Bredbandskollen

Bredbandskollen lanserades 24 oktober 2007 och har utvecklats av Internetstiftelsen i samarbete med Post- och telestyrelsen och Konsumentverket, men drivs idag i egen regi av Internetstiftelsen. Det är en vidareutveckling av programvaran TPTEST i form av en webbtjänst. 5 mars 2008 figurerade Bredbandskollen i TV-programmet Plus, vilket fick tjänsten att gå ner på grund av trafikökningen. Det resulterade i nya serverinköp.

I oktober 2010 lanserades Bredbandskollen 2.0 med uppdaterat gränssnitt och nya funktioner för att jämföra och förbättra uppmätt hastighet.

Sedan 2008 finns Bredbandskollen även som app för Iphone, för Ipad från 2010 och sedan 2011 för Android.


Isabelle Gulldén

miniatyr|stående|Isabelle Gulldén med Viborg HK, i september 2011.
miniatyr|stående|Isabelle Gulldén med Brest Bretagne, i september 2018.

Isabelle Therese "Bella" Gulldén, född 29 juni 1989 i Sävedalen i Partille kommun, är en svensk handbollsspelare (mittnia), som från och med  säsongen 2022/2023 spelar i Lugi HF. Gulldén debuterade i svenska landslaget 2007 och utvecklades med tiden till en av världens främsta handbollsspelare. En av hennes styrkor var hennes straffskytte. Hon hann med att spela 224 landskamper (fjärde flest i damlandslaget) och göra 846 landslagsmål (tredje flest i damlandslaget ), innan hon den 15 december 2020 avslutade landslagskarriären.

Hon har utsetts till Årets handbollsspelare i Sverige av Svenska Handbollförbundet säsongerna 2011/2012, 2013/2014, 2016/2017 och 2017/2018. Fyra utmärkelser är fler än någon annan svensk damhandbollsspelare.

 Bakgrund och tidiga år
Under uppväxten prövade Isabelle Gulldén på en mängd olika idrotter, inklusive brottning som både fadern Peter och farbrodern Christer Gulldén tävlade i.Bengtsson, Janne (2008-08-08): "Redo för holmgångar". svd.se. Läst 14 november 2016.

Hon inledde sin handbollskarriär i IK Sävehof. Gulldén blev Årets komet 2008.Flinck, Johan (2016-05-19): "De är årets kometer i svensk handboll". aftonbladet.se. Läst 14 november 2016. Gulldén debuterade i seniorlaget som 17-åring säsongen 2006/2007 och vann SM-guld med klubben redan under det första året. Sävehof dominerade vid den här tiden svensk damhandboll och vann bland annat alla seriematcher två säsonger i rad, 2007/2008 och 2008/2009. SM-finalen 2008 slutade med skräll, där Skövde HF blev svenska mästare. Men de kommande tre säsongerna var Gulldén med om att vinna tre raka SM-guld; 2009, 2010 och 2011

2015 gick Gulldén till storsatsande CSM București i Rumänien, som redan hade landslagskollegan Linnea Torstenson i laget.Fredriksson, Emelie (2015-02-23): "Gulldén är klar för CSM Bukarest". aftonbladet.se. Läst 14 november 2016.

Champions Leauge-guldet gick 2015/16 till CSM Bucuresti efter seger i finalen mot Györi Audi ETO KC med 29-26. Finalen var otroligt jämn och straffläggning fick skilja lagen åt.
Isabelle Gulldén var finalens lysande stjärna med hela 15 mål, varav ett i straffläggningen. Linnea Torstenson visade gammal god form och tvingade fram förlängning med ett mål i matchen sista ordinarie sekunder. Torstenson gjorde totalt tre mål.
Matchen startade med två försvarsstarka lag. Györis Heidi Löke gjorde en mycket bra första halvlek med hela sex mål, men Bucurestis superstjärna Isabelle Gulldén var ännu bättre och gjorde åtta mål i första halvleken. Fram till matchens 16e minut var Gulldén den enda spelaren i CSM som hade hittat nätet.
Gulldéns åttonde mål kom på straff och fastställde halvtidsresultatet 13-12.
Under andra halvleken fortsatte matchen att vara väldigt jämn och när lagen gick in i de sista fem minuterna av den ordinarie tiden ledde Györi med ett mål. Då klev Gulldén återigen fram och kvitterade med sitt 13e mål för kvällen.
Den dramatiska finalen fortsatte och med femton sekunder kvar av matchen återtog Györi ledningen med straffmål från Anita Görbics. I anfallet efter tvingade Torstenson fram en förlängning när hennes skott i matchens sista sekunder gick i mål via en Györi-försvarare. Förlängningen kunde inte heller skilja lagen åt och i straffläggningen klev Bucurestis brasilianska målvakt Mayssa Pessoa fram och blev en stor guldhjälte med två straffräddningar.
Bucuresti fullbordade därmed en häftig resa i Final 4 med att först slå ut storfavoriten Vardar i semifinalen, för att dagen efter plocka hem guldet.
CSM Bucuresti – Györi Audi ETO KC 29-26 efter straffläggning (25-25, 22-22, 13-12)
CSM Bucuresti: Isabelle Gullden 15, Carmen Martin 4, Linnea Torstensson 3, Oana Manea 3, Ana Paula Rodrigues 2, Cristina Varzaru 1, Aurelia Bradeanu 1
Györi Audi ETO KC: Heidi Loke 8, Eduarda Amorim 5, Nycke Groot 4, Aniko Kovacsics 3, Linn Jorum Sulland 3, Jana Knedlikova 1, Yvette Broch 1, Anita Gorbicz 1
Vardar knep bronspengen efter att ha besegrat Buducnost med 30-28.
Vardar: Andrea Penezic 7, Jovanka Radicevic 6, Barbara Lazovic 4, Tatiana Khmyrova 3, Sanja Damnjanovic 2, Siraba Dembele 2, Anja Althaus 2, Andrea Covic 2, Andrea Klikovac 1, Alena Ikhneva 1
Buducnost: Cristina Neagu 8, Katarina Bulatovic 5, Majda Mehmedovic 4, Milena Raicevic 4, Radmila Petrovic 3, Djurdjina Jaukovic 2, Dragana Cvijic 1, Biljana Pavicevic 1


Isabelle Gulldén


Isabelle Gulldén

 Bakgrund och tidiga år
Under uppväxten prövade Isabelle Gulldén på en mängd olika idrotter, inklusive brottning som både fadern Peter och farbrodern Christer Gulldén tävlade i.Bengtsson, Janne (2008-08-08): "Redo för holmgångar". svd.se. Läst 14 november 2016.


Isabelle Gulldén

 Bakgrund och tidiga år
Under uppväxten prövade Isabelle Gulldén på en mängd olika idrotter, inklusive brottning som både fadern Peter och farbrodern Christer Gulldén tävlade i.Bengtsson, Janne (2008-08-08): "Redo för holmgångar". svd.se. Läst 14 november 2016.

Hon inledde sin handbollskarriär i IK Sävehof. Gulldén blev Årets komet 2008.Flinck, Johan (2016-05-19): "De är årets kometer i svensk handboll". aftonbladet.se.


Isabelle Gulldén

Sommaren 2011 blev Gulldén utlandsproffs i danska Viborg HK. Första säsongen började bra, men i oktober drabbades hon av en fraktur på båtbenet, vilket resulterade i ett två månader långt konvalescens. Säsongen avslutades med förlust i finalen av Cupvinnarcupen mot FTC-Rail Cargo Hungaria. Men i Danmark vann man serien och det följande slutspelet, finalmotståndare var Randers HK, och Viborg och Gulldén blev danska mästare. Säsongen 2012/2013 slutade utan några titlar, men Gulldéns tredje säsong (2013/2014) i Viborg slutade desto bättre. Laget började med att innan årsskiftet vinna danska cupen, sedan ligan, Cupvinnarcupen (finalseger mot ryska Zvezda Zvenigorod) och avslutade med att bli danska mästare igen. Det var Gulldén andra och klubbens 14:e DM-guld.

Senvintern 2021 skrev Gulldén på ett tvåårskontrakt med norska elitlaget Vipers Kristiansand.

I december gjorde Isabelle Gulldén sin sista landskamp för Sverige och blev hyllad av lagkamraterna som dränkte henne i sportdryck.
Efter att karriären i landslaget tagit slut blir det också en förändring på klubblagssidan för mittnian som spelat i franska Brest Bretagne sedan 2018.
På sin hemsida skriver norska Vipers Kristiansand att Gulldén är klar.
”Vi är glada över att kunna meddela att den tidigare svenska landslagsspelaren Isabelle Gulldén har signerat ett tvåårsavtal med Vipers Kristiansand från och med nästa säsong”, skriver klubben.
Isabelle Gulldén klar för Vipers
– Först och främst är Vipers ett väldigt bra lag. Dessutom har norsk handboll har blivit väldigt bra och det blir en spännande utmaning för mig att komma till ett nytt land och en ny liga, säger Gulldén själv i en kommentar.
Tidigare i veckan blev det även klart att den norska storstjärnan Nora Mörk förlänger sitt kontrakt med Vipers Kristiansand över ytterligare en säsong.


Isabelle Gulldén

Sommaren 2011 blev Gulldén utlandsproffs i danska Viborg HK. Första säsongen började bra, men i oktober drabbades hon av en fraktur på båtbenet, vilket resulterade i ett två månader långt konvalescens. Säsongen avslutades med förlust i finalen av Cupvinnarcupen mot FTC-Rail Cargo Hungaria. Men i Danmark vann man serien och det följande slutspelet, finalmotståndare var Randers HK, och Viborg och Gulldén blev danska mästare. Säsongen 2012/2013 slutade utan några titlar, men Gulldéns tredje säsong (2013/2014) i Viborg slutade desto bättre. Laget började med att innan årsskiftet vinna danska cupen, sedan ligan, Cupvinnarcupen (finalseger mot ryska Zvezda Zvenigorod) och avslutade med att bli danska mästare igen. Det var Gulldén andra och klubbens 14:e DM-guld.

2015 gick Gulldén till storsatsande CSM București i Rumänien, som redan hade landslagskollegan Linnea Torstenson i laget.Fredriksson, Emelie (2015-02-23): "Gulldén är klar för CSM Bukarest". aftonbladet.se.


Isabelle Gulldén

Sommaren 2011 blev Gulldén utlandsproffs i danska Viborg HK. Första säsongen började bra, men i oktober drabbades hon av en fraktur på båtbenet, vilket resulterade i ett två månader långt konvalescens. Säsongen avslutades med förlust i finalen av Cupvinnarcupen mot FTC-Rail Cargo Hungaria. Men i Danmark vann man serien och det följande slutspelet, finalmotståndare var Randers HK, och Viborg och Gulldén blev danska mästare. Säsongen 2012/2013 slutade utan några titlar, men Gulldéns tredje säsong (2013/2014) i Viborg slutade desto bättre. Laget började med att innan årsskiftet vinna danska cupen, sedan ligan, Cupvinnarcupen (finalseger mot ryska Zvezda Zvenigorod) och avslutade med att bli danska mästare igen. Det var Gulldén andra och klubbens 14:e DM-guld.

2015 gick Gulldén till storsatsande CSM București i Rumänien, som redan hade landslagskollegan Linnea Torstenson i laget.Fredriksson, Emelie (2015-02-23): "Gulldén är klar för CSM Bukarest". aftonbladet.se. Läst 14 november 2016. Laget vann Champions League 2015/2016 med Gulldén som nyckelspelare. Gulldén vann Champions Leagues skytteliga, och i finalen gjorde Gulldén hela 15 mål, varav 9 på straff, när man slog Győri ETO KC med 29–26."Gulldén sköt CSM Bucuresti till Champions League-guld". handbollskanalen.se, 2016-05-08. Läst 14 november 2016.


Isabelle Gulldén

Sommaren 2011 blev Gulldén utlandsproffs i danska Viborg HK. Första säsongen började bra, men i oktober drabbades hon av en fraktur på båtbenet, vilket resulterade i ett två månader långt konvalescens. Säsongen avslutades med förlust i finalen av Cupvinnarcupen mot FTC-Rail Cargo Hungaria. Men i Danmark vann man serien och det följande slutspelet, finalmotståndare var Randers HK, och Viborg och Gulldén blev danska mästare. Säsongen 2012/2013 slutade utan några titlar, men Gulldéns tredje säsong (2013/2014) i Viborg slutade desto bättre. Laget började med att innan årsskiftet vinna danska cupen, sedan ligan, Cupvinnarcupen (finalseger mot ryska Zvezda Zvenigorod) och avslutade med att bli danska mästare igen. Det var Gulldén andra och klubbens 14:e DM-guld.

2015 gick Gulldén till storsatsande CSM București i Rumänien, som redan hade landslagskollegan Linnea Torstenson i laget.Fredriksson, Emelie (2015-02-23): "Gulldén är klar för CSM Bukarest". aftonbladet.se. Läst 14 november 2016. Laget vann Champions League 2015/2016 med Gulldén som nyckelspelare. Gulldén vann Champions Leagues skytteliga, och i finalen gjorde Gulldén hela 15 mål, varav 9 på straff, när man slog Győri ETO KC med 29–26."Gulldén sköt CSM Bucuresti till Champions League-guld". handbollskanalen.se, 2016-05-08. Läst 14 november 2016.

Våren 2018 värvades Gulldén av det franska laget Brest Bretagne.


Isabelle Gulldén

Sommaren 2011 blev Gulldén utlandsproffs i danska Viborg HK. Första säsongen började bra, men i oktober drabbades hon av en fraktur på båtbenet, vilket resulterade i ett två månader långt konvalescens. Säsongen avslutades med förlust i finalen av Cupvinnarcupen mot FTC-Rail Cargo Hungaria. Men i Danmark vann man serien och det följande slutspelet, finalmotståndare var Randers HK, och Viborg och Gulldén blev danska mästare. Säsongen 2012/2013 slutade utan några titlar, men Gulldéns tredje säsong (2013/2014) i Viborg slutade desto bättre. Laget började med att innan årsskiftet vinna danska cupen, sedan ligan, Cupvinnarcupen (finalseger mot ryska Zvezda Zvenigorod) och avslutade med att bli danska mästare igen. Det var Gulldén andra och klubbens 14:e DM-guld.

2015 gick Gulldén till storsatsande CSM București i Rumänien, som redan hade landslagskollegan Linnea Torstenson i laget.Fredriksson, Emelie (2015-02-23): "Gulldén är klar för CSM Bukarest". aftonbladet.se. Läst 14 november 2016. Laget vann Champions League 2015/2016 med Gulldén som nyckelspelare. Gulldén vann Champions Leagues skytteliga, och i finalen gjorde Gulldén hela 15 mål, varav 9 på straff, när man slog Győri ETO KC med 29–26."Gulldén sköt CSM Bucuresti till Champions League-guld". handbollskanalen.se, 2016-05-08. Läst 14 november 2016.

Våren 2018 värvades Gulldén av det franska laget Brest Bretagne. Det skrivna kontraktet, som enligt uppgift skulle göra henne till en av de mest välbetalda kvinnliga handbollsproffsen, gällde på tre år. I laget spelade då den svenska landslagsmålvakten Filippa Idéhn. Efter EM 2018 i Frankrike i december, gjorde Gulldén ett spelavbrott resten av säsongen på grund av graviditet.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0393.jsonl--Q157813--Spelstil, meriter och övriga aktiviteter-5--sv-0393-325

Isabelle Gulldén

Isabelle Gulldén sköt ofta lagets straffar i klubb- och landslagssammanhang. När Sverige vid EM 2014 tog brons gjorde Gulldén mål på alla 27 straffläggningarna. Del i Gulldéns skicklighet som straffskytt har enligt henne själv hennes pojkvän Linus Persson, som varit handbollsmålvakt.Flinck, Johan (2015-12-06): "Gulldén tackar sin pojkvän för sviten". aftonbladet.se. Läst 14 november 2016. De två blev i juli 2019 föräldrar till en son. År 2020 gifte hon sig med Linus, som också tog efternamnet Gulldén.

Vid EM 2014 vann Gulldén både skytteligan och utsågs till turneringens mest värdefulla spelare (MVP)."MVP – men ratad i EM:s all star team", Aftonbladet. Publicerad 2014-12-21. Läst 2014-12-21 I en omröstning om "Damelitseriens bästa spelare genom tiderna" av tidskriften Match blev Gulldén rankad som bästa spelare, med fyra gånger fler röster än tvåan Nathalie Hagman.

Isabelle Gulldén var sommarpratare i radioprogrammet Sommar i P1 den 6 juli 2019

Isabelle Gulldén var sommarpratare i radioprogrammet Sommar i P1 den 6 juli 2019.

Sommar i P1 är en svensk tradition och glädjande för alla handbollsälskare är att Bella Gulldén är en av sommarpratarna i år. Den 6 juli kan ni boka in redan nu – då är det Bellas tur.
– Först trodde jag att det var ett skämt när de hörde av sig. Det är så många som lyssnar på Sommar i P1 och det kändes så långt borta att jag skulle vara med där. Det är något jag alltid lyssnat på på somrarna när jag varit ute och gått eller solat och nu ska jag plötsligt vara med och berätta min historia, säger Bella Gulldén till Handbollslandslaget.se.
Bella Gulldéns senaste handbollsmatch var under EM när Sverige besegrade Ryssland. Mittnian är gravid och beräknad att bli mamma den 5 juli – dagen efter sänds hennes sommarprat, som redan är inspelat.
– Jag kommer att ta upp jämställdhet, prata om kost och vikt från det att jag var liten och fram till nu, lite om talang och förstås om handboll. Det blir inte supermycket om graviditeten, men lite i alla fall, säger Gulldén till Handbollslandslaget.se.
För alla som hoppas att Gulldén ska kunna vara med på VM i Japan i november-december råder det oklarhet ett tag till.
– Man vet ju aldrig hur det blir, men går allt som det ska hoppas jag kunna vara tillbaka på planen i oktober. Sen får man se vilken form man är i då, det är svårt att sia om nu, säger stjärnan till Handbollslandslaget.se.
LÄNK: Bella Gulldén en av årets sommarpratare


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0393.jsonl--Q157813--Spelstil, meriter och övriga aktiviteter-5--sv-0393-328

Isabelle Gulldén

Isabelle Gulldén sköt ofta lagets straffar i klubb- och landslagssammanhang. När Sverige vid EM 2014 tog brons gjorde Gulldén mål på alla 27 straffläggningarna. Del i Gulldéns skicklighet som straffskytt har enligt henne själv hennes pojkvän Linus Persson, som varit handbollsmålvakt.Flinck, Johan (2015-12-06): "Gulldén tackar sin pojkvän för sviten". aftonbladet.se. Läst 14 november 2016. De två blev i juli 2019 föräldrar till en son. År 2020 gifte hon sig med Linus, som också tog efternamnet Gulldén.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0393.jsonl--Q157813--Spelstil, meriter och övriga aktiviteter-5--sv-0393-329

Isabelle Gulldén

Isabelle Gulldén sköt ofta lagets straffar i klubb- och landslagssammanhang. När Sverige vid EM 2014 tog brons gjorde Gulldén mål på alla 27 straffläggningarna. Del i Gulldéns skicklighet som straffskytt har enligt henne själv hennes pojkvän Linus Persson, som varit handbollsmålvakt.Flinck, Johan (2015-12-06): "Gulldén tackar sin pojkvän för sviten". aftonbladet.se. Läst 14 november 2016. De två blev i juli 2019 föräldrar till en son. År 2020 gifte hon sig med Linus, som också tog efternamnet Gulldén.

Vid EM 2014 vann Gulldén både skytteligan och utsågs till turneringens mest värdefulla spelare (MVP)."MVP – men ratad i EM:s all star team", Aftonbladet. Publicerad 2014-12-21. Läst 2014-12-21 I en omröstning om "Damelitseriens bästa spelare genom tiderna" av tidskriften Match blev Gulldén rankad som bästa spelare, med fyra gånger fler röster än tvåan Nathalie Hagman.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0393.jsonl--Q26517--Incidenten med Evra 2011-3--sv-0393-380

Luis Suárez

Luis Alberto Suárez Díaz, född den 24 januari 1987 i Salto, är en uruguayansk professionell fotbollsspelare som spelar som anfallare för La Liga-klubben Atlético Madrid samt för Uruguays landslag. Suárez, av många ansedd som en av de främsta anfallarna i världen, har i sin karriär gjort över 500 mål för klubb- och landslag.

I sin tidigare klubb FC Barcelona gjorde han 198 officiella mål. Detta gör honom till den tredje bästa målgöraren i klubbens historia.

Suárez har en äldre bror, Paolo Suárez, som också spelar fotboll. Han spelar för den salvadoranska fotbollsklubben Isidro Metapán.

I oktober 2011 i en match mellan Liverpool och Manchester United hamnade Suárez i en dispyt med Patrice Evra. Suárez ska ha använt rasistiska tillmälen vid upprepade tillfällen, varpå Evra blev förbannad och försökte uppmärksamma domaren på detta. Efter matchen gick Evra ut och anklagade Suárez för rasistiska övergrepp mot honom vilket fotbollsförbundet FA fångade upp och ville göra vidare undersökning för att se om det verkligen var sant. Efter många om och men kom FA med ett slutgiltigt beslut som innebar att Suárez blev avstängd i åtta matcher i ligaspelet samt 430 000 SEK i böter för att ha använt rasistiska tillmälen mot Evra. Som svar på detta från Suárez kom ett erkännande att han ska ha sagt negro till Evra, men att det inte var menat som förolämpande.

Den 11 februari 2012 möttes Evra och Suárez igen på planen. Vid ceremonin där spelarna tar varandra i handen gick Suárez förbi Evra utan att skaka hand, detta gjorde Evra irriterad, varpå han drog i Suárez arm, och som respons på detta vägrade Rio Ferdinand, vars bror Anton Ferdinand samma säsong utsats för rasism, att skaka hand med Suárez. Detta skapade en hatisk atmosfär på arenan. Vid matchens slut svarade Evra genom att håna Suárez, då han sprang fram till hemmafansen och firade, mitt framför ögonen på Suárez

Detta skapade en hatisk atmosfär på arenan. Vid matchens slut svarade Evra genom att håna Suárez, då han sprang fram till hemmafansen och firade, mitt framför ögonen på Suárez.

Luis Suarez blev avstängd efter att ha varit rasistisk mot Patrice Evra. I dag möts dom när Suarez gör sin första match från start efter avstängningen.
Innan avspark skulle spelarna hälsa på varandra. Då vägrade Luis Suarez att skaka Patrice Evras hand. Då blev fansmannen rasande och slet tag i Suarez arm. Rio Ferdinand vägrade i sin tur ta Suarez hand.
Den första halvleken var jämn och det skapades inte så många heta målchanser. I den 45:e minuten ville Liverpool ha rött kort på Rio Ferdinand. Suarez kom fri och Ferdinand sprang på honom bakifrån, Suarez ramlade, men domaren friade.
Efter 47 minuter tog United ledningen. Rooney drog till på volley efter hörna - Reina chanslös.
Tre minuter senare ökade Rooney på ledningen. Spearing tappade boll och Rooney blev fri. Han rullade enkelt in 2-0.
Efter 80 minuter reducerade Liverpool till 1-2. Luis Suarez höll sig framme och rullade in bollen i mål.
Man United
De Gea, Rafael, Evans, Rio, Evra, Valencia, Carrick, Scholes, Giggs, Welbeck, Rooney
Liverpool
Reina, Johnson, Skrtel, Agger, Enrique, Spearing, Henderson, Downing, Gerrard, Kuyt, Suarez


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0393.jsonl--Q26517--Incidenten med Evra 2011-3--sv-0393-379

Luis Suárez

I oktober 2011 i en match mellan Liverpool och Manchester United hamnade Suárez i en dispyt med Patrice Evra.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0393.jsonl--Q26517--Incidenten med Evra 2011-3--sv-0393-382

Luis Suárez

I oktober 2011 i en match mellan Liverpool och Manchester United hamnade Suárez i en dispyt med Patrice Evra. Suárez ska ha använt rasistiska tillmälen vid upprepade tillfällen, varpå Evra blev förbannad och försökte uppmärksamma domaren på detta. Efter matchen gick Evra ut och anklagade Suárez för rasistiska övergrepp mot honom vilket fotbollsförbundet FA fångade upp och ville göra vidare undersökning för att se om det verkligen var sant. Efter många om och men kom FA med ett slutgiltigt beslut som innebar att Suárez blev avstängd i åtta matcher i ligaspelet samt 430 000 SEK i böter för att ha använt rasistiska tillmälen mot Evra. Som svar på detta från Suárez kom ett erkännande att han ska ha sagt negro till Evra, men att det inte var menat som förolämpande.

Den 11 februari 2012 möttes Evra och Suárez igen på planen. Vid ceremonin där spelarna tar varandra i handen gick Suárez förbi Evra utan att skaka hand, detta gjorde Evra irriterad, varpå han drog i Suárez arm, och som respons på detta vägrade Rio Ferdinand, vars bror Anton Ferdinand samma säsong utsats för rasism, att skaka hand med Suárez.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0394.jsonl--Q5764733--SEB och penningtvätten (2020)-2--sv-0394-118

Axel Gordh Humlesjö

Axel Gordh Humlesjö, egentligen Axel Erik Torsten Humlesjö, född 11 februari 1986, är en svensk journalist och programledare.

Gordh Humlesjö är uppvuxen i Näsåker i Ångermanland och var under gymnasietiden partipolitiskt aktiv i Miljöpartiets ungdomsförbund Grön Ungdom.. Han arbetar sedan 2010 på Sveriges Television i Göteborg som producent för samhällsprogrammet Uppdrag granskning. År 2019 vann han en internationell Emmy, Prix Europa och IRE för avslöjandet om FN:s mörkläggning i Fallet Zaida Catalan. Samma år publicerades granskningen av Swedbank som tilldelades Stora journalistpriset.

2020 nominerades Swedbank-granskningen till en international Emmy och vann Guldspaden.

SEB och penningtvätten (2020) Swedbank och penningtvätten (2019) FN och mörkläggningen, om mordet på Zaida Catalan (2018) Fallet Christer Pettersson (2018) Ransomware och hotet från Ryssland (2017) Ridtränaren och de sexuella övergreppen (2017) Den svenske terroristen - Mohammed Belkaid (2016) Grovt kriminell bakom uppgjorda fotbollsmatcher (2016) Lugna gatan i Husby (2015) Svenska motståndsrörelsen och mordförsöket på Fidel (2014) Friskolor väljer bort besvärliga elever (2013) Firman Boys infiltration av AIK (2013) Counterjihad och Sverigedemokraterna (2011) Pedofilen Patrick och rättpsykiatrin (2011) Referenser


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0394.jsonl--Q5764733--SEB och penningtvätten (2020)-2--sv-0394-119

Axel Gordh Humlesjö


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0394.jsonl--Q5764733--SEB och penningtvätten (2020)-2--sv-0394-120

Axel Gordh Humlesjö


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0394.jsonl--Q5764733--SEB och penningtvätten (2020)-2--sv-0394-121

Axel Gordh Humlesjö


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0394.jsonl--Q5764733--SEB och penningtvätten (2020)-2--sv-0394-122

Axel Gordh Humlesjö


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0394.jsonl--Q5764733--SEB och penningtvätten (2020)-2--sv-0394-123

Axel Gordh Humlesjö


Islam i Sverige

miniatyr|Stockholms moské, en del av de islamiska organisationerna i FIOE-IFiS nätverket.

Islam är den näst största religionen i Sverige efter kristendomen. 1953 fanns uppskattningsvis 500 muslimer i Sverige.Svenska kyrkan, Möten med islam År 2017 uppskattades antal personer i den svenska befolkningen som identifierar sig som muslimer till 810 000.. Av dessa bedöms omkring en tredjedel vara praktiserande muslimer. Invandring har varit den främsta orsaken till att muslimer vuxit i antal och som andel av befolkningen i Sverige.

I Sverige finns sex islamiska riksorganisationer som mottar stöd ifrån Nämnden för statligt stöd till trossamfund (SST): Förenade islamiska föreningar i Sverige (FIFS), Sveriges muslimska förbund (SMF), Islamiska kulturcenterunionen i Sverige (IKUS), Svenska islamiska församlingarna (SIF), Islamiska shiasamfunden i Sverige (ISS) och Bosniakiska islamiska samfundet (BIS). Alla ingår i Islamiska samarbetsrådet. De beräknades organisera 207 422 registrerade besökare och medlemmar år 2020.

Arkeologiska fynd och skriftliga dokument från andra länder visar att folket i nuvarande Sverige hade kontakt med islam i Mellanöstern redan under vikingatiden.

Kontakter mellan Sverige och muslimska majoritetskulturer etablerades under 1500-talet.

Kung Karl XII bodde sex år i Osmanska riket, åren 1709 till 1714, där han och sultanen Ahmed III inledningsvis kom bra överens då de hade en gemensam fiende i Ryssland. Kungen sände flera vetenskapliga expeditioner till det Ottomanska riket för att rapportera om muslimsk kultur, religion, språk, musik, arkitektur, byggnadskonst, kost och läkekonst. Vid hemresan till Sverige eskorterades kungen av en grupp turkiska soldater, som sedan blev kvar i landet och beviljades religionsfrihet. De kan möjligen betraktas som den första permanenta muslimska församlingen i Sverige.

År 1897 flyttade den tatariske affärsmannen Ebrahim Umerkajeff (1877-1954) från Ryssland till Stockholm som en av landets första muslimer. Han följdes på 1920-talet av Akif Arhan från Turkiet och senare under 1940-talet av en grupp sunnimuslimska tatarer som ursprungligen kommit från Sovjetunionen och Finland. Samtidigt kom också Osman Soukkan (1903-1975) från Turkiet. Han blev verksam som landets första imam. Sveriges första muslimska kulturförening, "Turk-Islam Föreningen i Sverige för Religion och Kultur", grundades i Stockholm år 1949 av  Umerkajeff,  Arhan, Soukkan och Ali Zakerov (1911–1975) från Estland. Föreningen kom senare att byta namn till Islam Församlingen i Sverige, och gjorde då islam till den första icke-kristna religion som etablerats i Sverige sedan man tillåtit judiska församlingar. På 1950-talet köptes de första begravningsplatserna för muslimer vid Skogskyrkogården i Stockholm. Riksorganisationen Förenade Islamiska Föreningar i Sverige bildades 1973 och blev statsbidragsberättigad 1975. Den första moskén i Sverige byggdes 1976 i Göteborg och följdes av Malmö moské 1983.

En tidig svensk muslim var konstnären Ivan Aguéli. Han levde periodvis i Egypten mellan 1892 och 1916 och konverterade 1898 till islam. Han studerade vid Al-Azharuniversitetet och blev 1902 även medlem i sufiorden Shadhiliyya.

Den första publicerade fullständiga översättningen av Koranen till svenska gjordes av Johan Fredrik Sebastian Crusenstolpe och publicerades1843. År 1917 utkom Karl Vilhelm Zetterstéens översättning till svenska av Koranen, som blev den ledande korantexten i Sverige fram till slutet av 1900-talet.http://www.oversattarlexikon.se/artiklar/Svenska_Koran%c3%b6vers%c3%a4ttningar

En grupp shiamuslimer med indiskt ursprung som kom till Sverige 1973 som en följd av Idi Amins politik att utvisa alla asiater från Uganda. De indiska shiamuslimerna slog sig ned i Trollhättan, där de 1976 bildade en församling och 1985 uppförde Trollhättans moské.
1980-talet och framåt
Fram till 1980-talet var det de etniskt turkiska muslimerna som var flest till antal i Sverige, troligen även fler än samtliga andra muslimska grupper tillsammans. Detta förändrades när många irakiska och kurdiska muslimer började komma till Sverige i slutet av 1970-talet till följd av såväl Iran–Irak-kriget som Saddam Husseins politik. Under 1980-talet var denna grupp tillsammans med den iranska den snabbast växande muslimska gruppen i Sverige. Sedan dess har det kommit till Sverige många muslimer från bland annat Bosnien-Hercegovina, Etiopien och Iran.

År 1998 utkom Koranens budskap, en översättning av Koranen av konvertiten Muhammed Knut Bernström. Denna tolkning har godkänts av Al-Azharuniversitetet i Egypten.

I en studie av islamologen Leif Stenberg uppskattades år 2000 de största grupperna invandrade muslimer i Sverige vara från Bosnien (60 000), Iran (65 000), Irak (183 000) och Turkiet (78 000), men dessa siffror torde främst bygga på familjebakgrund snarare än trosuppfattning. Andra större grupper var enligt samma studie muslimer från Libanon (27 000), Somalia (42 000) och Kosovo/Albanien (18 500).

I samband med flyktingkrisen 2015 kom ett stort antal asylsökande till Sverige från muslimskt dominerade länder, framför allt Syrien, Afghanistan och Irak. Antalet medlemmar eller regelbundna besökare i islamska trossamfund ökade från 110 000 år 2011 till 154 000 år 2016


Islam i Sverige

Arkeologiska fynd och skriftliga dokument från andra länder visar att folket i nuvarande Sverige hade kontakt med islam i Mellanöstern redan under vikingatiden.

Kontakter mellan Sverige och muslimska majoritetskulturer etablerades under 1500-talet.

Kung Karl XII bodde sex år i Osmanska riket, åren 1709 till 1714, där han och sultanen Ahmed III inledningsvis kom bra överens då de hade en gemensam fiende i Ryssland.


Islam i Sverige

Arkeologiska fynd och skriftliga dokument från andra länder visar att folket i nuvarande Sverige hade kontakt med islam i Mellanöstern redan under vikingatiden.

Kontakter mellan Sverige och muslimska majoritetskulturer etablerades under 1500-talet.

Kung Karl XII bodde sex år i Osmanska riket, åren 1709 till 1714, där han och sultanen Ahmed III inledningsvis kom bra överens då de hade en gemensam fiende i Ryssland. Kungen sände flera vetenskapliga expeditioner till det Ottomanska riket för att rapportera om muslimsk kultur, religion, språk, musik, arkitektur, byggnadskonst, kost och läkekonst. Vid hemresan till Sverige eskorterades kungen av en grupp turkiska soldater, som sedan blev kvar i landet och beviljades religionsfrihet. De kan möjligen betraktas som den första permanenta muslimska församlingen i Sverige.

År 1897 flyttade den tatariske affärsmannen Ebrahim Umerkajeff (1877-1954) från Ryssland till Stockholm som en av landets första muslimer. Han följdes på 1920-talet av Akif Arhan från Turkiet och senare under 1940-talet av en grupp sunnimuslimska tatarer som ursprungligen kommit från Sovjetunionen och Finland. Samtidigt kom också Osman Soukkan (1903-1975) från Turkiet. Han blev verksam som landets första imam. Sveriges första muslimska kulturförening, "Turk-Islam Föreningen i Sverige för Religion och Kultur", grundades i Stockholm år 1949 av  Umerkajeff,  Arhan, Soukkan och Ali Zakerov (1911–1975) från Estland. Föreningen kom senare att byta namn till Islam Församlingen i Sverige, och gjorde då islam till den första icke-kristna religion som etablerats i Sverige sedan man tillåtit judiska församlingar. På 1950-talet köptes de första begravningsplatserna för muslimer vid Skogskyrkogården i Stockholm. Riksorganisationen Förenade Islamiska Föreningar i Sverige bildades 1973 och blev statsbidragsberättigad 1975. Den första moskén i Sverige byggdes 1976 i Göteborg och följdes av Malmö moské 1983.

En tidig svensk muslim var konstnären Ivan Aguéli. Han levde periodvis i Egypten mellan 1892 och 1916 och konverterade 1898 till islam. Han studerade vid Al-Azharuniversitetet och blev 1902 även medlem i sufiorden Shadhiliyya.


Islam i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--miniatyr|Nasirmoskén, Sveriges första moské-6--sv-0397-1459

Islam i Sverige

I Sverige är det endast undantagsvis som moskéer är byggda för att vara religiösa helgedomar, utan de har flyttat in i befintliga lokaler. "Källarmoské" har kommit att bli benämningen på en lokal som används som moské, ofta inofficiellt och trots att den inte är ändamålsenligt anpassad. Lokalen kan till exempel vara en källare i ett miljonprogramsområde, men också en föreningslokal, en lägenhet eller ett kontorsutrymme.

Enligt Sveriges Radios ekoredaktion fanns det år 2005 ungefär 120 källarmoskéer i Sverige. I Malmö fanns det 2006 minst femton källarmoskéer, varav de flesta belägna i stadsdelen Rosengård.

Nasirmoskén i Göteborg, tillhörande ahmadiyya-församlingen Ahmadiyya Muslimska Samfundet, är Sveriges första särskilt uppförda moskébyggnad och stod klar 1976.miniatyr|Fittja moské, oktober 2012.

Moskéer har byggts som en del i en islamisk mission, och finansierats av exempelvis Qatar, Saudiarabien och Turkiet. Vid en kartläggning 2017 var det nio svenska moskeer samarbetade med Diyanet, en turkisk myndighet som administrerar moskéer i och utanför turkiet och som anklagats för kartläggning av regimkritiker i utlandet och sprida turkisk nationalism. Bland annat Bellevuemoskén i Göteborg finansieras av SaudiarabienSydsvenskan 5 april 2016 och som drivs av det likaledes salafistiska Islamska sunnicentret (ISC)Nämnden för statligt stöd till trossamfund sid.81. Mer än var fjärde moské i Sverige är helt eller delvis finansierad av Saudiarabien, vars statsreligion är wahabism.

Det finns tre moskéer i Sverige som har fått tillstånd från polisen att ha  högtalarutsända böneutrop varje fredag i 3 till 5 minuter: moskén i Fittja i Botkyrka, moskén i Kungsmarken i Karlskrona och moskén i Araby i Växjö. Tillståndet för samtliga moskéer gäller i 12 månader, därefter måste de ansöka om förnyat tillstånd hos polisen

Det finns tre moskéer i Sverige som har fått tillstånd från polisen att ha högtalarutsända böneutrop varje fredag i 3 till 5 minuter: moskén i Fittja i Botkyrka, moskén i Kungsmarken i Karlskrona och moskén i Araby i Växjö. Tillståndet för samtliga moskéer gäller i 12 månader, därefter måste de ansöka om förnyat tillstånd hos polisen.

En gång i veckan, på fredagar, kommer Växjömoskén få sända ut böneutropet via högtalare – och blir därmed den tredje moskén i Sverige att få göra det.
Utropet får vara i tre minuter och 45 sekunder via en förinspelad ljudfil och tillståndet för gäller från och med nu och ett år framåt. Under sommartid startar den klockan 13, annars klockan 12.
Beslutet gäller ett år
Enligt polismyndigheten som beviljat tillståndet får inte ljudet från högtalarna överskrida 45 decibel inomhus och 110 decibel utomhus.
– Beslutet gäller i 12 månader och villkoret är att ljudet måste hålla sig inom vissa bullernivåer och de sökande har en skyldighet att kontrollera att de riktvärdena inte överträds, säger Magnus Rothoff vid polisen.
Kristdemokraternas partiledare Ebba Busch Thor vänder sig mot ljudnivån, som enligt henne är lika högt som ett diskotek. Något som Patrik Hultstrand som är utredare på Folkhälsomyndigheten bekräftar, i alla fall ett barndiskotek.
– Riktvärdet för maximal ljudnivå på diskotek för barn under tretton år är 110 decibel, skriver han i ett mail till SVT.
Under presskonferensen fick polisen frågan om varför polisen inte hört sig för bland grannarna i området innan tillståndet beviljades.
Grannar ingen part
– Nej det har vi inte gjort. Vi saknar en laglig grund att göra det. Grannar är inte part i tillståndsprocessen, de kan bli part i en eventuell överklagan. Ansökan ska handläggas enkelt, snabbt och billigt och en sådan åtgärd skulle fördröja processen avsevärt, säger Magnus Rothoff.
I samband med att tillståndet beviljades har polisen bland annat tagit hänsyn till hur högtalarsystemet ska riktas.
Beslutet kan överklagas
– Den kommer att riktas västerut där den anses göra minst skada ur bullersynpunkt. Det är den faktiska högtalaren som polisen tagit hänsyn till inte utsändningens innehåll. Vi är åsiktsneutrala i ärendet, säger Klas Werme polisens rättschef.
Vem som helst kan överklaga men det är upp till Förvaltningsrätten att göra en bedömning av en sådan.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--miniatyr|Nasirmoskén, Sveriges första moské-6--sv-0397-1465

Islam i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--miniatyr|Nasirmoskén, Sveriges första moské-6--sv-0397-1466

Islam i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--miniatyr|Nasirmoskén, Sveriges första moské-6--sv-0397-1460

Islam i Sverige

I Sverige är det endast undantagsvis som moskéer är byggda för att vara religiösa helgedomar, utan de har flyttat in i befintliga lokaler. "Källarmoské" har kommit att bli benämningen på en lokal som används som moské, ofta inofficiellt och trots att den inte är ändamålsenligt anpassad. Lokalen kan till exempel vara en källare i ett miljonprogramsområde, men också en föreningslokal, en lägenhet eller ett kontorsutrymme.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--miniatyr|Nasirmoskén, Sveriges första moské-6--sv-0397-1461

Islam i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--miniatyr|Nasirmoskén, Sveriges första moské-6--sv-0397-1462

Islam i Sverige

I Sverige är det endast undantagsvis som moskéer är byggda för att vara religiösa helgedomar, utan de har flyttat in i befintliga lokaler. "Källarmoské" har kommit att bli benämningen på en lokal som används som moské, ofta inofficiellt och trots att den inte är ändamålsenligt anpassad. Lokalen kan till exempel vara en källare i ett miljonprogramsområde, men också en föreningslokal, en lägenhet eller ett kontorsutrymme.

Enligt Sveriges Radios ekoredaktion fanns det år 2005 ungefär 120 källarmoskéer i Sverige. I Malmö fanns det 2006 minst femton källarmoskéer, varav de flesta belägna i stadsdelen Rosengård.

Nasirmoskén i Göteborg, tillhörande ahmadiyya-församlingen Ahmadiyya Muslimska Samfundet, är Sveriges första särskilt uppförda moskébyggnad och stod klar 1976.miniatyr|Fittja moské, oktober 2012.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--miniatyr|Nasirmoskén, Sveriges första moské-6--sv-0397-1463

Islam i Sverige

I Sverige är det endast undantagsvis som moskéer är byggda för att vara religiösa helgedomar, utan de har flyttat in i befintliga lokaler. "Källarmoské" har kommit att bli benämningen på en lokal som används som moské, ofta inofficiellt och trots att den inte är ändamålsenligt anpassad. Lokalen kan till exempel vara en källare i ett miljonprogramsområde, men också en föreningslokal, en lägenhet eller ett kontorsutrymme.

Enligt Sveriges Radios ekoredaktion fanns det år 2005 ungefär 120 källarmoskéer i Sverige. I Malmö fanns det 2006 minst femton källarmoskéer, varav de flesta belägna i stadsdelen Rosengård.

Nasirmoskén i Göteborg, tillhörande ahmadiyya-församlingen Ahmadiyya Muslimska Samfundet, är Sveriges första särskilt uppförda moskébyggnad och stod klar 1976.miniatyr|Fittja moské, oktober 2012.

Moskéer har byggts som en del i en islamisk mission, och finansierats av exempelvis Qatar, Saudiarabien och Turkiet. Vid en kartläggning 2017 var det nio svenska moskeer samarbetade med Diyanet, en turkisk myndighet som administrerar moskéer i och utanför turkiet och som anklagats för kartläggning av regimkritiker i utlandet och sprida turkisk nationalism.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--Islamiska organisationer i Sverige-7--sv-0397-1468

Islam i Sverige

miniatyr|400x400px|De islamiska organisationerna i FIOE-IFiS nätverket.|alt=

Sveriges muslimska råd (SMR) startades 1990 och är en paraplyorganisation för rikstäckande muslimska organisationer i Sverige och som arbetar för att muslimer i Sverige ska få sin röst hörd i samhället och att deras rättigheter tillgodoses och göra det möjligt för muslimer att leva enligt Koranen och sunna (profetens tradition).
Islamiska förbundet i Sverige (IFiS) är en paraplyorganisation som bland annat driver Stockholms moské och är medlemsorganisation i Federation of Islamic Organisations in Europe. Organisationens församlingar är anslutna till trossamfundet Förenade islamiska föreningar i Sverige (FIFS).  Åren 2013-2014 var det företrädare för IFiS som   fick representera den oklart definierade gruppen "muslimer" i 38 procent av gjorda uttalanden i svenska media, och om man inkluderar IFIS:s syster- och dotterorganisationer var andelen 69 procent.
Svenska muslimer för fred och rättvisa (SMFR) grundades 2008 och är en muslimsk fredsrörelse.
Svenska Islamiska Akademien är en ideell förening som startade år 2000 och som publicerar tidskriften Minaret.
Sveriges Unga Muslimer grundades 1991 och är en ungdomsorganisation med cirka 5 000 medlemmar. Den är medlemsorganisation i  paraplyorganisationerna Forum for European Muslim Youth and Student Organisations (FEMYSO) och Sveriges Muslimska Råd. Sveriges Unga Muslimer lämnade 2020 Ibn Rushd studieförbund. I en rapport från MUCF 2018 konstaterar myndigheten att det existerar flera kopplingar, eller vad de kallar "överlappningar", mellan Sveriges Unga Muslimer och den våldsbejakande islamistiska miljön och andra antidemokratiska islamistiska miljöer. Konstaterandet föranledde myndigheten att avslå organisationens ansökan om bidrag och återkräva tidigare utbetalda bidrag.
Diyanet är en turkisk myndighet som sänder imamer till Sverige som avlönas av turkiska staten. Nio moskéer i Sverige har imamer utsända av Diyanet.
 Swedish United Dawah Center (SUDC) - en radikal islamistisk organisation som missionerar om salafism.
 Islamiska föreningar som sysslar med organiserad studie- och bildningsverksamhet är bland annat Al Ghazali-institutet, Kultursällskapet Damas, Studieförbundet Ibn Rushd samt Föreningen Det Yttersta Trädet med bifirmorna Aksaa islamutbildning och Islamkonsult.
IslamGuiden grundades 1997 med målsättningen att förmedla en "nyanserad och sann" bild (enligt dem själva) av islam via internet.
Sveriges Halalråd är ett gemensamt råd för halal- och haramfrågor och är en ideell organisation som bildades 2013 på initiativ av Islamguiden.Sveriges Halalråd
Islamiska kulturföreningen i Trollhättan är en församling som mottager föreningsbidrag ifrån Trollhättans kommun eftersom den bedriver ungdomsverksamhet. Församlingen accepterar inte homosexuella medlemmar eftersom homosexualitet strider mot Koranens påbud, enligt en kartläggning av trossamfunds inställning till homosexuella gjord av tidningen TTELA. I december 2019 mottog församlingen ett hotbrev som polisanmäldes.
Hizb ut-Tahrir, även känt som Det islamiska befrielsepartiet etablerades i Sverige 2011. Föreningen är en radikal sunnimuslimsk islamistisk och antisemitisk rörelse med ett uttalat mål att avskaffa demokratin och införa ett shariastyrt islamistiskt samhälle

Publicerad 2012-10-12 11:13
Den antidemokratiska islamistgruppen Hizb ut Tahrir är på väg att etablera sig i Sverige. Organisationen som är förbjuden i flera länder är känd för sitt demokratiförakt och för att sprida antisemitism.
I helgen arrangerar det islamistiska partiet Hizb ut Tahrirs Skandinaviska gren sin årliga så kallade kalifatkonferens. För första gången planerar organisationen att förlägga en del av konferensen i Stockholm. Det skulle i så fall innebära att partiet tar ett tydligt steg in i Sverige.
Hizb ut Tahrir är ett internationellt islamistiskt parti. Det uttalade målet är att återupprätta kalifatet och införa ett muslimskt rike där sharialagar genomsyrar hela samhället. Partiet är motståndare till demokratin, som ses som ett västerländskt påfund i strid med islams värden.
Partiets budskap bygger på en svartvit förenklad verklighetsbeskrivning där väst och dess korrupta hantlangare i muslimska länder utmålas som fiender. Räddningen från fattigdom, girighet och förtryck är det utopiska renläriga kalifatet.
Partiet har flera gånger anklagats för att ha samröre med terrorister och för att sprida antisemitiska idéer. Något som partiet förnekar bestämt. Men det finns gott om exempel som visar hur nära till hands antisemitismen ligger för partiets talespersoner. Under sommaren 2010 arrangerades Bizb ut Tahrir i Bangladesh en protest mot Israels våldsamma bordning av Ship to Gaza. I det engelskspråkiga pressmeddelandet skrev partiet:
”Muslimska arméer. Lär judarna en läxa som gör att de inte behöver några fler läxor. Marchera framåt för att bekämpa dem, utplåna deras enighet och rena jorden från deras smuts.”
Pressmeddelandet plockades senare ner, men delar av det går fortfarande att läsa på organisationens mediacenter på nätet.
I Danmark spred partiet 2002 flygblad med uppmaningen till muslimer att döda judar. Det slutade med att ledaren Fadi Ahmad Abdul Latif dömdes för hets mot folkgrupp, en dom han senare beskrev som en som judisk konspiration för att stoppa kritik mot Israel. I Tyskland förbjöds partiet 2003, bland annat efter antisemitiska uttalanden.
Hizb ut Tahrir har avdelningar i flera delar av världen och hävdar själva att man har sammanlagt en miljon användare. Partiet har idag en avdelning för hela Skandinavien. Verksamheten har främst drivits i Danmark men under det senaste året har aktiviteten i Sverige ökat.
* Redan 28 April 2011 besökte en delegation Syriens ambassad i Stockholm för att protestera mot Assadregimen och uttrycka sitt stöd för oppositionen. Med fanns bland andra fanns presstalespersonen i den skandinaviska avdelningen, dansken, Chadi Freigeh. Arabiska våren, och i synnerhet konflikten i Syrien, har gett nytt bränsle åt Hizb ut Tahrirs olika avdelningar runt om i världen. Upproret mot Assadregimen i Syrien ses som en historisk möjlighet att omkullkasta den sekulära ledningen och skapa ett islamskt Syrien. Ett Syrien som enligt Hizb ut Tahrir ska utgöra centrum i det kalifat de drömmer om.
* 17 februari arrangerades ännu en demonstration mot Syrien. Under Hizb ut Tahrir Skandinaviens flagg samlades cirka 75 personer utanför Syriens ambassad.
* 19 februari genomfördes en konferens i Stockholm.
* 11 maj arrangerades en manifestation på Rinkeby torg mot Assadregimens våld i Syrien. Arrangörer var den här gången Muslimska Multinationella Föreningen. Föreningen fungerar av allt att döma som en frontorganisation för Hizb ut Tahrir i Sverige. Föreningen har samma adress som en av de återkommande talarna vid Hizb ut Tahrirs demonstrationer. Dessutom är de två talarna vid manifestation på Rinkeby torg framträdande figurer i Hizb ut Tharirs verksamhet.
* 24 augusti demonstrerade Hizb ut Tahrir utanför Bangladesh ambassad i Stockholm. I den lilla gruppen som var på plats fanns den danska talespersonen Chadi Freigeh med, men också en grupp svenskar.
* 15 augusti arrangerade Hizb ut Tahrir ett möte i stockholmsförorten Kista. I annonserna som spreds på Facebook skulle mötet ta upp frågan om vilken strategi organisationen bör ha i samband med arabiska våren – arbeta inom det demokratiska systemet eller ett mer radikalt förhållningssätt?
* 22 september organiserade partiet en konferens i Stockholm om den utsatta situationen för muslimer i Uzbekistan.
* 29 september arrangerade Hizb ut Tahrir en demonstration utanför USA:s ambassad för att visa sitt missnöje med den uppmärksammade nidfilmen om Mohammed.
Hizb ut Tahrir har inga officiella talespersoner i Sverige. Men det finns personer som under den senaste tiden haft en framträdande roll i partiets olika aktiviteter. En av dem är Khairi Shawasha. Det är på hans adress som Muslimska multinationella föreningen finns registrerad. Shawasha har hållit tal och agerat värd vid flera av Hizb ut Tharirs evenemang under det senaste halvåret.
En annan är Lway Al-Maeeni, talare vid ett av organisationens evenemang tidigare i år. Enligt uppgifter på Svenska Dagbladets ledarskribent Per Gudmundssons blogg så är Bassim Lway Al Maeen också ordförande för en muslimsk studentorganisation på Kungliga tekniska högskolan i Stockholm. Ytterligare en av dem som hållit tal vid partiets evenemang är en ung rysk man som på nätet kallar sig Abu Daud och som också sprider filmer från partiets aktiviteter.
Flera av organisationens andra frontfigurer gör allt för att dölja sina identiteter. Expo har förgäves sökt kontakt med flera av de personer som under det senaste året haft en framträdande roll i partiets aktiviteter. Den enda vi lyckats nå är Bassim Lway Al Maeen, som svarar att han inte vill ge några kommentarer. Istället hänvisar han till presstalespersonen Chadi Freigeh.
Hizb ut Tahrir väcker starka känslor. I flera länder är organisationen förbjuden och partiets sekterism gör dem i de flesta länder till en marginaliserad, om än högljudd, aktör. I Danmark har organisationen blivit bespottad från alla politiska håll och till viss del fungerat som en tacksam fiende för de antimuslimska krafter som vill bekämpa islam.
I Sverige är ledarskribenten Per Gudmundsson den enda etablerade journalist som har rapporterat om Hizb ut Tahrirs intåg. Hans blogginlägg har sedan spridits snabbt i den antimuslimska bloggsfären. Helgens planerade konferens är ett av många exempel. Konferensen har fått anonyma bloggare och läsare i den antimuslimska miljön att diskutera en eventuell motdemonstration. Men istället kom till slut nyheten att Hizb ut Tahrir hade avbokats från hotellet. Uppgifterna bekräftas av hotellet. Enligt en mail-konversation som sprids på nätet ska någon ha uppmärksammat hotellet om Hizb ut Tahrirs syn på demokrati, vilket fick hotellet att ändra sig.
Expo Idag har förgäves sökt Hizb ut Tahrir för en kommentar.
Vill du att fler ska kunna läsa artiklar som den här?
Hjälp oss att fortsätta granska och sprida våra artiklar utan betalväggar.
Stå upp för demokratin. Bli månadsgivare


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--Islamiska organisationer i Sverige-7--sv-0397-1470

Islam i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--Islamiska organisationer i Sverige-7--sv-0397-1471

Islam i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--Islamiska organisationer i Sverige-7--sv-0397-1472

Islam i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--Islamiska organisationer i Sverige-7--sv-0397-1473

Islam i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--Islamiska organisationer i Sverige-7--sv-0397-1474

Islam i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--Islamiska organisationer i Sverige-7--sv-0397-1475

Islam i Sverige

miniatyr|400x400px|De islamiska organisationerna i FIOE-IFiS nätverket.|alt=

Sveriges muslimska råd (SMR) startades 1990 och är en paraplyorganisation för rikstäckande muslimska organisationer i Sverige och som arbetar för att muslimer i Sverige ska få sin röst hörd i samhället och att deras rättigheter tillgodoses och göra det möjligt för muslimer att leva enligt Koranen och sunna (profetens tradition).
Islamiska förbundet i Sverige (IFiS) är en paraplyorganisation som bland annat driver Stockholms moské och är medlemsorganisation i Federation of Islamic Organisations in Europe. Organisationens församlingar är anslutna till trossamfundet Förenade islamiska föreningar i Sverige (FIFS).  Åren 2013-2014 var det företrädare för IFiS som   fick representera den oklart definierade gruppen "muslimer" i 38 procent av gjorda uttalanden i svenska media, och om man inkluderar IFIS:s syster- och dotterorganisationer var andelen 69 procent.
Svenska muslimer för fred och rättvisa (SMFR) grundades 2008 och är en muslimsk fredsrörelse.
Svenska Islamiska Akademien är en ideell förening som startade år 2000 och som publicerar tidskriften Minaret.
Sveriges Unga Muslimer grundades 1991 och är en ungdomsorganisation med cirka 5 000 medlemmar. Den är medlemsorganisation i  paraplyorganisationerna Forum for European Muslim Youth and Student Organisations (FEMYSO) och Sveriges Muslimska Råd. Sveriges Unga Muslimer lämnade 2020 Ibn Rushd studieförbund. I en rapport från MUCF 2018 konstaterar myndigheten att det existerar flera kopplingar, eller vad de kallar "överlappningar", mellan Sveriges Unga Muslimer och den våldsbejakande islamistiska miljön och andra antidemokratiska islamistiska miljöer. Konstaterandet föranledde myndigheten att avslå organisationens ansökan om bidrag och återkräva tidigare utbetalda bidrag.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0397.jsonl--Q2341977--Islamiska organisationer i Sverige-7--sv-0397-1476

Islam i Sverige


Islam i Sverige

Islamism är en term som används för begreppet politisk islam. I rapporten "Våldsbejakande extremistisk islamism i Sverige" från 2010 beskrev Säpo att termen islamism "används i många fall för att göra åtskillnad mellan människor som bekänner sig till islam och anser sig vara muslimer respektive människor som är anhängare av ett synsätt där islam uppfattas som en hel samhällsordning och därmed innefattar politiska perspektiv. […] Bland personer och grupper som utger sig för att vara islamister finns dem som accepterar och arbetar inom ramarna för existerande politiska system, parallellt med dem som tar helt avstånd från sekulära politiska system - och hela skaran däremellan. På motsvarande sätt finns bland islamister hela spännvidden från personer och grupper som helt tar avstånd från våld till dem som begår våldshandlingar för att uppnå sina syften". En skiljelinje går mellan de islamister som menar att staten ska islamiseras, och de som eftersträvar ett samhälle där islamiska värderingar ska råda, eller i alla fall få plats.

I Sverige har Valmyndigheten aldrig registrerat ett renodlat islamistiskt parti i allmänna val. Däremot har det funnits såväl individer som organisationer som arbetat för att islamiska normer ska få en plats i det svenska samhället. Flera av de muslimska riksorganisationerna har arbetat för detta och det kommer också till uttryck i deras stadgar. Förenade islamiska föreningar i Sverige, Sveriges Muslimska Förbund, Sveriges Muslimska Råd och Islamiska Förbundet i Sverige har samtliga av forskare ofta definierats som islamister. Många muslimer är dock politiskt engagerade utan att ha en islamistisk tolkning av islam.

Många har oroat sig för att  islamistiska grupperingar ska få starkare fäste i Sverige och att detta skulle risker att få negativa effekter på framför allt integrationen och jämställdheten.  Flera av de organisationer som utpekats som islamistiska har varit verksamma i Sverige sedan decennier och enligt Simon Sorgenfrei, författare och islamforskare vid Södertörns Högskola, har dessa organsiationers verksamhet sannolikt bidragit positivt till integration. Simon Sorgenfrei menar samtidigt att Mahmoud Aldebe, tidigare ordförande för Sveriges Muslimska Förbund, sannolikt bidrog negativt till muslimers integrationsmöjligheter när han i ett öppet brev till de svenska riksdagspartierna 2006 argumenterade för särlagstiftning eller särbehandling för muslimer i Sverige.

Forskaren Simon Sorgenfrei menar att det är svårt att finna belägg för att de svenska muslimska organisationer som betecknats som islamistiska verkar för att islamisera staten. De arbetar politiskt på samma sätt andra organisationer inom de demokratiska ramarna. De menar själva att de verkar för att muslimer ska kunna leva i enlighet med sin religion i Sverige, och att de vill stärka en svensk muslimsk identitet. Man vill arbeta samhällstillvänt och politiskt utifrån vad man uppfattar vara en islamisk värdegrund. Huruvida det ska kallas islamism menar de är beroende av vilken definition av begreppet som används.

År 1999 inledde Broderskapsrörelsen (idag Socialdemokrater för tro och solidaritet) ett samarbete med Sveriges muslimska råd med målet att öka antalet muslimer på valbar plats i partiet. Broderskapsrörelsen står för progressiv religiositet, inklusive progressiv islam, och bytte 2011 namn för att organisera människor från olika religioner, däribland Islam. Socialdemokraternas oheliga röstfiske, Islam och integration, SVT 2006 Broderskapsrörelsen förband sig å Socialdemokraternas vägnar att genomföra politiska frågor med koppling till islam. Samarbetet kritiserades för att bereda vägen för islamistiskt orienterade muslimer i Sverige att få ett större inflytande över svensk politik.

Enligt SST:s rapport från 2013 skedde alla politiska samarbeten dittills mellan muslimska organisationer och politiska partier med sunnimuslimska organisationer och inga med shiamuslimska.

År 2019 bildades Partiet Nyans i Göteborg och registrerades för deltagande i riksdagsval av den tidigare centerpartisten Mikail Yüksel, själv muslim och etnisk turk.Dagen 23 augusti 2019 Det har beskrivits som ett muslimskt och islamistiskt parti, men grundaren menar att det inte är ett parti enbart för muslimer och att man värnar det mångkulturella samhället.

År 2011 etablerades Det islamiska befrielsepartiet i Sverige, även känt som Hizb ut-Tahrir. Det är en internationell islamistisk organisation med uttalat mål att islamisera staten och avskaffa demokratin. Partiet har uppmanat muslimer att inte rösta i svenska allmänna val och är uttalat antisemitiskt.

En rapport från det kristna Claphaminstitutet publicerad 2022 analyserar bokstavstrogen islam och drar slutsatsen att dess värderingar är oförenliga med västerländsk demokrati och grundläggande demokratiska rättigheter såsom yttrandefrihet, religionsfrihet och jämställdhet. Konflikt mellan sekulära och religiösa värderingar är inte unikt för islam, utan kan uppkomma även med andra religioner. Konflikten uppstår då den religiösa uppfattningen inte är vägledande för hur samhällsstrukturen byggs upp och organiseras.

Claphaminstitutets sjätte rapport, Islamiska värderingar kontra västerländska värderingar: Utmaningar för integration och mänskliga rättigheter är författad av Omid Pasbakhsh, lärare och författare till Islam och kristen tro; Reinhold Fahlbeck, professor emeritus i juridik, Lunds universitet och författare till Religion, Law and Society in Sweden 1950’s-2020’s, samt en kvinna som arbetat många år i muslimska länder, och som medverkar under pseudonymen syster Helena.
Rapporten kan läsas och laddas ner i pdf-version här nedan. Rapporten får fritt citeras så länge källan återges. Den kan också beställas i tryckt version, 70 kr plus porto, 50 kr/st för fyra ex eller fler. Vi har även boken Islam och kristen tro, 120 kr. Alla beställningar till info@clapham.se.
Rapporten är ett samarbete med tankesmedjan Sallux.
Since 2011, the activities of Sallux have been financially supported by the European Parliament. The liability for any communication or publication by Sallux, in any form and any medium, rests with Sallux. The European Parliament is not responsible for any use that may be made of the information contained therein.


Islam i Sverige

Islamism är en term som används för begreppet politisk islam. I rapporten "Våldsbejakande extremistisk islamism i Sverige" från 2010 beskrev Säpo att termen islamism "används i många fall för att göra åtskillnad mellan människor som bekänner sig till islam och anser sig vara muslimer respektive människor som är anhängare av ett synsätt där islam uppfattas som en hel samhällsordning och därmed innefattar politiska perspektiv. […] Bland personer och grupper som utger sig för att vara islamister finns dem som accepterar och arbetar inom ramarna för existerande politiska system, parallellt med dem som tar helt avstånd från sekulära politiska system - och hela skaran däremellan. På motsvarande sätt finns bland islamister hela spännvidden från personer och grupper som helt tar avstånd från våld till dem som begår våldshandlingar för att uppnå sina syften". En skiljelinje går mellan de islamister som menar att staten ska islamiseras, och de som eftersträvar ett samhälle där islamiska värderingar ska råda, eller i alla fall få plats.

I Sverige har Valmyndigheten aldrig registrerat ett renodlat islamistiskt parti i allmänna val. Däremot har det funnits såväl individer som organisationer som arbetat för att islamiska normer ska få en plats i det svenska samhället. Flera av de muslimska riksorganisationerna har arbetat för detta och det kommer också till uttryck i deras stadgar. Förenade islamiska föreningar i Sverige, Sveriges Muslimska Förbund, Sveriges Muslimska Råd och Islamiska Förbundet i Sverige har samtliga av forskare ofta definierats som islamister. Många muslimer är dock politiskt engagerade utan att ha en islamistisk tolkning av islam.

Många har oroat sig för att  islamistiska grupperingar ska få starkare fäste i Sverige och att detta skulle risker att få negativa effekter på framför allt integrationen och jämställdheten.  Flera av de organisationer som utpekats som islamistiska har varit verksamma i Sverige sedan decennier och enligt Simon Sorgenfrei, författare och islamforskare vid Södertörns Högskola, har dessa organsiationers verksamhet sannolikt bidragit positivt till integration. Simon Sorgenfrei menar samtidigt att Mahmoud Aldebe, tidigare ordförande för Sveriges Muslimska Förbund, sannolikt bidrog negativt till muslimers integrationsmöjligheter när han i ett öppet brev till de svenska riksdagspartierna 2006 argumenterade för särlagstiftning eller särbehandling för muslimer i Sverige.

Forskaren Simon Sorgenfrei menar att det är svårt att finna belägg för att de svenska muslimska organisationer som betecknats som islamistiska verkar för att islamisera staten. De arbetar politiskt på samma sätt andra organisationer inom de demokratiska ramarna. De menar själva att de verkar för att muslimer ska kunna leva i enlighet med sin religion i Sverige, och att de vill stärka en svensk muslimsk identitet. Man vill arbeta samhällstillvänt och politiskt utifrån vad man uppfattar vara en islamisk värdegrund. Huruvida det ska kallas islamism menar de är beroende av vilken definition av begreppet som används.


Islam i Sverige

Islamism är en term som används för begreppet politisk islam. I rapporten "Våldsbejakande extremistisk islamism i Sverige" från 2010 beskrev Säpo att termen islamism "används i många fall för att göra åtskillnad mellan människor som bekänner sig till islam och anser sig vara muslimer respektive människor som är anhängare av ett synsätt där islam uppfattas som en hel samhällsordning och därmed innefattar politiska perspektiv. […] Bland personer och grupper som utger sig för att vara islamister finns dem som accepterar och arbetar inom ramarna för existerande politiska system, parallellt med dem som tar helt avstånd från sekulära politiska system - och hela skaran däremellan. På motsvarande sätt finns bland islamister hela spännvidden från personer och grupper som helt tar avstånd från våld till dem som begår våldshandlingar för att uppnå sina syften". En skiljelinje går mellan de islamister som menar att staten ska islamiseras, och de som eftersträvar ett samhälle där islamiska värderingar ska råda, eller i alla fall få plats.

I Sverige har Valmyndigheten aldrig registrerat ett renodlat islamistiskt parti i allmänna val. Däremot har det funnits såväl individer som organisationer som arbetat för att islamiska normer ska få en plats i det svenska samhället. Flera av de muslimska riksorganisationerna har arbetat för detta och det kommer också till uttryck i deras stadgar. Förenade islamiska föreningar i Sverige, Sveriges Muslimska Förbund, Sveriges Muslimska Råd och Islamiska Förbundet i Sverige har samtliga av forskare ofta definierats som islamister. Många muslimer är dock politiskt engagerade utan att ha en islamistisk tolkning av islam.

Många har oroat sig för att  islamistiska grupperingar ska få starkare fäste i Sverige och att detta skulle risker att få negativa effekter på framför allt integrationen och jämställdheten.  Flera av de organisationer som utpekats som islamistiska har varit verksamma i Sverige sedan decennier och enligt Simon Sorgenfrei, författare och islamforskare vid Södertörns Högskola, har dessa organsiationers verksamhet sannolikt bidragit positivt till integration. Simon Sorgenfrei menar samtidigt att Mahmoud Aldebe, tidigare ordförande för Sveriges Muslimska Förbund, sannolikt bidrog negativt till muslimers integrationsmöjligheter när han i ett öppet brev till de svenska riksdagspartierna 2006 argumenterade för särlagstiftning eller särbehandling för muslimer i Sverige.

Forskaren Simon Sorgenfrei menar att det är svårt att finna belägg för att de svenska muslimska organisationer som betecknats som islamistiska verkar för att islamisera staten. De arbetar politiskt på samma sätt andra organisationer inom de demokratiska ramarna. De menar själva att de verkar för att muslimer ska kunna leva i enlighet med sin religion i Sverige, och att de vill stärka en svensk muslimsk identitet. Man vill arbeta samhällstillvänt och politiskt utifrån vad man uppfattar vara en islamisk värdegrund. Huruvida det ska kallas islamism menar de är beroende av vilken definition av begreppet som används.

År 1999 inledde Broderskapsrörelsen (idag Socialdemokrater för tro och solidaritet) ett samarbete med Sveriges muslimska råd med målet att öka antalet muslimer på valbar plats i partiet.


Islam i Sverige

Islamism är en term som används för begreppet politisk islam. I rapporten "Våldsbejakande extremistisk islamism i Sverige" från 2010 beskrev Säpo att termen islamism "används i många fall för att göra åtskillnad mellan människor som bekänner sig till islam och anser sig vara muslimer respektive människor som är anhängare av ett synsätt där islam uppfattas som en hel samhällsordning och därmed innefattar politiska perspektiv. […] Bland personer och grupper som utger sig för att vara islamister finns dem som accepterar och arbetar inom ramarna för existerande politiska system, parallellt med dem som tar helt avstånd från sekulära politiska system - och hela skaran däremellan. På motsvarande sätt finns bland islamister hela spännvidden från personer och grupper som helt tar avstånd från våld till dem som begår våldshandlingar för att uppnå sina syften". En skiljelinje går mellan de islamister som menar att staten ska islamiseras, och de som eftersträvar ett samhälle där islamiska värderingar ska råda, eller i alla fall få plats.

I Sverige har Valmyndigheten aldrig registrerat ett renodlat islamistiskt parti i allmänna val. Däremot har det funnits såväl individer som organisationer som arbetat för att islamiska normer ska få en plats i det svenska samhället. Flera av de muslimska riksorganisationerna har arbetat för detta och det kommer också till uttryck i deras stadgar. Förenade islamiska föreningar i Sverige, Sveriges Muslimska Förbund, Sveriges Muslimska Råd och Islamiska Förbundet i Sverige har samtliga av forskare ofta definierats som islamister. Många muslimer är dock politiskt engagerade utan att ha en islamistisk tolkning av islam.

Många har oroat sig för att  islamistiska grupperingar ska få starkare fäste i Sverige och att detta skulle risker att få negativa effekter på framför allt integrationen och jämställdheten.  Flera av de organisationer som utpekats som islamistiska har varit verksamma i Sverige sedan decennier och enligt Simon Sorgenfrei, författare och islamforskare vid Södertörns Högskola, har dessa organsiationers verksamhet sannolikt bidragit positivt till integration. Simon Sorgenfrei menar samtidigt att Mahmoud Aldebe, tidigare ordförande för Sveriges Muslimska Förbund, sannolikt bidrog negativt till muslimers integrationsmöjligheter när han i ett öppet brev till de svenska riksdagspartierna 2006 argumenterade för särlagstiftning eller särbehandling för muslimer i Sverige.

Forskaren Simon Sorgenfrei menar att det är svårt att finna belägg för att de svenska muslimska organisationer som betecknats som islamistiska verkar för att islamisera staten. De arbetar politiskt på samma sätt andra organisationer inom de demokratiska ramarna. De menar själva att de verkar för att muslimer ska kunna leva i enlighet med sin religion i Sverige, och att de vill stärka en svensk muslimsk identitet. Man vill arbeta samhällstillvänt och politiskt utifrån vad man uppfattar vara en islamisk värdegrund. Huruvida det ska kallas islamism menar de är beroende av vilken definition av begreppet som används.

År 1999 inledde Broderskapsrörelsen (idag Socialdemokrater för tro och solidaritet) ett samarbete med Sveriges muslimska råd med målet att öka antalet muslimer på valbar plats i partiet. Broderskapsrörelsen står för progressiv religiositet, inklusive progressiv islam, och bytte 2011 namn för att organisera människor från olika religioner, däribland Islam. Socialdemokraternas oheliga röstfiske, Islam och integration, SVT 2006 Broderskapsrörelsen förband sig å Socialdemokraternas vägnar att genomföra politiska frågor med koppling till islam. Samarbetet kritiserades för att bereda vägen för islamistiskt orienterade muslimer i Sverige att få ett större inflytande över svensk politik.

Enligt SST:s rapport från 2013 skedde alla politiska samarbeten dittills mellan muslimska organisationer och politiska partier med sunnimuslimska organisationer och inga med shiamuslimska.


Islam i Sverige


Islam i Sverige

Islamism är en term som används för begreppet politisk islam. I rapporten "Våldsbejakande extremistisk islamism i Sverige" från 2010 beskrev Säpo att termen islamism "används i många fall för att göra åtskillnad mellan människor som bekänner sig till islam och anser sig vara muslimer respektive människor som är anhängare av ett synsätt där islam uppfattas som en hel samhällsordning och därmed innefattar politiska perspektiv. […] Bland personer och grupper som utger sig för att vara islamister finns dem som accepterar och arbetar inom ramarna för existerande politiska system, parallellt med dem som tar helt avstånd från sekulära politiska system - och hela skaran däremellan. På motsvarande sätt finns bland islamister hela spännvidden från personer och grupper som helt tar avstånd från våld till dem som begår våldshandlingar för att uppnå sina syften". En skiljelinje går mellan de islamister som menar att staten ska islamiseras, och de som eftersträvar ett samhälle där islamiska värderingar ska råda, eller i alla fall få plats.

I Sverige har Valmyndigheten aldrig registrerat ett renodlat islamistiskt parti i allmänna val. Däremot har det funnits såväl individer som organisationer som arbetat för att islamiska normer ska få en plats i det svenska samhället. Flera av de muslimska riksorganisationerna har arbetat för detta och det kommer också till uttryck i deras stadgar. Förenade islamiska föreningar i Sverige, Sveriges Muslimska Förbund, Sveriges Muslimska Råd och Islamiska Förbundet i Sverige har samtliga av forskare ofta definierats som islamister. Många muslimer är dock politiskt engagerade utan att ha en islamistisk tolkning av islam.

Många har oroat sig för att  islamistiska grupperingar ska få starkare fäste i Sverige och att detta skulle risker att få negativa effekter på framför allt integrationen och jämställdheten.  Flera av de organisationer som utpekats som islamistiska har varit verksamma i Sverige sedan decennier och enligt Simon Sorgenfrei, författare och islamforskare vid Södertörns Högskola, har dessa organsiationers verksamhet sannolikt bidragit positivt till integration. Simon Sorgenfrei menar samtidigt att Mahmoud Aldebe, tidigare ordförande för Sveriges Muslimska Förbund, sannolikt bidrog negativt till muslimers integrationsmöjligheter när han i ett öppet brev till de svenska riksdagspartierna 2006 argumenterade för särlagstiftning eller särbehandling för muslimer i Sverige.

Forskaren Simon Sorgenfrei menar att det är svårt att finna belägg för att de svenska muslimska organisationer som betecknats som islamistiska verkar för att islamisera staten. De arbetar politiskt på samma sätt andra organisationer inom de demokratiska ramarna. De menar själva att de verkar för att muslimer ska kunna leva i enlighet med sin religion i Sverige, och att de vill stärka en svensk muslimsk identitet. Man vill arbeta samhällstillvänt och politiskt utifrån vad man uppfattar vara en islamisk värdegrund. Huruvida det ska kallas islamism menar de är beroende av vilken definition av begreppet som används.

År 1999 inledde Broderskapsrörelsen (idag Socialdemokrater för tro och solidaritet) ett samarbete med Sveriges muslimska råd med målet att öka antalet muslimer på valbar plats i partiet. Broderskapsrörelsen står för progressiv religiositet, inklusive progressiv islam, och bytte 2011 namn för att organisera människor från olika religioner, däribland Islam. Socialdemokraternas oheliga röstfiske, Islam och integration, SVT 2006 Broderskapsrörelsen förband sig å Socialdemokraternas vägnar att genomföra politiska frågor med koppling till islam. Samarbetet kritiserades för att bereda vägen för islamistiskt orienterade muslimer i Sverige att få ett större inflytande över svensk politik.

Enligt SST:s rapport från 2013 skedde alla politiska samarbeten dittills mellan muslimska organisationer och politiska partier med sunnimuslimska organisationer och inga med shiamuslimska.

År 2019 bildades Partiet Nyans i Göteborg och registrerades för deltagande i riksdagsval av den tidigare centerpartisten Mikail Yüksel, själv muslim och etnisk turk.Dagen 23 augusti 2019 Det har beskrivits som ett muslimskt och islamistiskt parti, men grundaren menar att det inte är ett parti enbart för muslimer och att man värnar det mångkulturella samhället.

År 2011 etablerades Det islamiska befrielsepartiet i Sverige, även känt som Hizb ut-Tahrir.


Islam i Sverige

Islamism är en term som används för begreppet politisk islam. I rapporten "Våldsbejakande extremistisk islamism i Sverige" från 2010 beskrev Säpo att termen islamism "används i många fall för att göra åtskillnad mellan människor som bekänner sig till islam och anser sig vara muslimer respektive människor som är anhängare av ett synsätt där islam uppfattas som en hel samhällsordning och därmed innefattar politiska perspektiv. […] Bland personer och grupper som utger sig för att vara islamister finns dem som accepterar och arbetar inom ramarna för existerande politiska system, parallellt med dem som tar helt avstånd från sekulära politiska system - och hela skaran däremellan. På motsvarande sätt finns bland islamister hela spännvidden från personer och grupper som helt tar avstånd från våld till dem som begår våldshandlingar för att uppnå sina syften". En skiljelinje går mellan de islamister som menar att staten ska islamiseras, och de som eftersträvar ett samhälle där islamiska värderingar ska råda, eller i alla fall få plats.

I Sverige har Valmyndigheten aldrig registrerat ett renodlat islamistiskt parti i allmänna val. Däremot har det funnits såväl individer som organisationer som arbetat för att islamiska normer ska få en plats i det svenska samhället. Flera av de muslimska riksorganisationerna har arbetat för detta och det kommer också till uttryck i deras stadgar. Förenade islamiska föreningar i Sverige, Sveriges Muslimska Förbund, Sveriges Muslimska Råd och Islamiska Förbundet i Sverige har samtliga av forskare ofta definierats som islamister. Många muslimer är dock politiskt engagerade utan att ha en islamistisk tolkning av islam.

Många har oroat sig för att  islamistiska grupperingar ska få starkare fäste i Sverige och att detta skulle risker att få negativa effekter på framför allt integrationen och jämställdheten.  Flera av de organisationer som utpekats som islamistiska har varit verksamma i Sverige sedan decennier och enligt Simon Sorgenfrei, författare och islamforskare vid Södertörns Högskola, har dessa organsiationers verksamhet sannolikt bidragit positivt till integration. Simon Sorgenfrei menar samtidigt att Mahmoud Aldebe, tidigare ordförande för Sveriges Muslimska Förbund, sannolikt bidrog negativt till muslimers integrationsmöjligheter när han i ett öppet brev till de svenska riksdagspartierna 2006 argumenterade för särlagstiftning eller särbehandling för muslimer i Sverige.

Forskaren Simon Sorgenfrei menar att det är svårt att finna belägg för att de svenska muslimska organisationer som betecknats som islamistiska verkar för att islamisera staten. De arbetar politiskt på samma sätt andra organisationer inom de demokratiska ramarna. De menar själva att de verkar för att muslimer ska kunna leva i enlighet med sin religion i Sverige, och att de vill stärka en svensk muslimsk identitet. Man vill arbeta samhällstillvänt och politiskt utifrån vad man uppfattar vara en islamisk värdegrund. Huruvida det ska kallas islamism menar de är beroende av vilken definition av begreppet som används.

År 1999 inledde Broderskapsrörelsen (idag Socialdemokrater för tro och solidaritet) ett samarbete med Sveriges muslimska råd med målet att öka antalet muslimer på valbar plats i partiet. Broderskapsrörelsen står för progressiv religiositet, inklusive progressiv islam, och bytte 2011 namn för att organisera människor från olika religioner, däribland Islam. Socialdemokraternas oheliga röstfiske, Islam och integration, SVT 2006 Broderskapsrörelsen förband sig å Socialdemokraternas vägnar att genomföra politiska frågor med koppling till islam. Samarbetet kritiserades för att bereda vägen för islamistiskt orienterade muslimer i Sverige att få ett större inflytande över svensk politik.

Enligt SST:s rapport från 2013 skedde alla politiska samarbeten dittills mellan muslimska organisationer och politiska partier med sunnimuslimska organisationer och inga med shiamuslimska.

År 2019 bildades Partiet Nyans i Göteborg och registrerades för deltagande i riksdagsval av den tidigare centerpartisten Mikail Yüksel, själv muslim och etnisk turk.Dagen 23 augusti 2019 Det har beskrivits som ett muslimskt och islamistiskt parti, men grundaren menar att det inte är ett parti enbart för muslimer och att man värnar det mångkulturella samhället.

År 2011 etablerades Det islamiska befrielsepartiet i Sverige, även känt som Hizb ut-Tahrir. Det är en internationell islamistisk organisation med uttalat mål att islamisera staten och avskaffa demokratin. Partiet har uppmanat muslimer att inte rösta i svenska allmänna val och är uttalat antisemitiskt.

En rapport från det kristna Claphaminstitutet publicerad 2022 analyserar bokstavstrogen islam och drar slutsatsen att dess värderingar är oförenliga med västerländsk demokrati och grundläggande demokratiska rättigheter såsom yttrandefrihet, religionsfrihet och jämställdhet.


Islam i Sverige

Arbetssökande som är muslimer har 30 procentenheter lägre sannolikhet att bli erbjudna arbete i Sverige än arbetssökande som är kristna (2012). Om en arbetsgivare ”kompenseras” för att erbjuda en person med lägre sannolikhet att få arbete genom med lägre lön, erbjuds en muslim då en lön motsvarande 17 procent lägre än den lön som en kristen skulle erbjudas för samma arbete. Rekryterare som var födda i andra länder än Sverige var mindre benägna att diskriminera muslimer än vad rekryterare födda i Sverige. S  Rekrytering genomförd av män och till arbetsplatser med färre än tjugo anställda har ännu lägre benägenhet att kalla en person med arabiskklingande namn till intervju.

Det finns konservativa muslimer som inte handhälsar på främmande personer av motsatt kön. Detta har uppfattats som respektlöst av icke-muslimer och misstolkats (i de fall det är en muslimsk man som vägrar handhälsa) som nedlåtande kvinnosyn eller som att kvinnor skulle betraktas som orena av muslimska män. Bakgrunden är att muslimer inte får beröra icke-släktingar av motsatt kön, inte se dem länge i ögonen, och inte befinna sig i samma rum på tu man hand med dem, enligt en sträng tolkning av bland annat Koranen 4:43 och 24:30-31. Detta för att undvika orena tankar, och inte frestas till utomäktenskaplig sinnlighet och intimitet.http://www.islamguiden.com/skakahand.shtml#.VKNM_yvF-So En alternativ och relativt vanlig tolkning av islam är att handhälsning inte är synd om inga erotiska tankar förekommer, och ytterligare en tolkning att förbudet mer intim beröring än handhälsning. Vägran att handhälsa har bland annat gett upphov till nekad anställning, och i några fall diskrimineringsärenden och skadestånd till muslimer. Även strikt följande av islams klädkod har föranlett nekad anställning och skadestånd.

Enligt en rapport av Integrationsverket från år 2000 uppgav flera muslimska flickor i intervjuer att deras religion och vanor skapade konflikter i skolverksamheter. Specialönskemål om mat, bönerum eller könsuppdelad undervisning vid simlektioner eller pardans hade skolledningar ej åtlytt

Bakgrunden är att muslimer inte får beröra icke-släktingar av motsatt kön, inte se dem länge i ögonen, och inte befinna sig i samma rum på tu man hand med dem, enligt en sträng tolkning av bland annat Koranen 4:43 och 24:30-31. Detta för att undvika orena tankar, och inte frestas till utomäktenskaplig sinnlighet och intimitet. En alternativ och relativt vanlig tolkning av islam är att handhälsning inte är synd om inga erotiska tankar förekommer, och ytterligare en tolkning att förbudet mer intim beröring än handhälsning.

|
|
Varför muslimer inte skakar hand med det motsatta könet
Av: En syster i Islam
Tyvärr finns det stora missförstånd bland människor om varför muslimer inte tar i hand vid ett läkarbesök samt vid andra liknande situationer. Jag har flera gånger hört att personer blivit förorättade och sagt att muslimska män anser att kvinnor är "smutsiga". Om det här är sant så skulle man också kunna påstå att även muslimska kvinnor anser att "män" är smutsiga för de brukar inte heller ta i hand vid sådana situationer. Dessa påståenden är helt grundlösa och felaktiga. Jag hoppas att vi nu kan sprida den rätta tolkningen av muslimernas regler.
Regeln grundar sig på Koranen som säger att vi inte ens ska komma nära utomäktenskaplig intimitet. Ordet i Koranen är "zinaa" vilket översättas med otukt. Koranen säger också att män och kvinnor ska sänka sina blickar och inte stirra på varandra d.v.s. inte stirra på någon som inte är nära familj eller ens äkta hälft:
-
”de bör sänka blicken och lägga band på sin sinnlighet; det leder till större renhet i deras liv”
(Koranen 24:30-31)
Kvinnor och män som inte är gifta med varandra får inte heller röra vid varandra. Det finns rapporterat att Profeten Muhammed (frid vare med honom) aldrig rörde vid någon kvinna som inte var hans fru. Han sade att "det är bättre för människorna att bli slagna i huvudet med en järnstång än att röra vid någon som inte är deras make/maka". Dessa regler grundar sig på undvikandet att frestas av det motsatta könet. Äktenskapet och familjen är mycket viktigt och utgör basen i ett samhälle. Det som kan äventyra ett äktenskap bör undvikas enligt Islam. Det som kan leda till otukt är således inte tillåtet.
Män och kvinnor kan skaka hand men inte över könsgränserna, förutom närstående som mor, far, bror och syster samt äkta makar. Reglerna är samma för kvinnor som män; vi rör endast vid vår nära familj eller äkta make/maka. Att skaka hand över könsgränsen anses därför som ett intimt övertramp.
Läs också debattartikeln: Nej, ta i hand ger dig inte bättre kvinnosyn


Islam i Sverige

Arbetssökande som är muslimer har 30 procentenheter lägre sannolikhet att bli erbjudna arbete i Sverige än arbetssökande som är kristna (2012). Om en arbetsgivare ”kompenseras” för att erbjuda en person med lägre sannolikhet att få arbete genom med lägre lön, erbjuds en muslim då en lön motsvarande 17 procent lägre än den lön som en kristen skulle erbjudas för samma arbete. Rekryterare som var födda i andra länder än Sverige var mindre benägna att diskriminera muslimer än vad rekryterare födda i Sverige. S  Rekrytering genomförd av män och till arbetsplatser med färre än tjugo anställda har ännu lägre benägenhet att kalla en person med arabiskklingande namn till intervju.


Islam i Sverige

Arbetssökande som är muslimer har 30 procentenheter lägre sannolikhet att bli erbjudna arbete i Sverige än arbetssökande som är kristna (2012). Om en arbetsgivare ”kompenseras” för att erbjuda en person med lägre sannolikhet att få arbete genom med lägre lön, erbjuds en muslim då en lön motsvarande 17 procent lägre än den lön som en kristen skulle erbjudas för samma arbete. Rekryterare som var födda i andra länder än Sverige var mindre benägna att diskriminera muslimer än vad rekryterare födda i Sverige. S  Rekrytering genomförd av män och till arbetsplatser med färre än tjugo anställda har ännu lägre benägenhet att kalla en person med arabiskklingande namn till intervju.

Det finns konservativa muslimer som inte handhälsar på främmande personer av motsatt kön.


Islam i Sverige

I SOM-institutets undersökning från 2015 var 54 procent negativa och 10 procent positiva till islam, som därmed fortfarande var den minst omtyckta religionen. Islam var den trosuppfattning där flest har tagit ställning antingen positivt eller negativt vilket enligt SOM-institutet kan ses som ett tecken på polarisering i opinionen.

Allt fler positiva till de nya svenska religionerna
Kristendomen står stark i Sverige men har tappat i opinionsstöd samtidigt som inställningen till övriga världsreligioner blivit mer positiv. Av dessa nyare svenska religioner är buddhismen den mest accepterade. Ateism skattas mer positivt i takt med att stödet för kristendomen minskar. Detta är den något förenklade sammanfattningen av de analyser som presenteras i kapitlet Svenskarna och Världsreligionerna från den kommande SOM-antologin Ekvilibrium.
I den nationella SOM-undersökningen som genomfördes hösten 2015 ställdes frågan om inställning till fem världsreligioner samt till ateism. Tidigare mätpunkter är SOM-undersökningarna 2005 och 2011, då ateism inte ingick som parameter. En gemensam nämnare är att det finns klara skillnader i inställning mellan olika grupper, men skillnaderna över tid är inte så stora.
Se kapitlet Svenskarna och Världsreligionerna för figurkommentar
Även om det skett en viss försvagning sedan 2005 är kristendomen fortfarande den religion som värderas högst och 2015 svarade 45 procent att de har en positiv inställning. De nya svenska religionerna – alltså världsreligionerna förutom kristendomen – är på frammarsch och andelen positiva har ökat över tid för samtliga. Av dessa är islam fortsatt minst omtyckt där 10 procent av de svarande i någon mån är positiva och 54 procent negativa. Hela 29 procent ställde sig positiva till buddhismen.
För flera religioner och för ateismen har drygt 50 procent av de svarande uppgett att de varken är positiva eller negativa. Islam är den trosuppfattning där flest har tagit ställning vilket kan ses som ett tecken på polarisering i opinionen.
– När det gäller islam är det en rimlig tolkning att svenskarnas bild av muslimer påverkats av att islam har kommit närmare. Det gäller både i Sverige och i nyhetsflödet från omvärlden, inte minst de politiska konflikterna säger Lennart Weibull, professor emeritus i massmedieforskning och författare till kapitlet Svenskarna och Världsreligionerna.
Yngre positiva till ateism och högutbildade positiva till de nya svenska religionerna
Kristendomen har sedan första mätpunkten 2005 sin starkaste ställning bland de äldre, medan ateism värderas mest positivt bland de yngre. 39 procent i gruppen 15–29 åringar är positiva till ateism. Motsvarande siffra för samtliga är 23 procent och för 65–85 åringarna endast 14 procent. Den stärkta ställningen till buddhismen framträder framför allt bland högutbildade och bland personer i storstäder, grupper som visat sig relativt positiva till samtliga nya svenska religioner. Islam får en negativ bedömning i nästan alla grupper men den mest kritiska inställningen finns främst bland äldre och på landsbygden.
Sambandet mellan politiska faktorer och inställningen till religion har ökat över tid. 2015 finns det en starkare uppslutning kring kristendomen bland personer som politiskt står till höger än bland personer till vänster. Tendensen är omvänd för synen på ateism, där de positiva oftare finns till vänster. Inställningen till islam är något mindre negativ bland personer till vänster.
Samband med religiös praktik
I studien redovisas även hur inställningen till olika religioner hänger samman med religiös praktik i Sverige. Den mest positiva inställningen till kristendomen återfinns bland dem som regelbundet besöker gudstjänster eller andra typer av religiösa möten, eller som regelbundet ber. Personer med regelbundna religiösa vanor är också mer positivt inställda till judendomen och även till islam än övriga. Något sådant mönster finns däremot inte för buddhism och hinduism.
Enligt Lennart Weibull är en möjlig tolkning till detta resultat att judendomen och islam i likhet med kristendomen är monoteistiska religioner som en person med en kristen tradition kan ha lättare att känna igen sig i och acceptera.
– Det är samtidigt svårt att exakt veta hur människor uppfattar olika religioner, tillägger Lennart Weibull. Vi kan se att det är många som inte kan ta ställning, som varken är positiva eller negativa, särskilt i fråga om buddhism, hinduism och judendom.
Läs kapitlet Svenskarna och Världsreligionerna i sin helhet
Läs hela Ekvilibrium
För mer information, kontakta
Lennart Weibull, professor emeritus i massmedieforskning vid Göteborgs universitet, seniorprofessor vid SOM-institutet och författare till kapitlet Svenskarna och Världsreligionerna.
Telefon: 0708-493988, e-post: lennart.weibull@som.gu.se
Fakta
- Svenskarna och Världsreligionerna av Lennart Weibull är ett av 26 kapitel i den kommande forskarantalogin från SOM-institutet: Ekvilibrium (Red. Henrik Oscarsson, Jonas Ohlsson och Maria Solevid).
- Kapitlen i Ekvilibrium baseras på data från den senaste nationella SOM-undersökningen, som totalt besvarades av 8256 respondenter under hösten och vintern 2015/2016.
- Hela Ekvilibrium släpps digitalt den 28 juni och blir då fritt tillgänglig på SOM-institutets webb.


Islam i Sverige

Enligt Mångfaldsbarometern, som kartlagt attityder hos 1065 slumpvis utvalda svenskar, instämde 2007 nästan hälften (49,8 procent) helt eller delvis i att slöjan borde förbjudas på arbetsplatser och i skolan, vilket utgjorde en del av en ökande trend.


Islam i Sverige

Enligt Mångfaldsbarometern, som kartlagt attityder hos 1065 slumpvis utvalda svenskar, instämde 2007 nästan hälften (49,8 procent) helt eller delvis i att slöjan borde förbjudas på arbetsplatser och i skolan, vilket utgjorde en del av en ökande trend.

Enligt SOM-institutets undersökning år 2005 var majoriteten av de tillfrågade svenskarna (53 procent) negativa till islam och 7 procent var positiva, vilket gjorde religionen placerades sist bland de fem världsreligionerna i undersökningen.


Svenskarnas parti

miniatyr|SvP demonstrerar i Stockholm i augusti 2014.
Svenskarnas parti (SvP) var ett svenskt nynazistiskt politiskt parti, som beskrev sig som ett nationalistiskt parti på genetisk grund. Partiet bildades, under beteckningen Folkfronten, den 22 november 2008 efter att Nationalsocialistisk front lagts ner.  Svenskarnas parti tillhörde de grupper som bevakas av svenska säkerhetspolisen, och ansågs av dem ingå i vit makt-miljön. Svenskarnas parti upplöstes den 10 maj 2015. Orsaken till upplösningen uppgavs vara dåligt valresultat och vikande medlemsunderlag.

I valet till kommunfullmäktige i Grästorps kommun 2010 fick partiet 102 röster (2,8 procent) och ett mandat. Svenskarnas parti blev därmed det första nazistiska parti som suttit i en folkvald församling i Sverige sedan 1940-talet. Skatteverket konstaterade dock att den folkvalde, Daniel Höglund, i praktiken inte bodde i Grästorp och ändrade därför folkbokföringsadress för Höglund. Detta ledde i sin tur till att partiets mandat var obesatt redan efter några månader.

Svenskarnas parti bildades ur Nationalsocialistisk front (NSF) som upplöstes den 22 november 2008. Svenskarnas parti kallade sig till en början för Folkfronten, men lät år 2009 registrera partibeteckningen Svenskarnas parti sedan beteckningen Folkfronten hade registrerats lokalt av ett socialistiskt parti i Linköping.Svenskarnas parti.se 29 november 2009, läst 14 januari 2010 Namnändringen skedde genom beslut vid ledningsmöte 25 oktober 2009.

Partiet (som då hette Folkfronten) hade vid starten samma partistyrelse som NSF och partiets medlemmar hade överförts från Nationalsocialistisk front när de upplöstes. Svenskarnas parti hade inga öppet nationalsocialistiska inslag i sin profil, och satsade mer på en folklig inriktning. Partiet valde också att sluta aktivt beskriva sig som nationalsocialister, och istället som nationalister och konservativa. Svenska säkerhetspolisen (SÄPO) betraktade nedläggningen av Nationalsocialistisk front och starten av det nya partiet som enbart ett namnbyte på en och samma organisation. Enligt Expos chefredaktör Daniel Poohl var förändringen enbart kosmetisk. 2011 var flera ledande medlemmar i Svenskarnas parti nationalister som saknar bakgrund i NSF, som Stefan Jacobsson,Svenskarnasparti.se: Stefan Jacobsson ny i SvP:s partistyrelse, publicerad 20 februari 2011 Dan Eriksson, Jonas De GeerNationell.nu: Jonas De Geer går in i Svenskarnas Parti, publicerad 30 augusti 2011 och Nils-Erik Hennix

Jonas De Geer, tidigare chefredaktör och grundare för Samtidsmagasinet Salt, har gått in i Svenskarnas Parti.
– Ja, jag har anslutit mig till SvP, säger De Geer i en kommentar på nationell.nu.
Jonas De Geer är journalist och författare. Han har även studerat idéhistoria, latin och teoretisk filosofi vid Stockholms universitet.
Så här motiverar han sitt nya medlemskap i Svenskarnas Parti:
– Jag har känt Anders Ärleskog, Daniel Höglund och Björn Björkkvist i över tio år. Vi har inte umgåtts eller samarbetat nära, förvisso, men våra vägar har korsats åtskilliga gånger genom åren. De har alltid varit reko. Rörelsen har mognat på ett imponerande sätt och kan jag i någon mån bidra till att den utvecklas vidare är det min plikt som svensk.
De Geer förnekar också att han någonsin var medlem i Nationaldemokraterna, vilket många trott.
– Nej, jag var aldrig med i ND, formellt. Jag stödde dock partiet i olika sammanhang för många år sedan, men var aldrig ansluten.
Jonas De Geer tillhör den friherrliga släkten De Geer af Finspång, ättlingar i rakt nedstigande led från Louis De Geer.
Youtube-klipp med Jonas De Geer:


Svenskarnas parti


Svenskarnas parti

Svenskarnas parti bildades ur Nationalsocialistisk front (NSF) som upplöstes den 22 november 2008. Svenskarnas parti kallade sig till en början för Folkfronten, men lät år 2009 registrera partibeteckningen Svenskarnas parti sedan beteckningen Folkfronten hade registrerats lokalt av ett socialistiskt parti i Linköping.Svenskarnas parti.se 29 november 2009, läst 14 januari 2010 Namnändringen skedde genom beslut vid ledningsmöte 25 oktober 2009.

Partiet (som då hette Folkfronten) hade vid starten samma partistyrelse som NSF och partiets medlemmar hade överförts från Nationalsocialistisk front när de upplöstes. Svenskarnas parti hade inga öppet nationalsocialistiska inslag i sin profil, och satsade mer på en folklig inriktning. Partiet valde också att sluta aktivt beskriva sig som nationalsocialister, och istället som nationalister och konservativa.


Svenskarnas parti

Svenskarnas parti bildades ur Nationalsocialistisk front (NSF) som upplöstes den 22 november 2008. Svenskarnas parti kallade sig till en början för Folkfronten, men lät år 2009 registrera partibeteckningen Svenskarnas parti sedan beteckningen Folkfronten hade registrerats lokalt av ett socialistiskt parti i Linköping.Svenskarnas parti.se 29 november 2009, läst 14 januari 2010 Namnändringen skedde genom beslut vid ledningsmöte 25 oktober 2009.

Partiet (som då hette Folkfronten) hade vid starten samma partistyrelse som NSF och partiets medlemmar hade överförts från Nationalsocialistisk front när de upplöstes. Svenskarnas parti hade inga öppet nationalsocialistiska inslag i sin profil, och satsade mer på en folklig inriktning. Partiet valde också att sluta aktivt beskriva sig som nationalsocialister, och istället som nationalister och konservativa. Svenska säkerhetspolisen (SÄPO) betraktade nedläggningen av Nationalsocialistisk front och starten av det nya partiet som enbart ett namnbyte på en och samma organisation. Enligt Expos chefredaktör Daniel Poohl var förändringen enbart kosmetisk.