras till det brasilianska flygvapnet på Wing 2 i Anápolis.


Försäljning av Saab 39 Gripen

miniatyr|JAS 39 Gripen
miniatyr|Gripenanvändare i blått
Försäljning av Saab 39 Gripen. Svenska staten, genom Försvarets materielverk (FMV), var den första kunden på Saab 39 Gripen, vilka gav flygplanet beteckningen JAS 39.

Totalt beställdes 204 flygplan i tre delserier. I delserie 1 beställdes 30 st JAS 39A. I delserie 2 beställdes 96 st JAS 39A och 14 st JAS 39B. I delserie 3 beställdes 50 st JAS 39C och 14 st JAS 39D. Då delserie 2 inte var slutproducerad vid beställning av delserie 3, kunde de sista 20 JAS 39A istället byggas som JAS 39C.

Av de totalt 204 flygplanen levererades 201 stycken till Försvarsmakten/Flygvapnet, då två JAS 39A och en JAS 39C kvarstod hos Saab som provflygplan. Fram till september 2012 återstod 194 stycken, då sju flygplan tagits ur tjänst på grund av haveri eller andra skador.

Saab AB har sålt flygplanet till Sydafrika, som 1999 beställde 28 st Saab 39C/D Gripen, varav nio tvåsitsiga. Under programmets gång valde Sydafrika att reducera antalet plan till 26 st.

Försvarets materielverk (FMV) beställde den 30 juni 1982 för Flygvapnets räkning fem provflygplan samt 30 serieproducerade. Den 8 maj 1992 gjordes nästa beställning på 110 flygplan; beställningen omfattade delserie 2 som även omfattade 14 stycken tvåsitsiga flygplan. Riksdagen kom i december 1996 att besluta om delserie 3, vilken sedan bekräftades av regeringen i juni 1997. Delserie 3 bestod av 64 flygplan samt 14 tvåsitsiga flygplan.

Totalt kom 204 flygplan av Saab 39 Gripen att beställas, vilka ingår i Flygvapnet under namnet JAS 39 Gripen. Den 9 juni 1996 blev Skaraborgs flygflottilj (F 7) officiellt den första flottiljen som ombeväpnades från AJ 37 Viggen till JAS 39 Gripen.

Antalet flygplan i den svenska krigsorganisationen har sedan reducerats med en "inriktning" mot 100. Flygvapnet har för avsikt att i framtiden operera 100 stycken Saab 39 Gripen-flygplan av senaste versionen C/D. Inom ramen för denna reducering ska 31 existerande flygplan i ursprunglig version A/B uppgraderas till C/D-standard enligt beslut taget 2007. Övertaliga flygplan görs tillgängliga för försäljning.

Den 13 december 2012 gjordes den sista flygningen med JAS 39A/B i det svenska flygvapnet, och flygvapnet använder nu uteslutande version C/D. Skaraborgs flygflottilj (F 7) blev den sista flottiljen att ombeväpnas från A/B till C/D."Julgran markerar slutet för en epok". Försvarsmakten. 14 december 2012. Läst 2 januari 2013. Den 19 mars 2015 levererades individ 39294 till Blekinge flygflottilj (F 17), vilken var den sista individen av de totalt 204 beställda A/B och C/D flygplanen.

Under 2014 beslutade Sverige att köpa 60 flygplan av den vidareutvecklade JAS 39E Gripen, vilken skulle utvecklas och köpas tillsammans med Schweiz. Efter att det Schweiziska folket genom en folkomröstning sade nej till att köpa ett nytt stridsflygplan, stod Sverige som ensam köpare. Brasilien fattade i december 2014 beslut om köp av 28 ensitsiga Gripen E, och åtta tvåsitsiga Gripen F. Den 29 augusti 2014 rapporterade SVT att försvaret får köpa in 60 nya JAS 39 E. De första JAS 39E kommer levereras till svenska flygvapnet 2019

Produktionen av nästa svenska stridsflygplan, den första Gripen E, är i full gång på Saab i Linköping. Sammanlagt har Sverige beställt 60 plan.
I dag fick allmänheten en första inblick i hur byggnationen går till, när bolaget visade en bild av hur delar av flygplanskroppen sätts samman på bolagets årliga Gripenseminarium i Stockholm.
Redan i fjol berättade Saabansvariga hur bolaget arbetar med nya designförutsättningar när det gäller nya Gripen E, där allt ritarbete, och därtill simuleringar, görs i datorn.
Det har lett till effektivisering och smidigare tillverkning.
- Exempelvis ser vi nu att nya komponenter genast passar med varandra. Tidigare fick jobba med en del justeringar, säger Jerker Ahlqvist, chef för bolagets affärsenhet Gripen.
Saab flyger nu med nya system som ska användas på E-versionen, ombord på demonstratorplanet Gripen NG. Hittills har man gjort 315 starter och flugit 281 flygtimmar. Det man testar är bland annat det nya styrsystemet för Gripen E (avioniken), samt nya sensorer och Aesa-radar.
För ett år sedan meddelade Saabfolket på seminariet att planets jungfruflygning skulle ske i slutet av 2015. I dag berättade man att "roll out" blir 2016.
Har detta någon koppling till tekniska förseningar?
- Nej, inte alls. Det som har hänt är att vi har ändrat tiden för den första leveransen till den svenska försvarsmakten från 2018 till 2019, och anpassat tidplanen för hela programmet för Gripen E efter det, säger Jerker Ahlqvist.
Leverensdatumet 2018, uppger han, var satt utifrån att Schweiz önskade tidig leverans. Något som svenska försvarsmakten då rättade sig efter. Nu - efter att Schweiz avböjt köp av Gripen E - arbetar Saab alltså efter en annan tidplan.
Saab har också bestämt sig för att fortsätta nyproducera C/D-modellen av Gripenplanet med förhoppning om exportframgång. (Modellen som nu används här hemma.)
- Vi vet att den svenska försvarsmakten ska operera C/D i många år till. Tjeckien planerar använda sina plan till 2027. Och i Sydafrika kan de vara operativa fram till 2040, förklarar Jerker Ahlqvist.
- Och många av de nya kunderna vi ser kommer vilja ha C/D, det är ju det vi kan erbjuda på kort sikt.
Exempelvis förhandlar svenska staten nu om en flygplansaffär med Slovakien, som bedöms behöva nya plan inom loppet av två år.
De svenska C/D-planen uppgraderas också av Saab till vad man i flygvapnet kallar Materielsystem, 20. De sista levereras i år, enligt Ahlqvist.
- MS 20 är basen i vårt exporterbjudande till länder som önskar C/D-plan men olika kunder kommer också att vilja utveckla planet efter sig egna behov, säger han.
Nytt för i dag var också att Saabledningen planerar sätta upp regionala Gripencenter "hubs" runt om i världen. Dessa ska ha stort fokus på lokalt flygplansunderhåll för att locka nya kunder, men det handlar också om att starta försäljningskontor och eventuellt också flygplansfabriker.
Saab planerar samtidigt intensivt inför leveranserna av 36 Gripen E till Brasilien, som bland annat har beställt ett mindre antal 2-sitsiga plan.
Saab och brasilianska staten planerar nu bland annat ett gemensamt utvecklingscenter för den 2-sitsiga versionen.
Omkring 10-15 av planen kommer att tillverkas i Brasilien. Men också i Sverige, där man börjar arbeta med den brasilianska beställningen.
Omkring hundra brasilianska ingenjörer samt deras familjer kommer i slutet av året att flytta till Linköping, för att ingenjörerna ska ges möjlighet att lära sig den svenska Gripen-tekniken.
Gilla Ny Teknik på Facebook
Få senaste nytt om flygplansproduktion i Ny Tekniks kostnadsfria nyhetsbrev om fordon! Prenumerera här
Kommentarer
Välkommen att säga din mening på Ny Teknik.
Principen för våra regler är enkel: visa respekt för de personer vi skriver om och andra läsare som kommenterar artiklarna. Alla kommentarer modereras efter publiceringen av Ny Teknik eller av oss anlitad personal.


Försäljning av Saab 39 Gripen


Försäljning av Saab 39 Gripen

Försvarets materielverk (FMV) beställde den 30 juni 1982 för Flygvapnets räkning fem provflygplan samt 30 serieproducerade. Den 8 maj 1992 gjordes nästa beställning på 110 flygplan; beställningen omfattade delserie 2 som även omfattade 14 stycken tvåsitsiga flygplan. Riksdagen kom i december 1996 att besluta om delserie 3, vilken sedan bekräftades av regeringen i juni 1997. Delserie 3 bestod av 64 flygplan samt 14 tvåsitsiga flygplan.

Totalt kom 204 flygplan av Saab 39 Gripen att beställas, vilka ingår i Flygvapnet under namnet JAS 39 Gripen. Den 9 juni 1996 blev Skaraborgs flygflottilj (F 7) officiellt den första flottiljen som ombeväpnades från AJ 37 Viggen till JAS 39 Gripen.

Antalet flygplan i den svenska krigsorganisationen har sedan reducerats med en "inriktning" mot 100. Flygvapnet har för avsikt att i framtiden operera 100 stycken Saab 39 Gripen-flygplan av senaste versionen C/D. Inom ramen för denna reducering ska 31 existerande flygplan i ursprunglig version A/B uppgraderas till C/D-standard enligt beslut taget 2007. Övertaliga flygplan görs tillgängliga för försäljning.

Den 13 december 2012 gjordes den sista flygningen med JAS 39A/B i det svenska flygvapnet, och flygvapnet använder nu uteslutande version C/D. Skaraborgs flygflottilj (F 7) blev den sista flottiljen att ombeväpnas från A/B till C/D."Julgran markerar slutet för en epok". Försvarsmakten. 14 december 2012.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Försvarets materielverk (FMV) beställde den 30 juni 1982 för Flygvapnets räkning fem provflygplan samt 30 serieproducerade. Den 8 maj 1992 gjordes nästa beställning på 110 flygplan; beställningen omfattade delserie 2 som även omfattade 14 stycken tvåsitsiga flygplan. Riksdagen kom i december 1996 att besluta om delserie 3, vilken sedan bekräftades av regeringen i juni 1997. Delserie 3 bestod av 64 flygplan samt 14 tvåsitsiga flygplan.

Totalt kom 204 flygplan av Saab 39 Gripen att beställas, vilka ingår i Flygvapnet under namnet JAS 39 Gripen. Den 9 juni 1996 blev Skaraborgs flygflottilj (F 7) officiellt den första flottiljen som ombeväpnades från AJ 37 Viggen till JAS 39 Gripen.

Antalet flygplan i den svenska krigsorganisationen har sedan reducerats med en "inriktning" mot 100. Flygvapnet har för avsikt att i framtiden operera 100 stycken Saab 39 Gripen-flygplan av senaste versionen C/D. Inom ramen för denna reducering ska 31 existerande flygplan i ursprunglig version A/B uppgraderas till C/D-standard enligt beslut taget 2007. Övertaliga flygplan görs tillgängliga för försäljning.

Den 13 december 2012 gjordes den sista flygningen med JAS 39A/B i det svenska flygvapnet, och flygvapnet använder nu uteslutande version C/D. Skaraborgs flygflottilj (F 7) blev den sista flottiljen att ombeväpnas från A/B till C/D."Julgran markerar slutet för en epok". Försvarsmakten. 14 december 2012. Läst 2 januari 2013. Den 19 mars 2015 levererades individ 39294 till Blekinge flygflottilj (F 17), vilken var den sista individen av de totalt 204 beställda A/B och C/D flygplanen.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Sverige beställde 1999 28 stycken nytillverkade Saab 39C/D Gripen, varav nio tvåsitsiga, med leveransstart 2008. Som i alla andra liknande sammanhang ställde även Sydafrika krav på att motköp skulle göras, vilket senare i svensk media rapporterades ha avtalats till 500 miljoner kronor. Saab 39 Gripen var en del av en större vapenaffär som Sydafrika genomförde vid denna tidpunkt. Övriga vapensystem som köptes var brittiska skolflygplanet Hawker-Siddeley Hawk, italiensk/brittiska helikoptern Agusta A109 samt korvetterna  och  och Ubåt klass 209 från tyska HDW. Sydafrika har under programmets gång valt att reducera antalet beställda flygplan till 26 stycken

Sydafrika kan överge Gripen
De 26 Gripenflygplan som Sydafrika beställt från Sverige kan hamna i malpåse. Det saknas pengar att hålla dem flygande, skriver det sydafrikanska försvarsministeriet i en intern rapport.
Den jättelika vapenaffären från 1999 har varit ett öppet sår i syd-afrikansk politik i över ett decennium. Den ena mutskandalen efter den andra har utretts såväl i Sydafrika och som i säljarländerna, utan fällande domar.
Jas 39 Gripen var den största enskilda delen av affären. I samma paket mellan Sydafrika och Saab-British Aerospace ingick 24 brittiska skolflygplan av modell Hawk.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Ungern hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga.  I samband med att Ungern blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar.

Dock meddelade ungersk media den 24 januari 2012 att den ungerska regeringen tillsammans med den svenska regeringen förlängt leasingavtalet med ytterligare tio år, detta mot bakgrund av Ungerns kraftiga budgetunderskott.

The government of Sweden approved and ratified a ten-year extension of Hungary’s lease of Gripen fighter aircraft last week, daily Nepszabadsag said on Tuesday.
Sofia Karlberg, an official of the Swedish Defence and Security Export Agency (FXM), declined to reveal any further details of the modified contract other than the ten-year extension when asked by the paper.
Hungarian Defence Minister Csaba Hende said earlier that extending the lease until 2026 would save the state HUF 63bn.
The lease was originally set to expire in 2015.
Government data show the Gripen lease costs the budget an annual HUF 30bn. Training programmes for the aircraft cost an additional HUF 2bn a year.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Ungern hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga.  I samband med att Ungern blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Frågan gällande stridsflygplan hade diskuterats länge i Ungern. De alternativ som diskuterades var att köpa nya, leasa begagnade stridsflygplan eller modernisera de då till antalet 27 befintliga ryska Mig 29:orna.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Ungern hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga.  I samband med att Ungern blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Frågan gällande stridsflygplan hade diskuterats länge i Ungern. De alternativ som diskuterades var att köpa nya, leasa begagnade stridsflygplan eller modernisera de då till antalet 27 befintliga ryska Mig 29:orna. Under hösten 2001 fick Ungern in offerter från Sverige, Belgien, Israel, Turkiet och USA gällande både nya och begagnade stridsflygplan.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Ungern hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga.  I samband med att Ungern blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Frågan gällande stridsflygplan hade diskuterats länge i Ungern. De alternativ som diskuterades var att köpa nya, leasa begagnade stridsflygplan eller modernisera de då till antalet 27 befintliga ryska Mig 29:orna. Under hösten 2001 fick Ungern in offerter från Sverige, Belgien, Israel, Turkiet och USA gällande både nya och begagnade stridsflygplan. Måndag den 10 september 2001 tog Ungerns nationella säkerhetsråd ett inriktningsbeslut med att välja det svenska stridsflygplanet framför amerikanska F-16. Den 23 november 2001 skrev den ungerska försvarsministern János Szabó på ett avtal om att leasa 12 stycken ensitsiga och två tvåsitsiga Saab 39A/B Gripen på 10 år, med en option att köpa flygplanen. Ungern blev därmed det tredje landet som anskaffade Saab 39 Gripen.

Efter parlamentsvalet våren 2002 valde den nya regeringen att skriva om avtalet, så att det istället skulle omfatta C/D-versionerna. Det nya avtalet undertecknades den 2 februari 2003 och sträcker sig över 10 år och omfattade 12 stycken Saab 39C och två stycken Saab 39D. Dock var dessa befintliga Saab 39A/B Gripen, men ombyggda till C/D versionen för att passa Nato-standard. Beväpningen till planen köptes från USA.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Ungern hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga.  I samband med att Ungern blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Frågan gällande stridsflygplan hade diskuterats länge i Ungern. De alternativ som diskuterades var att köpa nya, leasa begagnade stridsflygplan eller modernisera de då till antalet 27 befintliga ryska Mig 29:orna. Under hösten 2001 fick Ungern in offerter från Sverige, Belgien, Israel, Turkiet och USA gällande både nya och begagnade stridsflygplan. Måndag den 10 september 2001 tog Ungerns nationella säkerhetsråd ett inriktningsbeslut med att välja det svenska stridsflygplanet framför amerikanska F-16. Den 23 november 2001 skrev den ungerska försvarsministern János Szabó på ett avtal om att leasa 12 stycken ensitsiga och två tvåsitsiga Saab 39A/B Gripen på 10 år, med en option att köpa flygplanen. Ungern blev därmed det tredje landet som anskaffade Saab 39 Gripen.

Efter parlamentsvalet våren 2002 valde den nya regeringen att skriva om avtalet, så att det istället skulle omfatta C/D-versionerna. Det nya avtalet undertecknades den 2 februari 2003 och sträcker sig över 10 år och omfattade 12 stycken Saab 39C och två stycken Saab 39D. Dock var dessa befintliga Saab 39A/B Gripen, men ombyggda till C/D versionen för att passa Nato-standard. Beväpningen till planen köptes från USA. Leasingavtalet inkluderar även utbildning av ungerska piloter och tekniker i Sverige. Vid en ceremoni på flygbasen vid Kecskemét i Ungern den 30 mars 2006, överlämnade Sveriges försvarsminister Leni Björklund formellt de fem första flygplanen till den ungerska försvarsministern Ference Juhász.


Försäljning av Saab 39 Gripen

miniatyr|Ett tjeckiskt plan i luften.
Tjeckien hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga. I samband med att Tjeckien blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar.

Den 11 september 2013 meddelade Försvarsexportmyndigheten att man kommit överens med Tjeckien om att förlänga leasingavtalet 14 år eller fram till 2029.

I dag blev det klart. Efter mer än ett år av segdragna förhandlingar är Sverige och Tjeckien nu överens om en förlängning av det nuvarande hyreskontraktet mellan länderna som gäller 14 Gripenplan.
Tjeckerna gick bland annat ut i media vid ett tillfälle och anklagade Sverige för att vilja ha för mycket betalt. Men i dag accepterade den tjeckiska regeringen det svenska erbjudandet om förlängning. Det betyder att landet kommer att hyra de svenska planen i ytterligare 14 år eller fram till 2029.
- Det är väldigt mycket Gripen i dag och det är väldigt roligt. Schweiz ena kammare har sagt ja till upphandling av 22 plan och i Thailand har man just i dag en ceremoni för att ta emot de sista sex av de tolv Gripenplan man köpt, säger Ulf Hammarström, generaldirektör på Försvarsexportmyndigheten, FXM.
Sedan 2005 hyr Tjeckien 12 stycken ensitsiga och 2 stycken 2 sitsiga Gripenplan, modell C/D, av svenska Försvarsmakten. Tjeckiens Gripenplan deltar inte bara i landets luftförsvar utan gör också Nato-tjänst i Europa.
Det ursprungliga kontraktet signerades 2004 och behövde nu förnyas eftersom det löper ut under mitten av 2015.
Vad detta kostar Tjeckien är i dagsläget hemligt.
- Vi går inte in på det av kommersiella skäl inte in på kontraktssiffror, säger Ulf Hammarström.
- Men det är oerhört mycket värt för Sverige och skattebetalarna eftersom det betyder att vi delar på kostnaderna på allt ifrån ingenjören som utvecklar Gripensystemet till husmodern på F7 där piloternas utbildas.
Det finns gemensamma kostnader och ju fler användare som är med och betalar för vidmakthållande och utveckling desto bättre, anser han.
Eftersom ett regeringsskifte stundar i Tjeckien måste dock Gripenkontraktet godkännas av den kommande regeringen senare i höst.
Kommentarer
Välkommen att säga din mening på Ny Teknik.
Principen för våra regler är enkel: visa respekt för de personer vi skriver om och andra läsare som kommenterar artiklarna. Alla kommentarer modereras efter publiceringen av Ny Teknik eller av oss anlitad personal.


Försäljning av Saab 39 Gripen

miniatyr|Ett tjeckiskt plan i luften.
Tjeckien hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga. I samband med att Tjeckien blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Tjeckien hade en tid längre förberett att ersätta sina befintliga sovjetiska MiG-21 jaktflygplan, genom köp av 24 till 36 stycken nya multirollflygplan. Hösten år 2000 begärde Tjeckien in offerter på amerikanska F-16 och F-18, franska Mirage 2000, europeiska Eurofighter Typhoon och svenska Saab 39 Gripen. Som villkor i offerten fanns ett så kallat motköp på 150 % på det förväntade inköpsvärdet, som uppgavs till cirka 25 miljarder SEK.

I samband med att anbudstiden löpte ut i maj 2001 drog sig både Lockheed Martin och Boeing ur upphandlingen.


Försäljning av Saab 39 Gripen

miniatyr|Ett tjeckiskt plan i luften.
Tjeckien hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga. I samband med att Tjeckien blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Tjeckien hade en tid längre förberett att ersätta sina befintliga sovjetiska MiG-21 jaktflygplan, genom köp av 24 till 36 stycken nya multirollflygplan. Hösten år 2000 begärde Tjeckien in offerter på amerikanska F-16 och F-18, franska Mirage 2000, europeiska Eurofighter Typhoon och svenska Saab 39 Gripen. Som villkor i offerten fanns ett så kallat motköp på 150 % på det förväntade inköpsvärdet, som uppgavs till cirka 25 miljarder SEK.

I samband med att anbudstiden löpte ut i maj 2001 drog sig både Lockheed Martin och Boeing ur upphandlingen. Detta medförde att Saab stod ensam kvar som anbudsgivare. Anledningen till att USA drog sig ur affären, berodde enligt dåvarande Saab-BAe vice VD John Neilson på att USA inte kunde matcha de motköpsaffärer som Saab-BAe erbjöd, vilka uppgick till 150 % av ordervärdet och skulle sprida ut kostnaderna för 36 flygplan på 15 år.


Försäljning av Saab 39 Gripen

miniatyr|Ett tjeckiskt plan i luften.
Tjeckien hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga. I samband med att Tjeckien blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Tjeckien hade en tid längre förberett att ersätta sina befintliga sovjetiska MiG-21 jaktflygplan, genom köp av 24 till 36 stycken nya multirollflygplan. Hösten år 2000 begärde Tjeckien in offerter på amerikanska F-16 och F-18, franska Mirage 2000, europeiska Eurofighter Typhoon och svenska Saab 39 Gripen. Som villkor i offerten fanns ett så kallat motköp på 150 % på det förväntade inköpsvärdet, som uppgavs till cirka 25 miljarder SEK.

I samband med att anbudstiden löpte ut i maj 2001 drog sig både Lockheed Martin och Boeing ur upphandlingen. Detta medförde att Saab stod ensam kvar som anbudsgivare. Anledningen till att USA drog sig ur affären, berodde enligt dåvarande Saab-BAe vice VD John Neilson på att USA inte kunde matcha de motköpsaffärer som Saab-BAe erbjöd, vilka uppgick till 150 % av ordervärdet och skulle sprida ut kostnaderna för 36 flygplan på 15 år. Våren 2002 ville dock den dåvarande regeringen invänta kommande parlamentsval.


Försäljning av Saab 39 Gripen

miniatyr|Ett tjeckiskt plan i luften.
Tjeckien hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga. I samband med att Tjeckien blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Tjeckien hade en tid längre förberett att ersätta sina befintliga sovjetiska MiG-21 jaktflygplan, genom köp av 24 till 36 stycken nya multirollflygplan. Hösten år 2000 begärde Tjeckien in offerter på amerikanska F-16 och F-18, franska Mirage 2000, europeiska Eurofighter Typhoon och svenska Saab 39 Gripen. Som villkor i offerten fanns ett så kallat motköp på 150 % på det förväntade inköpsvärdet, som uppgavs till cirka 25 miljarder SEK.

I samband med att anbudstiden löpte ut i maj 2001 drog sig både Lockheed Martin och Boeing ur upphandlingen. Detta medförde att Saab stod ensam kvar som anbudsgivare. Anledningen till att USA drog sig ur affären, berodde enligt dåvarande Saab-BAe vice VD John Neilson på att USA inte kunde matcha de motköpsaffärer som Saab-BAe erbjöd, vilka uppgick till 150 % av ordervärdet och skulle sprida ut kostnaderna för 36 flygplan på 15 år. Våren 2002 ville dock den dåvarande regeringen invänta kommande parlamentsval. Detta för att låta kommande regering säga sitt i affären om nytt stridsflygplan. I samband med att Tjeckien drabbades av en stor naturkatastrof hösten 2002, avblåstes hela affären om nya stridsflygplan. Detta på grund av att skadorna av översvämningarna beräknades till ett värde på 100 miljoner koruna.


Försäljning av Saab 39 Gripen

miniatyr|Ett tjeckiskt plan i luften.
Tjeckien hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga. I samband med att Tjeckien blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Tjeckien hade en tid längre förberett att ersätta sina befintliga sovjetiska MiG-21 jaktflygplan, genom köp av 24 till 36 stycken nya multirollflygplan. Hösten år 2000 begärde Tjeckien in offerter på amerikanska F-16 och F-18, franska Mirage 2000, europeiska Eurofighter Typhoon och svenska Saab 39 Gripen. Som villkor i offerten fanns ett så kallat motköp på 150 % på det förväntade inköpsvärdet, som uppgavs till cirka 25 miljarder SEK.

I samband med att anbudstiden löpte ut i maj 2001 drog sig både Lockheed Martin och Boeing ur upphandlingen. Detta medförde att Saab stod ensam kvar som anbudsgivare. Anledningen till att USA drog sig ur affären, berodde enligt dåvarande Saab-BAe vice VD John Neilson på att USA inte kunde matcha de motköpsaffärer som Saab-BAe erbjöd, vilka uppgick till 150 % av ordervärdet och skulle sprida ut kostnaderna för 36 flygplan på 15 år. Våren 2002 ville dock den dåvarande regeringen invänta kommande parlamentsval. Detta för att låta kommande regering säga sitt i affären om nytt stridsflygplan. I samband med att Tjeckien drabbades av en stor naturkatastrof hösten 2002, avblåstes hela affären om nya stridsflygplan. Detta på grund av att skadorna av översvämningarna beräknades till ett värde på 100 miljoner koruna. Istället valde landets regering att inleda förhandlingar med alternativa lösningar för upprätthålla flygförsvaret. Ett av dessa alternativ var att hyra 14 stycken befintliga Gripen-flygplan, efter samma modell som Ungern hade valt.


Försäljning av Saab 39 Gripen

miniatyr|Ett tjeckiskt plan i luften.
Tjeckien hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga. I samband med att Tjeckien blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Tjeckien hade en tid längre förberett att ersätta sina befintliga sovjetiska MiG-21 jaktflygplan, genom köp av 24 till 36 stycken nya multirollflygplan. Hösten år 2000 begärde Tjeckien in offerter på amerikanska F-16 och F-18, franska Mirage 2000, europeiska Eurofighter Typhoon och svenska Saab 39 Gripen. Som villkor i offerten fanns ett så kallat motköp på 150 % på det förväntade inköpsvärdet, som uppgavs till cirka 25 miljarder SEK.

I samband med att anbudstiden löpte ut i maj 2001 drog sig både Lockheed Martin och Boeing ur upphandlingen. Detta medförde att Saab stod ensam kvar som anbudsgivare. Anledningen till att USA drog sig ur affären, berodde enligt dåvarande Saab-BAe vice VD John Neilson på att USA inte kunde matcha de motköpsaffärer som Saab-BAe erbjöd, vilka uppgick till 150 % av ordervärdet och skulle sprida ut kostnaderna för 36 flygplan på 15 år. Våren 2002 ville dock den dåvarande regeringen invänta kommande parlamentsval. Detta för att låta kommande regering säga sitt i affären om nytt stridsflygplan. I samband med att Tjeckien drabbades av en stor naturkatastrof hösten 2002, avblåstes hela affären om nya stridsflygplan. Detta på grund av att skadorna av översvämningarna beräknades till ett värde på 100 miljoner koruna. Istället valde landets regering att inleda förhandlingar med alternativa lösningar för upprätthålla flygförsvaret. Ett av dessa alternativ var att hyra 14 stycken befintliga Gripen-flygplan, efter samma modell som Ungern hade valt.

Måndag den 14 juni 2004 undertecknade den svenska och den tjeckiska regeringen ett leasingavtal om 14 stycken Gripen-flygplan gällande i tio år.


Försäljning av Saab 39 Gripen

miniatyr|Ett tjeckiskt plan i luften.
Tjeckien hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga. I samband med att Tjeckien blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Tjeckien hade en tid längre förberett att ersätta sina befintliga sovjetiska MiG-21 jaktflygplan, genom köp av 24 till 36 stycken nya multirollflygplan. Hösten år 2000 begärde Tjeckien in offerter på amerikanska F-16 och F-18, franska Mirage 2000, europeiska Eurofighter Typhoon och svenska Saab 39 Gripen. Som villkor i offerten fanns ett så kallat motköp på 150 % på det förväntade inköpsvärdet, som uppgavs till cirka 25 miljarder SEK.

I samband med att anbudstiden löpte ut i maj 2001 drog sig både Lockheed Martin och Boeing ur upphandlingen. Detta medförde att Saab stod ensam kvar som anbudsgivare. Anledningen till att USA drog sig ur affären, berodde enligt dåvarande Saab-BAe vice VD John Neilson på att USA inte kunde matcha de motköpsaffärer som Saab-BAe erbjöd, vilka uppgick till 150 % av ordervärdet och skulle sprida ut kostnaderna för 36 flygplan på 15 år. Våren 2002 ville dock den dåvarande regeringen invänta kommande parlamentsval. Detta för att låta kommande regering säga sitt i affären om nytt stridsflygplan. I samband med att Tjeckien drabbades av en stor naturkatastrof hösten 2002, avblåstes hela affären om nya stridsflygplan. Detta på grund av att skadorna av översvämningarna beräknades till ett värde på 100 miljoner koruna. Istället valde landets regering att inleda förhandlingar med alternativa lösningar för upprätthålla flygförsvaret. Ett av dessa alternativ var att hyra 14 stycken befintliga Gripen-flygplan, efter samma modell som Ungern hade valt.

Måndag den 14 juni 2004 undertecknade den svenska och den tjeckiska regeringen ett leasingavtal om 14 stycken Gripen-flygplan gällande i tio år. Flygplanen som ingick i affären var befintliga Saab 39A/B Gripen ombyggda av Saab till C/D versionen för att passa Nato-standarder. I avtalet inkluderades även utbildning av tjeckiska piloter och tekniker i Sverige.


Försäljning av Saab 39 Gripen

miniatyr|Ett tjeckiskt plan i luften.
Tjeckien hyr 14 Saab 39C/D Gripen, varav två tvåsitsiga. I samband med att Tjeckien blev medlem av Nato år 1999, var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard. Det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Tjeckien hade en tid längre förberett att ersätta sina befintliga sovjetiska MiG-21 jaktflygplan, genom köp av 24 till 36 stycken nya multirollflygplan. Hösten år 2000 begärde Tjeckien in offerter på amerikanska F-16 och F-18, franska Mirage 2000, europeiska Eurofighter Typhoon och svenska Saab 39 Gripen. Som villkor i offerten fanns ett så kallat motköp på 150 % på det förväntade inköpsvärdet, som uppgavs till cirka 25 miljarder SEK.

I samband med att anbudstiden löpte ut i maj 2001 drog sig både Lockheed Martin och Boeing ur upphandlingen. Detta medförde att Saab stod ensam kvar som anbudsgivare. Anledningen till att USA drog sig ur affären, berodde enligt dåvarande Saab-BAe vice VD John Neilson på att USA inte kunde matcha de motköpsaffärer som Saab-BAe erbjöd, vilka uppgick till 150 % av ordervärdet och skulle sprida ut kostnaderna för 36 flygplan på 15 år. Våren 2002 ville dock den dåvarande regeringen invänta kommande parlamentsval. Detta för att låta kommande regering säga sitt i affären om nytt stridsflygplan. I samband med att Tjeckien drabbades av en stor naturkatastrof hösten 2002, avblåstes hela affären om nya stridsflygplan. Detta på grund av att skadorna av översvämningarna beräknades till ett värde på 100 miljoner koruna. Istället valde landets regering att inleda förhandlingar med alternativa lösningar för upprätthålla flygförsvaret. Ett av dessa alternativ var att hyra 14 stycken befintliga Gripen-flygplan, efter samma modell som Ungern hade valt.

Måndag den 14 juni 2004 undertecknade den svenska och den tjeckiska regeringen ett leasingavtal om 14 stycken Gripen-flygplan gällande i tio år. Flygplanen som ingick i affären var befintliga Saab 39A/B Gripen ombyggda av Saab till C/D versionen för att passa Nato-standarder. I avtalet inkluderades även utbildning av tjeckiska piloter och tekniker i Sverige. De första sex planen levererades den 18 april 2005. År 2015 när leasingkontraktet upphör kommer Tjeckien påbörja en ny upphandling av stridsflygplan.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Den 17 oktober 2007 offentliggjordes att Thailand skulle köpa sex Saab 39C/D Gripen med option för sex ytterligare exemplar. Affären för de första sex undertecknades 11 februari 2008. Den 12 februari 2009 beslutade Thailand att köpa ytterligare sex flygplan. Affären undertecknades den 23 november 2010 och utöver de sex stridsflygplanen ingick även i affären Saab 340 Erieye och Robotsystem 15F. Totalt kom affären bestå av åtta stycken C-versioner och fyra stycken D-versioner, vilka samtliga är ombyggda A- och B-versioner som FMV avyttrade från det svenska flygvapnets flotta. Dessa flygplan var avsedda att ersätta 16  stridsflygplan av modell F-5 Freedom Fighter.

Den 12 maj 2016 uppgavs det i media att Thailands tillförordnade premiärministern och före detta flygvapenchefen Prajin Juntong, föreslagit sin efterträdare, den nuvarande flygvapenchefen, att köpa ytterligare fyra svenska plan.

Thailand uppges vilja köpa fler Gripenplan
Thailand kommer troligen att förstärka sin nuvarande Gripenflotta, som består av tolv plan från 2008, med fyra nya plan.
Det skriver den statliga kinesiska nyhetsbyrån Xinhua på torsdagen baserat på uttalanden från den tillförordnade premiärministern och före detta flygvapenchefen Prajin Juntong, enligt Reuters.
Uttalandet ska ha lämnats i samband med att Sveriges ambassadör Staffan Herrström besökte honom i regeringsbyggnaden i Bangkok för att diskutera bland annat Gripen, svensk digitalteknologi och bilateral handel.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Den 17 oktober 2007 offentliggjordes att Thailand skulle köpa sex Saab 39C/D Gripen med option för sex ytterligare exemplar. Affären för de första sex undertecknades 11 februari 2008. Den 12 februari 2009 beslutade Thailand att köpa ytterligare sex flygplan. Affären undertecknades den 23 november 2010 och utöver de sex stridsflygplanen ingick även i affären Saab 340 Erieye och Robotsystem 15F. Totalt kom affären bestå av åtta stycken C-versioner och fyra stycken D-versioner, vilka samtliga är ombyggda A- och B-versioner som FMV avyttrade från det svenska flygvapnets flotta. Dessa flygplan var avsedda att ersätta 16  stridsflygplan av modell F-5 Freedom Fighter.

I början av september 2013 levererades de tre sista av de totalt tolv beställda flygplan.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Den 17 oktober 2007 offentliggjordes att Thailand skulle köpa sex Saab 39C/D Gripen med option för sex ytterligare exemplar. Affären för de första sex undertecknades 11 februari 2008. Den 12 februari 2009 beslutade Thailand att köpa ytterligare sex flygplan. Affären undertecknades den 23 november 2010 och utöver de sex stridsflygplanen ingick även i affären Saab 340 Erieye och Robotsystem 15F. Totalt kom affären bestå av åtta stycken C-versioner och fyra stycken D-versioner, vilka samtliga är ombyggda A- och B-versioner som FMV avyttrade från det svenska flygvapnets flotta. Dessa flygplan var avsedda att ersätta 16  stridsflygplan av modell F-5 Freedom Fighter.

I början av september 2013 levererades de tre sista av de totalt tolv beställda flygplan. Onsdag den 4 september 2013 landade flygplanen på slutdestinationen i Surat Thani. I samband med överlämningsceremonin av de tre sista flygplanen, uttryckte sig den thailändska flygvapenchefen att Thailand är intresserade av köpa ytterligare sex flygplan. De sex flygplanen kommer då i så fall ingå i ett större försvarsmaterielinköp som landet planerar att göra innan 2024. Där bland annat köp av en ubåt och stridsvagnen T-84 Oplot ingår.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Efter att landet gick med i Nato år 2004, åtog sig Bulgarien till att ha åtta moderna stridsflygplan till Natos förfogande senast år 2016. Fyra av dessa skulle finnas tillgängliga för skydda bulgariskt luftrum, som en del av alliansens integrerade luftvärnssystem. Vid den tiden bestod det bulgariska flygvapnet av de ryska stridsflygplanen MiG-21, Su-25 och MiG-29. År 2006 lämnade Saab in en offert till Bulgariens försvarsdepartement om 16 flygplan av C/D version.Gripen responds to Bulgarian fighter requirements Enligt Saab skulle Bulgarien behöva byta ut sin befintliga flotta av stridsflygplan senast 2015. Bulgarien planerade i början av 2012 att offentliggöra en upphandling gällande 8 moderna stridsflygplan. Vid sidan om Saab 39 Gripen så är även Eurofighter Typhoon och MiG-29M Fulcrum-E tänkbara kandidater för den tänkta upphandlingen. Dock så meddelade den bulgariska premiärministern Boyko Borissov i september 2011, att dess köp av nya flygplan kommer senareläggas, och genomföras när det blir nödvändigt att dess Nato-medlemskap kräver så.

I november 2014 meddelade det bulgariska försvarsministeriet att staten inte kommer att ge några investeringslån, eller statliga garantier för störra projekt, ditt ett köp av nytt stridsflygplan räknas, innan år 2017. En förklaring till varför frågan om nytt stridsflygplan drog ut på tiden, en fråga som behandlats av sex bulgariska regeringar, berodde dels på landets ekonomiska situation, men även på landets förbindelser med Ryssland. I mars 2015 kommenterade Saab en eventuell affär, med att det inte skulle vara aktuellt att hyra eller sälja flygplan från Svenska flygvapnet. Utan skulle då innebära nytillverkning av 10 till 14 flygplan, av till exempel C/D-versionerna.

Den 1 juli 2015 tillkännagav Bulgariens försvarsminister Nikolay Nenchev att regeringen godkänt en upphandling av nytt stridsflygplan. Med syftet att ersätta flygplanssystemen MiG-21 och MiG-29. Försvarsministern meddelad att han i första hand kommer påbörja förhandlingar med Belgien, Grekland och Nederländerna om att köpa begagnade Lockheed Martin F-16 Fighting Falcon. Dock så kommer flygplanssystem från andra tillverkare att vara ett alternativ i upphandlingen. Sedan det blev känt att Bulgarien skulle modifiera sina stridsflygplan, har det analyserats i köp av F-16 C/D från det amerikanska nationalgardet, modifierade F-16AM från Belgien, tidiga delserier av Eurofighter Typhoon från Italien, JAS 39C/D Gripen från Sverige, JF-17 Thunder från det kinesisk-pakistanska industrikonsortiumet CAC/PAC. Vilka genom regeringens tillkännagivande nu kompletteras med F-16AM från Nederländerna, och F-16C/D från Grekland. Totalt uppskattade försvarsministern att dess flygvapen var i behov av nio nya stridsflygplan för att behålla en trovärdig luftförmåga. Affären värderas till 283 miljoner amerikansk dollar. Något slutdatum för affären har inte offentliggjorts, då Bulgarien i augusti 2015 förväntades skriva ett serviceavtal med Polen, gällande landets flotta av MiG-29.

Den 26 april 2017 framkom det uppgifter i media med att Bulgarien ska valt JAS 39C/D Gripen i konkurrens med begagnade F-16AM/BM Block 20 från Portugal, samt begagnade Eurofighter Typhoon från Italien. Enligt uppgift ska affären uppgå till 7,3 miljarder kronor (eller 1,5 bulgariska leva) och omfatta åtta individer av C/D versionen från Saab.

Den 3 oktober 2018 meddelade FMV att de överlämnat en offert, i ett så kallat mellanstatligt samarbete, till Bulgarien gällande åtta nya och fullt Nato-anpassade JAS 39C/D Gripen (så kallad MS20-standard). Flygplanen ska enligt offerten levereras inom 24 månader efter att ett kontraktet är undertecknat. Offerten inkluderade även utbildning av piloter och mekaniker, samt full Nato-incidentberedskap inom ramen för den bulgariska budgeten


Försäljning av Saab 39 Gripen

Efter att landet gick med i Nato år 2004, åtog sig Bulgarien till att ha åtta moderna stridsflygplan till Natos förfogande senast år 2016.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Efter att landet gick med i Nato år 2004, åtog sig Bulgarien till att ha åtta moderna stridsflygplan till Natos förfogande senast år 2016. Fyra av dessa skulle finnas tillgängliga för skydda bulgariskt luftrum, som en del av alliansens integrerade luftvärnssystem. Vid den tiden bestod det bulgariska flygvapnet av de ryska stridsflygplanen MiG-21, Su-25 och MiG-29. År 2006 lämnade Saab in en offert till Bulgariens försvarsdepartement om 16 flygplan av C/D version.Gripen responds to Bulgarian fighter requirements Enligt Saab skulle Bulgarien behöva byta ut sin befintliga flotta av stridsflygplan senast 2015. Bulgarien planerade i början av 2012 att offentliggöra en upphandling gällande 8 moderna stridsflygplan. Vid sidan om Saab 39 Gripen så är även Eurofighter Typhoon och MiG-29M Fulcrum-E tänkbara kandidater för den tänkta upphandlingen. Dock så meddelade den bulgariska premiärministern Boyko Borissov i september 2011, att dess köp av nya flygplan kommer senareläggas, och genomföras när det blir nödvändigt att dess Nato-medlemskap kräver så.

I november 2014 meddelade det bulgariska försvarsministeriet att staten inte kommer att ge några investeringslån, eller statliga garantier för störra projekt, ditt ett köp av nytt stridsflygplan räknas, innan år 2017.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Den 10 oktober 2001 gick Österrike ut med en offertförfrågan gällande att ersätta 24 stycken J 35Ö Draken, med ett nytt stridsflygplan till ett antal om max 30 stycken. Den österrikiska upphandlingen av stridsflygplan uppgick till ett värde av 25 miljarder schilling, då cirka 17,5 miljarder kronor. Upphandlingen omfattade förutom stridsflygplan, anpassning av infrastruktur och vapen. De stridsflygplan som kom att ingå i upphandlingen var Saab 39 Gripen, franska Mirage 2000, amerikanska F-16 och F/A-18 samt europeiska Eurofighter.

Den svenska offerten blev offentlig i januari 2002 och innehöll två alternativ, samt ett motköp värt mer än 150 procent av köpesumman.
 Alternativ 1: 24 ensitsiga flygplan med option på sex tvåsitsiga, samt en övergångslösning med lån av 12 flygplan.
 Alternativ 2: 24 ensitsiga och fyra tvåsitsiga flygplan, övergångslösningen bortföll vid detta alternativ.

Våren 2002 nobbade Österrike det amerikanska F-16 och kvar i upphandlingen återstod endast Saab 39 Gripen och Eurofighter Typhoon som två möjliga alternativ. Den 2 juli 2002 meddelade Österrike att Eurofighter Typhoon blev det flygplan som ersatte de 24 befintliga J 35Ö Draken (vilka senare utrangerades 2005). Ordern som tillföll Eurofighter omfattade 24 stridsflygplan och uppgick till ett värde på cirka 1,8 miljarder euro, cirka 15–20 miljarder kronor. Enligt Österrikes dåvarande förbundskansler Wolfgang Schüssel valdes Eurofighter på grund av att ”det är mest framtidsorienterat och kan utföra mest tekniskt”.

Inför och under upphandlingen var svenska Saab 39 Gripen favorit, detta kunde bland annat ses genom att österrikiska piloter under 2001 utbildades på Saab 37 Viggen vid Norrbottens flygflottilj (F 21) i Luleå. Dock menade Österrikes dåvarande försvarsminister Herbert Scheibner i ett uttalande, att det svenska erbjudandet från den dåvarande svenska försvarsministern Björn von Sydow kom fyra månader sent. Men även att erbjudandet var bristfälligt, vilket gjorde det svårt att utläsa den totala kostnaden. Uttalandet från Herbert Scheibner kom i samband med att österrikisk media hävdat att det svenska alternativet var betydligt billigare än de 1,8–2,4 miljarder euro som Österrike beräknat.

Österrike valde att köpa Eurofighter Tranche 1 (delserie 1, en version som enbart har jaktkapacitet) och vilka levererades begagnade från Tysklands flygvapen. Det första stridsflygplanet levererades till Österrike den 12 juli 2007 och systemet var helt färdiglevererat den 24 september 2009. Dock så har antalet flygplan reducerats från de ursprungliga 24 flygplansindivider till att omfatta 15 flygplansindivider. Vidare har hela affären kantats av motgångar, bland annat genom fördyringar och mutmisstankar, då det under våren 2007 avslöjades att general Erich Wolf mottagit drygt 800.000 kronor av en lobbyist för Eurofighter. I november 2012 framkom det att Österrike försökte annullera köpet av de 15 stridsflygplanen, eller begära skadestånd om det framkom via justitieministeriets utredningar, att mutor betalas ut. Under 2014 fortsatte landets problem med flygplanssystemet, då försvarsbudgeten minskades, vilket innebar att endast 12 flygförare kom att behållas i flygvapnet.

Den 7 juli 2017 bekräftade Försvarets materielverk (FMV) att Österrike är intresserat av att köpa 18 Gripenplan, 15 ensitsiga av modell C och tre tvåsitsiga av modell D. Detta efter att den österrikiska staten beslutat att under åren 2020–2023 fasa ut stridsflygplanet Eurofighter Typhoon. Bakgrunden till att Österrike ville fasa ut dom, uppgavs vara en ren kostnadsfråga, då de menade på att det skulle kosta 50 miljarder kronor att underhålla systemet under dess planerade livstid. Och att då ersätta dom med ett annat billigare system skulle ge en besparing på cirka 20 miljarder kronor under samma period. Den österrikiska staten hade förutom Sverige även kontaktat USA för General Dynamics F-16 Fighting Falcon och sökte en så kallad "government-to-government" affär, det vill säga att vid en affär kommer Österrike att köpa nya eller begagnade flygplan från svenska eller amerikanska staten


Försäljning av Saab 39 Gripen


Försäljning av Saab 39 Gripen

Den 10 oktober 2001 gick Österrike ut med en offertförfrågan gällande att ersätta 24 stycken J 35Ö Draken, med ett nytt stridsflygplan till ett antal om max 30 stycken. Den österrikiska upphandlingen av stridsflygplan uppgick till ett värde av 25 miljarder schilling, då cirka 17,5 miljarder kronor. Upphandlingen omfattade förutom stridsflygplan, anpassning av infrastruktur och vapen. De stridsflygplan som kom att ingå i upphandlingen var Saab 39 Gripen, franska Mirage 2000, amerikanska F-16 och F/A-18 samt europeiska Eurofighter.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Den 10 oktober 2001 gick Österrike ut med en offertförfrågan gällande att ersätta 24 stycken J 35Ö Draken, med ett nytt stridsflygplan till ett antal om max 30 stycken. Den österrikiska upphandlingen av stridsflygplan uppgick till ett värde av 25 miljarder schilling, då cirka 17,5 miljarder kronor. Upphandlingen omfattade förutom stridsflygplan, anpassning av infrastruktur och vapen. De stridsflygplan som kom att ingå i upphandlingen var Saab 39 Gripen, franska Mirage 2000, amerikanska F-16 och F/A-18 samt europeiska Eurofighter.

Den svenska offerten blev offentlig i januari 2002 och innehöll två alternativ, samt ett motköp värt mer än 150 procent av köpesumman.
 Alternativ 1: 24 ensitsiga flygplan med option på sex tvåsitsiga, samt en övergångslösning med lån av 12 flygplan.
 Alternativ 2: 24 ensitsiga och fyra tvåsitsiga flygplan, övergångslösningen bortföll vid detta alternativ.

Våren 2002 nobbade Österrike det amerikanska F-16 och kvar i upphandlingen återstod endast Saab 39 Gripen och Eurofighter Typhoon som två möjliga alternativ. Den 2 juli 2002 meddelade Österrike att Eurofighter Typhoon blev det flygplan som ersatte de 24 befintliga J 35Ö Draken (vilka senare utrangerades 2005). Ordern som tillföll Eurofighter omfattade 24 stridsflygplan och uppgick till ett värde på cirka 1,8 miljarder euro, cirka 15–20 miljarder kronor. Enligt Österrikes dåvarande förbundskansler Wolfgang Schüssel valdes Eurofighter på grund av att ”det är mest framtidsorienterat och kan utföra mest tekniskt”.

Inför och under upphandlingen var svenska Saab 39 Gripen favorit, detta kunde bland annat ses genom att österrikiska piloter under 2001 utbildades på Saab 37 Viggen vid Norrbottens flygflottilj (F 21) i Luleå. Dock menade Österrikes dåvarande försvarsminister Herbert Scheibner i ett uttalande, att det svenska erbjudandet från den dåvarande svenska försvarsministern Björn von Sydow kom fyra månader sent. Men även att erbjudandet var bristfälligt, vilket gjorde det svårt att utläsa den totala kostnaden. Uttalandet från Herbert Scheibner kom i samband med att österrikisk media hävdat att det svenska alternativet var betydligt billigare än de 1,8–2,4 miljarder euro som Österrike beräknat.


Försäljning av Saab 39 Gripen

I början av juni 2014 skickade Belgien ut en RFI (Request for Information) till Sverige gällande köp av ett stridsflygplan, i syfte att ersätta landets flotta av 60 General Dynamics F-16A Fighting Falcon, vilka planeras ersättas innan 2023. Denna besvarades i december 2014 av Försvarsexportmyndigheten. Ett krav i offertförfrågan är att Belgien söker en uppgörelse mellan två stater, det vill säga Government-to-Government (stat till stat). Det vill säga att den svenska staten köper flygplanen från Saab, och säljer de vidare till Belgien. Andra tillverkare som erhållit en RFI, är Frankrike med Dassault Rafale, Storbritannien med Eurofighter Typhoon och USA med Boeing F/A-18E/F Super Hornet samt Lockheed Martin med F-35. Något datum vid denna tidpunkt för att slutföra affären var ej satt, och inte heller hur många flygplan Belgien i slutändan kommer köpa.

I mars 2017 framkom det i media att Belgien hade begärt en offert från Saab på 34 flygplan av Saab 39 Gripen NG. Där det totala värdet beräknades till cirka 40 miljarder kronor och vara en så kallad stat till stat affär. Efter att Försvarsexportmyndigheten 2015 upphörde som myndighet, övertogs projektet av Försvarets materielverk, vilka tillsammans med Saab AB analyserade och utvärderade förfrågan. Utgången av upphandlingen förväntades offentliggöras under andra halvåret 2018, men ett politiskt beslut omkring 2021. Den 20 april 2017 framkom det att Boeing, med flygplanet F/A-18E/F Super Hornet, hade dragit sig ur affären. Boeing kommenterade beslutet med att man inte såg en möjlighet att konkurrera på jämställda villkor.

Den 10 juli 2017 meddelade Försvarets materielverk att även Sverige drog sig ur affären. Detta då Belgien efterfrågade ett långtgående operativt stöd, vilket FMV kommenterade med ”I det här fallet har det framgått av den belgiska förfrågan att man söker ett mer långtgående operativt stöd. Exempelvis stöd med lufttankning och med spaningsbilder och liknade”. Den svenska regeringen bedömde att det inte fanns något utrikespolitiskt mandat för detta. I september 2017 förväntades Belgien få in offertunderlag från de kvarvarande budgivarna, amerikanska Lockheed Martin, franska Dassault Rafale och sameuropeiska Eurofighter Typhoon.

Den 25 oktober 2018 meddelade den belgiska försvarsministern Steven Vandeput att landet valt Lockheed Martin anbud framför Dassault Rafale och Eurofighter Typhoon. Lockheed Martins offert omfattade 34 flygplan av Lockheed Martin F-35A till ett uppskattat värde på €500 miljoner. Leveranserna av det nya flygplanet planerades att påbörjas 2023, vilka då påbörjar att ersätta Belgiens befintliga flotta av 44 ensitsiga F-16A och nio tvåsitsiga F-16B. År 2018 hade Belgiens flotta av General Dynamics F-16 genomsnittlig ålder på drygt 31 år, där det äldsta flygplanet var 36 år gammalt och det yngsta 27 år gammalt. Genom denna affär blev Belgien den trettonde partnern i F-35 programmet


Försäljning av Saab 39 Gripen

I början av juni 2014 skickade Belgien ut en RFI (Request for Information) till Sverige gällande köp av ett stridsflygplan, i syfte att ersätta landets flotta av 60 General Dynamics F-16A Fighting Falcon, vilka planeras ersättas innan 2023. Denna besvarades i december 2014 av Försvarsexportmyndigheten. Ett krav i offertförfrågan är att Belgien söker en uppgörelse mellan två stater, det vill säga Government-to-Government (stat till stat). Det vill säga att den svenska staten köper flygplanen från Saab, och säljer de vidare till Belgien. Andra tillverkare som erhållit en RFI, är Frankrike med Dassault Rafale, Storbritannien med Eurofighter Typhoon och USA med Boeing F/A-18E/F Super Hornet samt Lockheed Martin med F-35. Något datum vid denna tidpunkt för att slutföra affären var ej satt, och inte heller hur många flygplan Belgien i slutändan kommer köpa.

I mars 2017 framkom det i media att Belgien hade begärt en offert från Saab på 34 flygplan av Saab 39 Gripen NG. Där det totala värdet beräknades till cirka 40 miljarder kronor och vara en så kallad stat till stat affär. Efter att Försvarsexportmyndigheten 2015 upphörde som myndighet, övertogs projektet av Försvarets materielverk, vilka tillsammans med Saab AB analyserade och utvärderade förfrågan.


Försäljning av Saab 39 Gripen

I början av juni 2014 skickade Belgien ut en RFI (Request for Information) till Sverige gällande köp av ett stridsflygplan, i syfte att ersätta landets flotta av 60 General Dynamics F-16A Fighting Falcon, vilka planeras ersättas innan 2023. Denna besvarades i december 2014 av Försvarsexportmyndigheten. Ett krav i offertförfrågan är att Belgien söker en uppgörelse mellan två stater, det vill säga Government-to-Government (stat till stat). Det vill säga att den svenska staten köper flygplanen från Saab, och säljer de vidare till Belgien. Andra tillverkare som erhållit en RFI, är Frankrike med Dassault Rafale, Storbritannien med Eurofighter Typhoon och USA med Boeing F/A-18E/F Super Hornet samt Lockheed Martin med F-35. Något datum vid denna tidpunkt för att slutföra affären var ej satt, och inte heller hur många flygplan Belgien i slutändan kommer köpa.

I mars 2017 framkom det i media att Belgien hade begärt en offert från Saab på 34 flygplan av Saab 39 Gripen NG. Där det totala värdet beräknades till cirka 40 miljarder kronor och vara en så kallad stat till stat affär. Efter att Försvarsexportmyndigheten 2015 upphörde som myndighet, övertogs projektet av Försvarets materielverk, vilka tillsammans med Saab AB analyserade och utvärderade förfrågan. Utgången av upphandlingen förväntades offentliggöras under andra halvåret 2018, men ett politiskt beslut omkring 2021. Den 20 april 2017 framkom det att Boeing, med flygplanet F/A-18E/F Super Hornet, hade dragit sig ur affären. Boeing kommenterade beslutet med att man inte såg en möjlighet att konkurrera på jämställda villkor.

Den 10 juli 2017 meddelade Försvarets materielverk att även Sverige drog sig ur affären. Detta då Belgien efterfrågade ett långtgående operativt stöd, vilket FMV kommenterade med ”I det här fallet har det framgått av den belgiska förfrågan att man söker ett mer långtgående operativt stöd. Exempelvis stöd med lufttankning och med spaningsbilder och liknade”.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Chile inledde en upphandling av nytt stridsflygplan år 1995.

Dock så valde Chile i januari 2002 för att köpa 10 stycken amerikanska stridsflygplan F-16C/D Block 50. Chile kom under 2005 att även köpa 18 stycken begagnade F-16A/B från Nederländerna för leverans 2006.

Chile purchased another batch of 18 refurbished F-16 fighter jets from Holland to strengthen and renovate the material and equipment of the country’s Air Force, informed Defence minister Francisco Vidal late Tuesday in Santiago. The operation involves 270 million US dollars.
Six aircrafts will be arriving next December, the first of a group of six deliveries which should be finished by mid 2010 and will replace the wing of F 5 Tigers that have been operational since 1976.
This is not the first time Chile purchases fighters from Holland: a first contract for another 18 F-16 was signed in 2005 by then Defence Minister Jaime Ravinet, involving 185 million US dollars. The fighters had an average 3.500 flight hours.
Three years earlier, in 2002, Chile purchased six brand-new F-16 from United States valued at 650 million US dollars.
Mr. Vidal said that with the latest incorporation Chile will have an air fleet of 44 F 16 fighter bombers. The minister made the revelation during a meeting with the Defence Committee from the Lower House to consider the issue of the presidential plane, which had to emergency land in Canary Islands last April 2 while flying with President Michelle Bachelet and an official delegation.
Vidal said that the renewal of air material was in the framework of the government’s policy and financial budget, to update the ageing F-5 Tigers dating back to the seventies.
“Chile is not involved in any arms race; we simply are replacing material and this was long announced”, emphasized Vidal in anticipation of possible comments from neighbouring countries which are not involved in similar policies but are always fearful of Chilean resources.
“This is renovation; we are simply renovating absolutely obsolete material; what we’ve done along the last decade is renovate material dating back to the seventies. Chile has not increased its military hardware, we have renovated our material”.
“We are talking of 18 second hand fighters refurbished in Holland which will begin arriving at the end of the year”, he added.
Chile will now have three combat groups of F-16 the US fighter most extended world wide.
Top CommentsDisclaimer & comment rules
Commenting for this story is now closed.
If you have a Facebook account, become a fan and comment on our Facebook Page!


Försäljning av Saab 39 Gripen

Chile inledde en upphandling av nytt stridsflygplan år 1995. Upphandlingen omfattade 12 stycken flygplan med ett uppskattat värde på cirka 6 miljarder kronor. I upphandlingen som blev en seg och utdragen process ingick amerikanska Lockheed Martin med F-16 och McDonnell Douglas med F-18 Hornet, franska Dassault med Dassault Mirage 2000 och svenska Saab med Saab 39 Gripen.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Chile inledde en upphandling av nytt stridsflygplan år 1995. Upphandlingen omfattade 12 stycken flygplan med ett uppskattat värde på cirka 6 miljarder kronor. I upphandlingen som blev en seg och utdragen process ingick amerikanska Lockheed Martin med F-16 och McDonnell Douglas med F-18 Hornet, franska Dassault med Dassault Mirage 2000 och svenska Saab med Saab 39 Gripen. I oktober 2000 lämnade samtliga budgivare sitt sista och sjätte bud till Chiles flygvapenchef Patricio Ríos, vilka lämnades i förseglade kuvert.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Chile inledde en upphandling av nytt stridsflygplan år 1995. Upphandlingen omfattade 12 stycken flygplan med ett uppskattat värde på cirka 6 miljarder kronor. I upphandlingen som blev en seg och utdragen process ingick amerikanska Lockheed Martin med F-16 och McDonnell Douglas med F-18 Hornet, franska Dassault med Dassault Mirage 2000 och svenska Saab med Saab 39 Gripen. I oktober 2000 lämnade samtliga budgivare sitt sista och sjätte bud till Chiles flygvapenchef Patricio Ríos, vilka lämnades i förseglade kuvert. I det svenska budet lämnades ett även motköp på 12 miljarder kronor, något som landets ledning inte villkorat i upphandlingen. Dock så meddelade det chilenska flygvapnet onsdag den 27 december 2000 att man valde att gå vidare med amerikanska F-16 från Lockheed Martin.


Försäljning av Saab 39 Gripen

Chile inledde en upphandling av nytt stridsflygplan år 1995. Upphandlingen omfattade 12 stycken flygplan med ett uppskattat värde på cirka 6 miljarder kronor. I upphandlingen som blev en seg och utdragen process ingick amerikanska Lockheed Martin med F-16 och McDonnell Douglas med F-18 Hornet, franska Dassault med Dassault Mirage 2000 och svenska Saab med Saab 39 Gripen. I oktober 2000 lämnade samtliga budgivare sitt sista och sjätte bud till Chiles flygvapenchef Patricio Ríos, vilka lämnades i förseglade kuvert. I det svenska budet lämnades ett även motköp på 12 miljarder kronor, något som landets ledning inte villkorat i upphandlingen. Dock så meddelade det chilenska flygvapnet onsdag den 27 december 2000 att man valde att gå vidare med amerikanska F-16 från Lockheed Martin. Chile kom att inleda förhandlingar med USA. Dock så uppstod det hinder i förhandlingarna då det amerikanska utrikesdepartement ansåg att Jaktroboten AIM-120 AMRAAM inte kunde ingå i ett köp.


Försäljning av Saab 39 Gripen

I samband med att Polen blev medlem av Nato år 1999 var man tvungen att modernisera och anpassa sitt försvar till så kallad Nato-standard, det vill säga en standard anpassad till övriga Nato-medlemmar. Dessutom lovade den polska ledningen att dess flygplansflotta skulle omfatta 160 stycken stridsflygplan. Vintern 2002 skänkte Tyskland 23 stycken MiG-29G/GT till Polen, vilka Luftwaffe erhållit från Östtyskland i samband återföreningen. Polen valde att betala en symbolisk summa på en euro, detta för att affären skulle betraktas som laglig. Emellertid sakndes det runt 40 stridsflygplan för att uppnå målet om 160 stycken flygplan. Den svenska regeringen hade tillsammans med Saab redan i december 2000 erbjudit Polen att låna 16 stycken Saab 39 Gripen under en femårsperiod. I det svenska erbjudanet ingick utbildning och underhållsservice och att hela systemet skulle kunna tas i bruk efter ett och ett halvt år.

Sommaren 2002 gick Polen ut med en formell förfrågan, det vill säga en så kalla RFP (Request For Price) på 48 stycken nya stridsflygplan till amerikanska Lockheed Martin med F-16C/D, franska Dassault Aviation med Dassault Mirage 2000 och till svenska Saab med Saab 39 Gripen. I den svenska offerten inlämndes förutom pris på 48 stycken Gripen även ett erbjudande om motköp med industriellt samarbete värt nästan 80 miljarder kronor.

I april 2003 meddelade Polen att man valde att gå vidare med amerikanska F-16C/D block 52+ för att ersätta sin flotta av MiG-29 och Su-17. Det ansågs att den polska regeringen redan på förhand bestämt sig för amerikanska F-16 och bara för formalitetens skull genomfört ett anbudsförfarande. Detta skulle då skett som ett tack för att USA öppnade dörren till Nato för Polen

Polen köper 48 F-16 för motsvarande 29,4 miljarder kronor. I utbyte får Polen amerikanska motköpsaffärer, som på lång sikt kan vara värda 100 miljarder kronor, uppger det polska ekonomidepartementet enligt nyhetsbyrån AFP.
En annan presumtiv JAS Gripen-köpare är Tjeckien, som förra sommaren var nära en affär med 24 JAS Gripen. Men affären fick läggas på is efter översvämningskatastofen som frestade hårt på Tjeckiens ekomomi.
Nu aktualiseras flygplansaffären på nytt, men enligt Affärsvärldens webbupplaga är Gripen International ute ur leken.
I stället reser Tjeckiens biträdande försvarsminister till Washington om två veckor för att diskutera köp av amerikanska F-16-plan, enligt den tjeckiska tidningen Lodove Noviny.
Kommentarer
Välkommen att säga din mening på Ny Teknik.
Principen för våra regler är enkel: visa respekt för de personer vi skriver om och andra läsare som kommenterar artiklarna. Alla kommentarer modereras efter publiceringen av Ny Teknik eller av oss anlitad personal.


Försäljning av Saab 39 Gripen

2010-talet
Offert om 30 flygplan inlämnad.

Någon formellt svar eller avbokning av affären hade fram till sommaren 2014 inte presenterats offentligt i media. Den 12 augusti 2015 godkände det schweiziska förbundsrådet att 874 miljoner schweizerfranc (cirka 893 miljoner US dollar) fick omfördelades från de medel som avsatts för upphandling av Gripen, i syfte till att modernisera landets luftvärnsvapen samt livstidsförlänga arméns terrängfordon.


Försäljning av Saab 39 Gripen

2010-talet
Offert om 30 flygplan inlämnad. Beslut väntas under 2011. Den 25 augusti 2010 meddelade Schweiz att deras köp av nytt stridsflygplan skjuts till år 2015. Tanken var att införskaffa 22 flygplan som till hälften skulle ersätta F-5E/F Tiger II. Men på grund av en ansträngd statsbudget skjuts detta beslut på framtiden. Saab är i konkurrens med Rafale och Eurofighter Typhoon.


Försäljning av Saab 39 Gripen

2010-talet
Offert om 30 flygplan inlämnad. Beslut väntas under 2011. Den 25 augusti 2010 meddelade Schweiz att deras köp av nytt stridsflygplan skjuts till år 2015. Tanken var att införskaffa 22 flygplan som till hälften skulle ersätta F-5E/F Tiger II. Men på grund av en ansträngd statsbudget skjuts detta beslut på framtiden. Saab är i konkurrens med Rafale och Eurofighter Typhoon. Som en del i den svenska offerten på Gripen, erbjöd den svenska regeringen i juli 2012, Schweiz ett leasingavtal. Leasingen skulle då vara en så kallad government to government-affär, och bestå av 10–12 stycken flygplan av C/D-versioner, fram till att den nya E/F-versionerna kan levereras. Den 28 augusti meddelade Schweiz försvarsminister Ueli Maurer att Schweiz köper 22 stycken Saab 39E Gripen för 3,126 miljarder schweizerfranc (motsvarande 21,47 miljarder kronor). Leveransen beräknas vara klar 2021.


Försäljning av Saab 39 Gripen

2010-talet
Offert om 30 flygplan inlämnad. Beslut väntas under 2011. Den 25 augusti 2010 meddelade Schweiz att deras köp av nytt stridsflygplan skjuts till år 2015. Tanken var att införskaffa 22 flygplan som till hälften skulle ersätta F-5E/F Tiger II. Men på grund av en ansträngd statsbudget skjuts detta beslut på framtiden. Saab är i konkurrens med Rafale och Eurofighter Typhoon. Som en del i den svenska offerten på Gripen, erbjöd den svenska regeringen i juli 2012, Schweiz ett leasingavtal. Leasingen skulle då vara en så kallad government to government-affär, och bestå av 10–12 stycken flygplan av C/D-versioner, fram till att den nya E/F-versionerna kan levereras. Den 28 augusti meddelade Schweiz försvarsminister Ueli Maurer att Schweiz köper 22 stycken Saab 39E Gripen för 3,126 miljarder schweizerfranc (motsvarande 21,47 miljarder kronor). Leveransen beräknas vara klar 2021. Det schweiziska parlamentet och dess båda kamrar har röstade för ett köp av flygplanet. Det Schweiziska Socialdemokratiska partiet tillsammans med De gröna, samlade in 50.000 namnunderskrifter, då båda partierna var emot förslaget om att lägga drygt 3 miljarder schweizerfranc på ett nytt stridsflygplan. Och ville med namnunderskrifterna få till en folkomröstning genom Schweiz tillämpning av direktdemokrati. Grundfrågan gällde inte Gripen, utan själva finansieringen av ett nytt stridsflygplan.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-3555.jsonl--Q16594793--Sommar i P1 2014-3--sv-3555-518

Athena Farrokhzad

Athena Farrokhzad, född 23 augusti 1983 i Teheran, Iran, är en iransk-svensk poet, litteraturkritiker, översättare och dramatiker.

Athena Farrokhzad var sommarpratare i Sveriges Radios program Sommar i P1 21 juli 2014, vars politiska inslag ledde både till hyllningar och kritik. I programmet diskuterade hon klass, feminism, strukturell rasism och citerade bland annat SCUM-manifestets författare Valerie Solanas. Riksdagsledamoten Gunnar Axén menade att valet av Ebba Gröns  "Beväpna er" kunde tolkas bokstavligt, vilket fick honom att påstå att han skulle slänga ut sin TV i protest. Programmet anmäldes 70 gånger till Granskningsnämnden, men fälldes inte på någon punkt. I en ledare i Dagens Nyheter kritiserades Farrokzhads sommarprat av skribenten Håkan Boström, då hon ej sade sig vara emot antifascistiskt våld.

I augusti 2014 anmälde Farrokhzad tillsammans med Ylva Karlsson och Maja Karlsson sommarprataren Anna von Bayerns program till Granskningsnämnden då de menade att den senare förespråkat kapitalismens strukturella våld, ojämlik inkomstskattfördelning, ifrågasatt aborträtten och pratat om invandring som ett problem. Programmet fälldes inte på någon punkt

Farrokhzad anmäler von Bayerns sommarprat
Författaren och sommarprataren Athena Farrokhzad anmäler Anna von Bayerns sommarprogram till Granskningsnämnden. Det skriver författaren i en artikel på Aftonbladets kultursida.
Farrokhzad vill tillsammans med Ylva Karlsson och Maja Karlsson som framförde musiken i Farrokhzads sommarprogram, pröva om Anna von Bayerns sommarprogram strider mot sändningstillståndet eftersom det förordar strukturellt våld, enligt artikelförfattarna. Anna von Bayern "hetsade mot skatt, förordade ett samhälle med ojämlik inkomstfördelning, ifrågasatte aborträtten och pratade om invandring som ett problem", skriver artikelförfattarna.
I artikeln försvarar också Athena Farrokhzad, Ylva Karlsson och Maja Karlsson sitt eget sommarprogram som fått utstå hård kritik.
"Högerns reaktioner på vårt sommarprat utgör en strategi för att avleda fokus från det våld som kapitalismen utgör", skriver artikelförfattarna.
Som Kulturnytt tidigare berättat har Athena Farrokhzads sommarprogram anmälts över 70 gånger till Granskningsnämnden och bland annat lett till att den moderata riksdagsledamoten Gunnar Axén gjort sig av med sin tv-apparat för att slippa betala radio- och tv-licensen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-3555.jsonl--Q16594793--Sommar i P1 2014-3--sv-3555-519

Athena Farrokhzad


final-lid-disam-match/mega-cliqa-3555.jsonl--Q16594793--Sommar i P1 2014-3--sv-3555-520

Athena Farrokhzad


final-lid-disam-match/mega-cliqa-3555.jsonl--Q16594793--Sommar i P1 2014-3--sv-3555-521

Athena Farrokhzad

Athena Farrokhzad var sommarpratare i Sveriges Radios program Sommar i P1 21 juli 2014, vars politiska inslag ledde både till hyllningar och kritik. I programmet diskuterade hon klass, feminism, strukturell rasism och citerade bland annat SCUM-manifestets författare Valerie Solanas. Riksdagsledamoten Gunnar Axén menade att valet av Ebba Gröns  "Beväpna er" kunde tolkas bokstavligt, vilket fick honom att påstå att han skulle slänga ut sin TV i protest.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-3555.jsonl--Q16594793--Sommar i P1 2014-3--sv-3555-522

Athena Farrokhzad

Athena Farrokhzad var sommarpratare i Sveriges Radios program Sommar i P1 21 juli 2014, vars politiska inslag ledde både till hyllningar och kritik. I programmet diskuterade hon klass, feminism, strukturell rasism och citerade bland annat SCUM-manifestets författare Valerie Solanas. Riksdagsledamoten Gunnar Axén menade att valet av Ebba Gröns  "Beväpna er" kunde tolkas bokstavligt, vilket fick honom att påstå att han skulle slänga ut sin TV i protest. Programmet anmäldes 70 gånger till Granskningsnämnden, men fälldes inte på någon punkt. I en ledare i Dagens Nyheter kritiserades Farrokzhads sommarprat av skribenten Håkan Boström, då hon ej sade sig vara emot antifascistiskt våld.


Athena Farrokhzad

Vitsvit nominerades till Augustpriset i den skönlitterära kategorin samt till Borås Tidnings debutantpris och Katapultpriset. 2013 tilldelades Farrokhzad Karin Boyes litterära pris och 2014 mottog hon Stora Läsarpriset i kategorin diktsamling, pris för Årets Mod på Stockholm Pride, samt tilldelades även stipendium ur Familjen Klas de Vylders Stipendiefond för invandrarförfattare

Utmärkelser Vitsvit nominerades till Augustpriset i den skönlitterära kategorin samt till Borås Tidnings debutantpris och Katapultpriset.


Athena Farrokhzad


Mats Malm

Mats Ulrik Malm, född 10 maj 1964, är en svensk litteraturvetare och översättare. Sedan 2018 är han ledamot av Svenska Akademien och från och med 1 juni 2019 dess ständige sekreterare.

Mats Malm bodde som barn i Australien där fadern arbetade som arkitekt. Familjen, föräldrar och två syskon, återvände till Sverige när han var sju år.

Mats Malm valdes den 18 oktober 2018 in i Svenska Akademien, där han efterträdde Klas Östergren på stol nr 11. Sedan 1 juni 2019 är han Svenska Akademiens ständige sekreterare. År 2019 kallades Malm till utländsk ledamot av Finska Vetenskaps-Societeten.

Finska Vetenskaps-Societeten har för tillfället 404 ledamöter, av vilka 7 är hedersledamöter, 283 ordinarie ledamöter samt 114 utländska ledamöter.
|Sektion||Hedersledamöter||Ordinarie ledamöter||Utländska ledamöter||Totalt|
|över 67 år||högst 67 år|
|Mat.fys.||2||37||31||29||99|
|Biovet.||0||49||30||27||106|
|Hum.||3||39||29||36||107|
|Sam||2||38||30||22||92|
|Totalt||7||163||120||114||404|
Hedersledamöter
Stig Strömholm 1988
jur.dr, akademiker (Finlands Akademi), professor emeritus i civilrätt med internationell privaträtt vid Uppsala universitet, utländsk ledamot av Societeten 1981.
Matti Klinge 2013
fil.dr, professor emeritus i historia vid Helsingfors universitet, tidigare preses för Societeten, ordinarie ledamot av Societeten 1977.
Holger Thesleff 2013
fil.dr, professor emeritus i grekisk filologi vid Helsingfors universitet, tidigare ständig sekreterare för Societeten, ordinarie ledamot av Societeten 1963.
Bengt Holmström 2016
fil.dr, professor i ekonomi vid Massachusetts Institute of Technology, Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne år 2016, utländsk ledamot av Societeten 1992.
Carl G. Gahmberg 2018
med.o.kir.dr, professor emeritus i biokemi vid Helsingfors universitet, tidigare ständig sekreterare för Societeten, ordinarie ledamot av Societeten 1983.
Dan-Olof Riska 2020
tekn.dr, professor emeritus i fysik vid Helsingfors universitet, tidigare ordförande och skattmästare för Societeten, ordinarie ledamot av Societeten 1981.
Eva Margareta Steinby 2020
fil.dr, professor emerita i romersk arkeologi vid Oxford University, ordinarie ledamot av Societeten 1983.
Nya ledamöter
Ordinarie ledamöter
Förteckning över ordinarie ledamöter i alfabetisk ordning
Utländska ledamöter
Förteckning över utländska ledamöter i alfabetisk ordning


Mats Malm

Mats Malm bodde som barn i Australien där fadern arbetade som arkitekt. Familjen, föräldrar och två syskon, återvände till Sverige när han var sju år. Under gymnasietiden blev Malm intresserad av att studera språk. Efter gymnasiet började han läsa latin vid Göteborgs universitet och kombinerade det efter ett tag med studier i litteraturvetenskap.

Mats Malm disputerade 1996 vid Göteborgs universitet på en avhandling om göticismen; Minervas äpple: Om diktsyn, tolkning och bildspråk inom nordisk göticism. År 1998–1999 var han gästprofessor vid Johann Wolfgang Goethe-Universität i Frankfurt am Main. Mats Malm är professor i litteraturvetenskap vid Göteborgs universitet sedan 2004. Han har också varit professor hos Institutt for kulturstudier og orientalske sprog vid Universitetet i Oslo. Malm har även varit ordförande i Beredningsgruppen för infrastruktur hos Riksbankens Jubileumsfond.


Mats Malm

Mats Malm bodde som barn i Australien där fadern arbetade som arkitekt. Familjen, föräldrar och två syskon, återvände till Sverige när han var sju år. Under gymnasietiden blev Malm intresserad av att studera språk. Efter gymnasiet började han läsa latin vid Göteborgs universitet och kombinerade det efter ett tag med studier i litteraturvetenskap.

Mats Malm disputerade 1996 vid Göteborgs universitet på en avhandling om göticismen; Minervas äpple: Om diktsyn, tolkning och bildspråk inom nordisk göticism. År 1998–1999 var han gästprofessor vid Johann Wolfgang Goethe-Universität i Frankfurt am Main. Mats Malm är professor i litteraturvetenskap vid Göteborgs universitet sedan 2004. Han har också varit professor hos Institutt for kulturstudier og orientalske sprog vid Universitetet i Oslo. Malm har även varit ordförande i Beredningsgruppen för infrastruktur hos Riksbankens Jubileumsfond.

Malm har skrivit böcker om bland annat den tidiga romanen i Sverige och hur läsningen av litterära verk har förändrats över tid. Som översättare har han givit ut isländska sagor och tillsammans med Karl G. Johansson översatt Snorres Edda. Han har även varit redaktör för flera litteraturvetenskapliga antologier. Malm arbetar med digitalisering av svensk litteratur som föreståndare för Litteraturbanken och ledare för projektet Svensk prosafiktion 1800–1900.


Mats Malm


Andreas Hadenius

Andreas Fredrik Hadenius, född 18 mars 1991, är en svensk fotbollsspelare som spelar för IF Sylvia.

Den 19 december 2013 skrev Hadenius på ett kontrakt med IFK Norrköping gällande ett års spel för klubben. I juli 2014 förlängde han sitt kontrakt med klubben ytterligare ett år.

I mars 2020 lånades Hadenius ut till IF Sylvia på ett låneavtal över säsongen 2020. Inför säsongen 2021 blev det en permanent övergång till Sylvia.


Andreas Hadenius

Den 19 december 2013 skrev Hadenius på ett kontrakt med IFK Norrköping gällande ett års spel för klubben. I juli 2014 förlängde han sitt kontrakt med klubben ytterligare ett år.

Hadenius gjorde sin allsvenska debut den 19 oktober 2014 mot Gefle IF på bortaplan. IFK Norrköping låg i detta skede på nedflyttningsplats men lyckades vinna matchen med 2-1. Lovorden haglade över Hadenius efter matchen och många ansåg att han var matchens bästa spelare. Manager Janne Andersson kallade det den bästa debut han sett i sin fotbollskarriär. Hadenius fick även starta de två återstående matcherna när IFK Norrköping lyckades säkra nytt kontrakt. Den 30 juli 2015 förlängde han sitt kontrakt med klubben fram över säsongen 2017.


Andreas Hadenius


Andreas Hadenius

Den 19 december 2013 skrev Hadenius på ett kontrakt med IFK Norrköping gällande ett års spel för klubben. I juli 2014 förlängde han sitt kontrakt med klubben ytterligare ett år.

Hadenius gjorde sin allsvenska debut den 19 oktober 2014 mot Gefle IF på bortaplan. IFK Norrköping låg i detta skede på nedflyttningsplats men lyckades vinna matchen med 2-1. Lovorden haglade över Hadenius efter matchen och många ansåg att han var matchens bästa spelare. Manager Janne Andersson kallade det den bästa debut han sett i sin fotbollskarriär. Hadenius fick även starta de två återstående matcherna när IFK Norrköping lyckades säkra nytt kontrakt. Den 30 juli 2015 förlängde han sitt kontrakt med klubben fram över säsongen 2017.

Inför säsongen 2018 skrev han ett treårskontrakt med Halmstads BK. I januari 2019 lånades Hadenius ut till skotska Dundee på ett låneavtal fram till 30 juni 2019. Han debuterade i Scottish Premiership den 2 februari 2019 i en 1–1-match mot Hamilton Academical.


Avlidna 2014

Detta är en lista över kända personer som har avlidit under 2014.

miniatyr|stående|Den amerikanske skådespelaren Philip Seymour Hoffman avled 2 februari, 46 år gammal.
miniatyr|stående|Den amerikanska skådespelaren Shirley Temple avled 10 februari, 85 år gammal.
miniatyr|stående|Den svenska sångaren och skådespelaren Alice Babs avled 11 februari, 90 år gammal.
miniatyr|stående|Den spanske musikern Paco de Lucía avled 25 februari, 66 år gammal.
 Exakt datum saknas – Joy Rahman, 65, svensk-bangladeshisk hemvårdare, dömd och senare frikänd för mord i Sverige 1994, misstänkt för mord 2008 i Bangladesh.Joy Rahman död i Bangladesh
 1 februari – Maximilian Schell, 83, österrikisk-schweizisk skådespelare.Oscar-Winning Actor Maximilian Schell Dies at 83
 1 februari – David Power, 85, australisk långdistanslöpare.
 1 februari – Luis Aragonés, 75, spansk fotbollsspelare och tränare.Luis Aragones: Former Spain manager dies aged 75
 2 februari – Philip Seymour Hoffman, 46, amerikansk skådespelare.
 2 februari – Gerd Albrecht, 78, tysk dirigent.Zemřel Gerd Albrecht, dirigent, který rozděloval Českou filharmonii
 2 februari – Michel Pastor, 70, monegaskisk fastighetsmagnat.
 3 februari – Pål Skjønberg, 94, norsk skådespelare.Pål Eugen Skjønberg vareminnesider.no
 3 februari – Mircea Grosaru, 61, rumänsk politiker.Un infarct masiv l-a ucis, ieri, pe deputatul Mircea Grosaru. Monitorul de Suceava 4 februari 2014.
 3 februari – Richard Bull, 89, amerikansk skådespelare (Nels Oleson i Lilla huset på prärien).http://www.expressen.se/noje/richard-bull-ar-dod--han-blev-89-ar-gammal/
 3 februari – Louise Brough, 90, amerikansk tennisspelare.
 4 februari – Björn Zickerman, 90, svensk militär.Waldemarsson, Bo: ”Minnesord över bortgångna ledamöter 2014”, Kungl Krigsvetenskapsakademiens handlingar och tidskrift, nr 4/2014, s. 5, PDF.
 5 februari – Mirkka Rekola, 82, finländsk poet och essäist.
 5 februari – Robert A. Dahl, 98, amerikansk statsvetare.Robert Dahl, Sterling Professor Emeritus in Political Science, passes away
 6 februari – Carl-Axel Wangel, 95, svensk militär.
 6 februari – Vaçe Zela, 74, albansk sångare.Ndahet nga jeta Artistja e Madhe, Vaçe Zela. Amaneti: Dua të prehem në Atdhe
 6 februari – Bengt Olof Kälde, 77, svensk konstnär, konservator och heraldiker.Svenska Heraldiska Föreningen
 6 februari – Maxine Kumin, 88, amerikansk poet.Maxine Kumin, Pulitzer Prize-winning poet, dies at 88
 7 februari – Doug Mohns, 80, kanadensisk ishockeyspelare.Doug Mohns, N.H.L. All-Star Who Played for 22 Seasons, Dies at 80
 7 februari – Veronica Wägner, 66, svensk författare.Veronica Wägner  Fonus minnessidor
 9 februari – Gabriel Axel, 95, dansk filmregissör och skådespelare.http://www.dr.dk/Nyheder/Kultur/Oevrig_kultur/2014/02/10/060934.htm
 10 februari – Shirley Temple, 85, amerikansk skådespelare och diplomat.Hollywood star Shirley Temple dies
 10 februari – Stuart Hall, 82, jamaicansk-brittisk kulturteoretiker och sociolog.
 11 februari – Alice Babs, 90, svensk jazzsångare, hovsångare och skådespelare.
 12 februari – Sid Caesar, 91, amerikansk komiker och skådespelare (Grease, En ding, ding, ding, ding värld).Sid Caesar, Master of TV Comedy, Dies at 91
 13 februari – Ralph Waite, 85, amerikansk skådespelare (Familjen Walton, NCIS).http://edition.cnn.com/2014/02/13/showbiz/actor-ralph-waite-dies/
 13 februari – Richard Møller Nielsen, 76, dansk fotbollstränare.Richard Møller Nielsen er død
 14 februari – John Henson, 48, amerikansk dockspelare (Mupparna).John Henson, son of Muppets creator, dies
 14 februari – Tom Finney, 91, brittisk (engelsk) fotbollsspelare.http://www.thefa.com/news/england/2014/feb/sir-tom-finney
 16 februari – Jimmy Murakami, 80, amerikansk animatör och filmregissör.“When the Wind Blows” Director Jimmy Murakami, RIP
 17 februari – Per Källberg, 66, svensk filmfotograf.Svensk filmdatabas. Läst 2014-02-19
 18 februari – Gunvor Sandkvist, 90, finländsk skådespelare.
 18 februari – Mavis Gallant, 91, kanadensisk författare.Mavis Gallant obituary
 19 februari – Valerij Kubasov, 79, rysk (sovjetisk) kosmonaut.Cosmonaut Valery Kubasov, Apollo-Soyuz crewmember, dies at 79
 19 februari – Dale Gardner, 65, amerikansk astronaut.Dale Gardner, jetpack-flying astronaut who salvaged satellites, dies at 65
 20 februari – Marianne Karlbeck, 90, svensk skådespelare.Marianne Karlbeck finngraven.se
 21 februari – Jens Åberg, 67, svensk socialdemokratisk politiker.
 21 februari – Francesco Di Giacomo, 66, italiensk rocksångare (Banco del Mutuo Soccorso).
 21 februari – Peter Bruhn, 44, svensk typsnittsdesigner.
 22 februari – Seppo Westerlund, 83, finländsk politiker.Minister Seppo Westerlund har avlidit
 22 februari – Charlotte Dawson, 47, nyzeeländsk-australisk fotomodell och programledare.
 23 februari – Alice Sommer Herz, 110, tjeckiskfödd pianist och överlevande från Förintelsen.
 24 februari – Harold Ramis, 69, amerikansk filmregissör, skådespelare och manusförfattare.http://www.chicagotribune.com/entertainment/chi-harold-ramis-dead-20140224,0,2259309.story
 24 februari – Carlos Páez Vilaró, 90, uruguayansk konstnär.Falleció Carlos Páez Vilaró
 24 februari – Vasile Huțanu, 59, rumänsk ishockeyspelare.A încetat din viață fostul hocheist Vasile Huțanu
 25 februari – Paco de Lucía, 66, spansk flamencogitarrist.Spanish Flamenco guitarist Paco de Lucia dies at 66
 26 februari – Dezső Novák, 75, ungersk fotbollsspelare.75 éves korában elhunyt Novák Dezső
 27 februari – Huber Matos, 95, kubansk revolutionär och senare dissident.Matos, Cuban Rebel Leader Turned Castro Foe, Dies
 28 februari – Michio Mado, 104, japansk författare och poet.
 28 februari – Björn Arahb, 71, svensk vissångare

-Winning Actor Maximilian Schell Dies at 83 1 februari – David Power, 85, australisk långdistanslöpare. 1 februari – Luis Aragonés, 75, spansk fotbollsspelare och tränare.Luis Aragones: Former Spain manager dies aged 75 2 februari – Philip Seymour Hoffman, 46, amerikansk skådespelare. 2 februari – Gerd Albrecht, 78, tysk dirigent.Zemřel Gerd Albrecht, dirigent, který rozděloval Českou filharmonii 2 februari – Michel Pastor, 70, monegaskisk fastighetsmagnat. 3 februari – Pål Skjønberg, 94, norsk skådespelare.Pål Eugen Skjønberg vareminnesider.no 3 februari – Mircea Grosaru, 61, rumänsk politiker. Un infarct masiv l-a ucis, ieri, pe deputatul Mircea Grosaru.


Avlidna 2014