Regeringen Löfven II

Den 10 juni 2019 meddelade de borgerliga partierna Moderaterna, Kristdemokraterna och regeringens samarbetspartier Centerpartiet och Liberalerna att de lämnar den blocköverskridande försvarsberedningen. Beredningen hade tillsatts av regeringen Löfven I i syfte att nå blocköverskridande politisk enighet i försvarsfrågan. Samtliga riksdagspartier ingick i beredningen. Orsaken till sprickan var att de borgerliga partierna och regeringen inte kunde uppnå en enighet kring finansiering av beredningens förslagssumma. Beredningen föreslog en satsning på minst 84 miljarder kronor, eller 1,5% av BNP, på försvaret till år 2025. Regeringspartierna ville inte binda sig till en finansiering av det beloppet med hänvisning till den finanspolitiska utvecklingen.


Regeringen Löfven II

Regeringen Löfven II var Sveriges regering mellan den 21 januari 2019, då den efterträdde regeringen Löfven I, och den 9 juli 2021, då den efterträddes av Regeringen Löfven III.

Regeringen var en koalitionsregering och minoritetsregering bestående av Socialdemokraterna och Miljöpartiet, där Socialdemokraterna innehade 18 (sedan 17) statsrådsposter och Miljöpartiet 5. Regeringschef var Socialdemokraternas partiledare Stefan Löfven. Den 21 juni 2021 förlorade Stefan Löfven en misstroendeförklaring i Riksdagen. Omröstningen genomfördes efter ett yrkande från Sverigedemokraterna, och föranleddes av Vänsterpartiets kritik mot regeringens bostadspolitik. Den 28 juni 2021 bad statsminister Stefan Löfven talmannen att bli entledigad som statsminister, varför regeringen anses ha avgått och därmed blivit en övergångsregering.SVT.se

Den 10 juni 2019 meddelade de borgerliga partierna Moderaterna, Kristdemokraterna och regeringens samarbetspartier Centerpartiet och Liberalerna att de lämnar den blocköverskridande försvarsberedningen. Beredningen hade tillsatts av regeringen Löfven I i syfte att nå blocköverskridande politisk enighet i försvarsfrågan. Samtliga riksdagspartier ingick i beredningen. Orsaken till sprickan var att de borgerliga partierna och regeringen inte kunde uppnå en enighet kring finansiering av beredningens förslagssumma. Beredningen föreslog en satsning på minst 84 miljarder kronor, eller 1,5% av BNP, på försvaret till år 2025. Regeringspartierna ville inte binda sig till en finansiering av det beloppet med hänvisning till den finanspolitiska utvecklingen. Regeringen menade att de skattesänkningar som Moderaterna och Kristdemokraterna genomdrev i sin budget för 2019 i kombination med försvarsberedningens finansiering skulle innebära ett krympt framtida reformutrymme för andra samhällsområden.

Regeringen har sedermera öppnat för höjda anslag till försvaret i linje med försvarsberedningens förslag. Regeringen kom i september 2019 överens med Centerpartiet och Liberalerna om en finansiering i linje med Försvarsberedningens förslag, där en ökad beskattning av finanssektorn med 5 miljarder finansierade en första satsning på försvaret.

Regeringen: Försvarstillskottet ska finansieras med bankskatt
I går meddelade regeringen att man kommit överens med C och L om att ge Försvarsmakten mer pengar.
Nu står det klart att tillskottet finansieras med en bankskatt.
– Det finns möjlighet att beskatta bankerna hårdare än i dag, säger Magdalena Andersson (S).
Försvarsmakten ska få totalt 20 miljarder kronor extra mellan 2022 och 2025.
Det beskedet gav regeringen tillsammans med C och L under fredagen.
Frågan var hur detta skulle finansieras.
Nu meddelar regeringen att detta kommer att ske genom en ny bankskatt.
– Tillskottet för 2022 kommer att finansieras genom att skatten på finanssektorn ökar från och med 2022, säger finansminister Magdalena Andersson (S), vid en gemensam presskonferens med försvarsminister Peter Hultqvist (S).
”Möjligt att beskatta bankerna hårdare”
Exakt hur bankskatten ska fungera är oklart.
Men Magdalena Andersson säger att den ska ge fem miljarder kronor 2022.
Finansministern menar att bankerna borde ta ett större ansvar än vad de gör i dag.
– Det finns möjlighet att beskatta bankerna hårdare än vad som sker i dag, det och också en del av januariavtalet, säger Magdalena Andersson.
Centern och Liberalerna har tidigare varit skeptiska till förslaget, men Andersson säger att det hela har diskuterats mellan regeringen och de andra partierna som ingår i januariavtalet.
Hon talar också om behovet av fortsatta satsningar på välfärden, men vill inte säga om skattehöjningar kan vara att vänta.


Regeringen Löfven II

Den 10 juni 2019 meddelade de borgerliga partierna Moderaterna, Kristdemokraterna och regeringens samarbetspartier Centerpartiet och Liberalerna att de lämnar den blocköverskridande försvarsberedningen. Beredningen hade tillsatts av regeringen Löfven I i syfte att nå blocköverskridande politisk enighet i försvarsfrågan. Samtliga riksdagspartier ingick i beredningen. Orsaken till sprickan var att de borgerliga partierna och regeringen inte kunde uppnå en enighet kring finansiering av beredningens förslagssumma. Beredningen föreslog en satsning på minst 84 miljarder kronor, eller 1,5% av BNP, på försvaret till år 2025. Regeringspartierna ville inte binda sig till en finansiering av det beloppet med hänvisning till den finanspolitiska utvecklingen. Regeringen menade att de skattesänkningar som Moderaterna och Kristdemokraterna genomdrev i sin budget för 2019 i kombination med försvarsberedningens finansiering skulle innebära ett krympt framtida reformutrymme för andra samhällsområden. Försvarsminister Peter Hultqvist uttalade att regeringen avsåg att uppdra åt Försvarsmakten och FMV att redovisa en ekonomisk konsekvensanalys med anledning av Försvarsberedningens förslag "innan slutlig ställning tas till den ekonomiska ramen för totalförsvarets utveckling efter [år] 2021".


Regeringen Löfven II

Den 10 juni 2019 meddelade de borgerliga partierna Moderaterna, Kristdemokraterna och regeringens samarbetspartier Centerpartiet och Liberalerna att de lämnar den blocköverskridande försvarsberedningen. Beredningen hade tillsatts av regeringen Löfven I i syfte att nå blocköverskridande politisk enighet i försvarsfrågan. Samtliga riksdagspartier ingick i beredningen. Orsaken till sprickan var att de borgerliga partierna och regeringen inte kunde uppnå en enighet kring finansiering av beredningens förslagssumma. Beredningen föreslog en satsning på minst 84 miljarder kronor, eller 1,5% av BNP, på försvaret till år 2025. Regeringspartierna ville inte binda sig till en finansiering av det beloppet med hänvisning till den finanspolitiska utvecklingen. Regeringen menade att de skattesänkningar som Moderaterna och Kristdemokraterna genomdrev i sin budget för 2019 i kombination med försvarsberedningens finansiering skulle innebära ett krympt framtida reformutrymme för andra samhällsområden. Försvarsminister Peter Hultqvist uttalade att regeringen avsåg att uppdra åt Försvarsmakten och FMV att redovisa en ekonomisk konsekvensanalys med anledning av Försvarsberedningens förslag "innan slutlig ställning tas till den ekonomiska ramen för totalförsvarets utveckling efter [år] 2021". De borgerliga partierna kritiserade regeringens beslut att inte binda sig vid kostnaderna, och menade att regeringen givit otydliga besked i frågan.


Meg Award

Meg Award är en utmärkelse för nyskapande journalistik som delas ut i samband med Mediedagarna i Göteborg (MEG), som från år 2018 var en del av Bokmässan i Göteborg.Mediedagarna i Göteborg blir en del av Bokmässan 2018, Boktugg, 20 december 2017

Först delades det bara ut ett pris i kategorin "årets förnyare", men från 2016 tillkom ytterligare kategorier.Nya priser i Meg Award, Dagens Media, 8 januari 2016 Priset har inte delats ut sedan 2019.

2013
Svenska Dagbladet för RäntekartanRäntekartan fick årets MegAward, Journalisten, 8 mars 2013
Övriga finalister var Utbildningsradion, Jan Helin på Aftonbladet och Toca Boca.De kan vinna Meg Award, Dagens Media, 26 februari 2013
2014
Aftonbladet TVMegAward till Aftonbladet TV, Svenska Mässan, 7 mars 2014
Övriga finalister var Instagramkontot Kvinnohat och Upsala Nya Tidning.
2015
Henriette Zeuchner, bokförlaget Verbum, för tjänsten Verbum Novum
Övriga finalister var Omni och Viralgranskaren.
2016
Årets förnyare: Olga Stern, för verktyget GenewsOlga Stern, SVT och Newsreps vinnare av MegAward 2016, Svenska Mässan, 8 april 2016
Årets rekrytering: Sveriges Television, för rekryteringen av Jan Helin
Årets startup: Newsreps
2017
Årets förnyare: Annah Björk och Mattias Beijmo, utställningen I am aliveVinnarna av årets MegAward är klara!, Svenska Mässan, 28 september 2017
Årets normbrytare: Aftonbladet, för projektet Mitt ID
Årets raket: Linn Ahlborg, influerare
2018
Årets förnyare: Malena Rydell och Erika Hallhagen, Svenska Dagbladet, för skådepelaruppropet #tystnadtagningSvenska Dagbladet och Margaux Dietz vinnare i årets MegAward, Meg, 28 september 2018
Årets raket: Margaux Dietz, influerare
2019
Årets förnyare: Åsa Edlund Jönsson, chef SVT SportÅsa Edlund Jönsson och Greta Thunberg tilldelas årets MegAward, Bokmässan, 27 september 2019
Årets raket: Greta Thunberg, miljöaktivist
Källor

Kategori:Journalistpriser
Kategori:Priser och utmärkelser instiftade 201

Vinnare 2013 Svenska Dagbladet för RäntekartanRäntekartan fick årets MegAward, Journalisten, 8 mars 2013 Övriga finalister var Utbildningsradion, Jan Helin på Aftonbladet och Toca Boca.De kan vinna Meg Award, Dagens Media, 26 februari 2013 2014 Aftonbladet TVMegAward till Aftonbladet TV, Svenska Mässan, 7 mars 2014 Övriga finalister var Instagramkontot Kvinnohat och Upsala Nya Tidning. 2015 Henriette Zeuchner, bokförlaget Verbum, för tjänsten Verbum Novum Övriga finalister var Omni och Viralgranskaren. 2016 Årets förnyare: Olga Stern, för verktyget GenewsOlga Stern, SVT och Newsreps vinnare av MegAward 2016, Svenska Mässan, 8 april 2016 Årets rekrytering: Sveriges Television, för rekryteringen av Jan Helin Årets startup: Newsreps 2017 Årets förnyare: Annah Björk och Mattias Beijmo, utställningen I am aliveVinnarna av årets MegAward är klara!, Svenska Mässan, 28 september 2017 Årets normbrytare: Aftonbladet, för projektet Mitt ID Årets raket: Linn Ahlborg, influerare 2018 Årets förnyare: Malena Rydell och Erika Hallhagen, Svenska Dagbladet, för skådepelaruppropet #tystnadtagningSvenska Dagbladet och Margaux Dietz vinnare i årets MegAward, Meg, 28 september 2018 Årets raket: Margaux Dietz, influerare 2019 Årets förnyare: Åsa Edlund Jönsson, chef SVT SportÅsa Edlund Jönsson och Greta Thunberg tilldelas årets MegAward, Bokmässan, 27 september 2019 Årets raket: Greta Thunberg, miljöaktivist Källor


Meg Award


Liberalernas partiledarval 2019

Liberalernas partiledarval 2019 hölls den 28 juni 2019 på ett extra insatt landsmöte för att välja en ny partiledare till Liberalerna. Nyamko Sabuni blev valberedningens förslag till partiledare och valdes med acklamation.

Den 6 februari 2019 meddelade partiets nuvarande partiledare Jan Björklund att han inte ställer upp för omval vid partiets landsmöte i november.https://www.aftonbladet.se/nyheter/samhalle/a/4dpGVg/jan-bjorklund-staller-inte-upp-for-omval
Liberalernas partistyrelse meddelade därefter att en efterträdare ska väljas redan den 28 juni vid ett extra insatt landsmöte. Den nye partiledaren kommer därmed att debutera vid almedalsveckan i Visby den 3 juli 2019.http://tt.omni.se/da-valjs-en-ny-ledare-for-liberalerna/a/KvORO4 Partiets valberedning strävar efter att valprocessen ska vara "öppen, transparent och modern" och att de länsförbund som vill ska få hålla i primärval. Senaste, och första, gången som ett primärval hölls i Sverige var i Östergötland 2017 då Liberalerna valde mellan Jan Björklund och Birgitta Ohlsson, ett val som sedermera vanns av Björklund.https://www.facebook.com/events/libnorrkoping/primärval-partiledare-för-liberalerna/498076980527255/

Partiledarvalet har ibland skildrats som en strid mellan två partifalanger - den socialliberala mot den "kravliberala". I bakgrunden finns de olika ståndpunkterna till januariavtalet där majoriteten i partiet stödde Jan Björklunds linje medan den andra ville se Moderaternas Ulf Kristersson som statsminister.https://www.svt.se/nyheter/inrikes/valet-av-partiledare-speglar-synen-pa-samarbetet-med-regeringenhttps://www.dn.se/nyheter/politik/kluvna-liberaler-oense-om-det-viktiga-vagvalet/ Kandidaterna Erik Ullenhag respektive Nyamko Sabuni har ansetts som företrädare för de två falangerna. Jan Björklund har deklarerade dock vid sin avgång att "Januariavtalet ligger fast, det är godkänt i vårt parti och det är större än en person".https://omni.se/januariavtalet-ligger-fast-det-ar-storre-an-en-person/a/kanOda

Den 24 juni nominerade en oenig valberedning Nyamko Sabuni till ny partiledare. Två av sju reserverade sig till förmån för Erik Ullenhag. Dagen efter, den 25 juni, drog Ullenhag tillbaka sin kandidatur och Sabuni blev därmed den enda kvarstående kandidaten till landsmötet den 28 juni.
 Tidplanhttps://www.liberalerna.se/nyheter/liberalerna-valjer-ny-partiledare-i-en-oppen-process/

 15 april 2019 - Sonderingsprocessen avslutas och valberedningen samlar in länsförbundens förslag på kandidater.
 31 maj 2019 - Valberedningen presenterar de kandidater som har bredast stöd. Kandidaterna får sedan delta i möten runt om i landet för att presentera sig själva och sin politik.
 28 juni 2019 - En ny partiledare väljs på det extra insatta landsmötet

Liberalernas valberedning föreslår Nyamko Sabuni som ny partiledare.
Det klubbades igenom på ett möte på måndagseftermiddagen.
– Valberedningen anser att Nyamko Sabuni har det stöd och de kvalifikationer som krävs för att lyfta och skapa ny kraft inom vårt parti, säger Olle Schmidt, ordförande i Liberalernas valberedning, och fortsätter:
– Hon är kompetent, politiskt erfaren men har samtidigt också kunskap av hur näringslivet fungerar, en viktig egenskap för en liberal ledare. Med Nyamko får Liberalerna en ledare med ett tydligt ledarskap och politiskt mod.
Nyamko Sabuni: ”Jag är tacksam för förtroendet och står till förfogande”
Nyamko Sabuni själv säger i ett uttalande att hon är tacksam för förtroendet, och att partiledarkandidaten Johan Pehrson - som drog sig ur kampanjen i går - ställer sig bakom henne i och med valberedningens nominering.
– Jag är tacksam för det förtroende som majoriteten medlemmar, 18 länsförbund och valberedningen visar mig, säger Nyamko Sabuni.
– Med det enorma stöd som finns känns det naturligt att ge valberedningens ordförande, Olle Schmidt, beskedet att jag står till förfogande som Liberalernas partiledare.
– Jag uppskattar samtidigt min motkandidat Johan Pehrsons tydliga ställningstagande för stöd till valberedningens kandidat. Nu ser jag fram emot landsmötet på fredag.
Valberedningen oenig - ledamöter reserverade sig
Trots att valberedningen nominerade Nyamko Sabuni var ledamöterna inte eniga.
Två av sju ledamöter reserverade sig till förmån för Erik Ullenhag.
”Monica Brohede Tellström och Joakim Rönnbäck, har utifrån bland annat Stockholms läns och Liberala ungdomsförbundets nomineringar, gjort en annan bedömning och reserverat sig till förmån för Erik Ullenhag”, skriver valberedningen i SvD Debatt.
– När man sitter i valberedningen har vi ansvar för att väga samman väldigt många olika faktorer. För mig väger det tungt dels att partiet i sina nomineringar inte har varit enigt, det har funnits reservationer i de olika förbunden - man tycker olika, säger Monica Brohede Tellström till Expressen TV.
– Då har jag valt att föreslå en partiledare som har en väldigt tydlig ideologisk kompass som alltid pekar i en socialliberal riktning i alla lägen och har ett ödmjukt ledarskap som jag tror passar väldigt väl i vårt parti just nu.
Hur kommer det sig att du inte stöder Nyamko Sabuni?
– Det var helt enkelt så att när jag sammanvägde de här olika faktorerna så kom jag fram till att Erik Ullenhag är precis rätt person för det här uppdraget.
Ullenhag optimistisk: ”Vi ses på landsmötet!”
Erik Ullenhag har kommenterat valberedningens förslag på sin Facebooksida, där han skriver: ”Vi är många som vill se Liberalerna vara en konstruktiv rörelse i svensk politik. Jag vill bidra till ett parti som är framstegsdrivet och som präglas av humanism.
”Det bästa vi kan göra är att arbeta så hårt som möjligt för det parti vi vill vara i framtiden och hur vi ska lyckas göra Sverige, Europa och världen bättre.”
Han avslutar med ett optimistiskt ”Vi ses på landsmötet!”
Står mellan Nyamko Sabuni och Erik Ullenhag
Valberedningens förslag innebär egentligen inte särskilt mycket i praktiken. De 183 ombud som ska rösta fram Jan Björklunds efterträdare på fredag är fortfarande fria att rösta som de vill.
– Vi föreslår en kandidat. Hur ombuden röstar har inte vi med att göra men de får en rekommendation om vem vi föredrar, sa Olle Schmidt tidigare under måndagen.
– Valberedningens beslut har tung betydelse. Nu har Nyamko stöd i folkopinionen, medlemsomröstningarna, länsförbunden och valberedningen. Hon har vunnit alla omröstningar hon kan vinna, det vore väldigt konstigt om hon inte blir partiledare på fredag, säger Robert Hannah, riksdagsledamot (L).
”Inte avgjort än”
– Det är inte avgjort än. Jag tror det blir omröstning på fredag. Stockholmsförbundet och ungdomsförbundet kommer att ta strid för Ullenhag, men jag tror och hoppas att Sabuni vinner, säger han.
De två kandidater som kvarstår är Nyamko Sabuni och Erik Ullenhag. De har fått stöd av 19 respektive två förbund.
Men flera ombud har gått ut med att de, i strid mot länsförbunden de representerar, kommer att rösta på Erik Ullenhag i stället för Nyamko Sabuni.
”Viktigt att lösa konflikterna”
– Ett mycket väntat beslut av valberedningen, men anmärkningsvärt att den inte är enig utan att två reserverar sig. Det visar hur svår splittringen är i partiet och att den blir svår att överbrygga, säger Svend Dahl, chefredaktör på Liberala nyhetsbyrån.
– Det är viktigt att lösa konflikterna så att partiet inte ramlar ur riksdagen 2022. Det är svårt att se Ullenhag dra sig tillbaka givet hur svår konflikten är och hur många som inte vill se Sabuni som partiledare.
– Det blir konflikt på landsmötet om ledarfrågan går till omröstning. Jag har svårt att se partiet överleva ytterligare tre år av konflikt, säger han.
Också Susanne Nyström, ledarskribent på liberala Eskilstuna-Kuriren, anser att Liberalerna inte har råd med flera år av interna konflikter.
– Vi får se om Ullenhag väljer att stå kvar. Jag hoppas att han gör det så att landsmötet får flera kandidater att ta ställning till, det är en demokratisk aspekt, säger Susanne Nyström.
– Jag hoppas att striden inte blir för uppslitande. Det håller inte med falangstrider i ett litet parti som har 3,5 procent, säger hon.
Johan Pehrson drar sig ur
Tidigare kandiderade även Johan Pehrson till partiledarposten men på söndagen meddelade han att han drar sig ur partiledarstriden. Pehrson hade inte fått något av länsförbundens stöd.
– Jag har noterat att det stöd som finns från länsförbunden och medlemsomröstningarna inte har fallit ut till min fördel. Det har framför allt varit ett fokus på Erik och Nyamko, säger han.
Han vill inte svara på vem han ställer sig bakom innan valberedningen har lagt fram sitt förslag.
– Man har en valberedning så att den kan ta hänsyn till all samlad information och göra en bedömning av vad ett parti behöver. Deras arbete är väl förankrat ute i landet och jag har för avsikt att stödja dem, säger Johan Pehrson.


Liberalernas partiledarval 2019


Liberalernas partiledarval 2019

Den 6 februari 2019 meddelade partiets nuvarande partiledare Jan Björklund att han inte ställer upp för omval vid partiets landsmöte i november.https://www.aftonbladet.se/nyheter/samhalle/a/4dpGVg/jan-bjorklund-staller-inte-upp-for-omval
Liberalernas partistyrelse meddelade därefter att en efterträdare ska väljas redan den 28 juni vid ett extra insatt landsmöte. Den nye partiledaren kommer därmed att debutera vid almedalsveckan i Visby den 3 juli 2019.http://tt.omni.se/da-valjs-en-ny-ledare-for-liberalerna/a/KvORO4 Partiets valberedning strävar efter att valprocessen ska vara "öppen, transparent och modern" och att de länsförbund som vill ska få hålla i primärval. Senaste, och första, gången som ett primärval hölls i Sverige var i Östergötland 2017 då Liberalerna valde mellan Jan Björklund och Birgitta Ohlsson, ett val som sedermera vanns av Björklund.https://www.facebook.com/events/libnorrkoping/primärval-partiledare-för-liberalerna/498076980527255/


Liberalernas partiledarval 2019

Den 6 februari 2019 meddelade partiets nuvarande partiledare Jan Björklund att han inte ställer upp för omval vid partiets landsmöte i november.https://www.aftonbladet.se/nyheter/samhalle/a/4dpGVg/jan-bjorklund-staller-inte-upp-for-omval
Liberalernas partistyrelse meddelade därefter att en efterträdare ska väljas redan den 28 juni vid ett extra insatt landsmöte. Den nye partiledaren kommer därmed att debutera vid almedalsveckan i Visby den 3 juli 2019.http://tt.omni.se/da-valjs-en-ny-ledare-for-liberalerna/a/KvORO4 Partiets valberedning strävar efter att valprocessen ska vara "öppen, transparent och modern" och att de länsförbund som vill ska få hålla i primärval. Senaste, och första, gången som ett primärval hölls i Sverige var i Östergötland 2017 då Liberalerna valde mellan Jan Björklund och Birgitta Ohlsson, ett val som sedermera vanns av Björklund.https://www.facebook.com/events/libnorrkoping/primärval-partiledare-för-liberalerna/498076980527255/

Partiledarvalet har ibland skildrats som en strid mellan två partifalanger - den socialliberala mot den "kravliberala". I bakgrunden finns de olika ståndpunkterna till januariavtalet där majoriteten i partiet stödde Jan Björklunds linje medan den andra ville se Moderaternas Ulf Kristersson som statsminister.https://www.svt.se/nyheter/inrikes/valet-av-partiledare-speglar-synen-pa-samarbetet-med-regeringenhttps://www.dn.se/nyheter/politik/kluvna-liberaler-oense-om-det-viktiga-vagvalet/ Kandidaterna Erik Ullenhag respektive Nyamko Sabuni har ansetts som företrädare för de två falangerna. Jan Björklund har deklarerade dock vid sin avgång att "Januariavtalet ligger fast, det är godkänt i vårt parti och det är större än en person".https://omni.se/januariavtalet-ligger-fast-det-ar-storre-an-en-person/a/kanOda


Liberalernas partiledarval 2019

Tidigare:

Bert Karlsson (f.d. NyD)
Lars Leijonborg

Statsråd:
Tidigare:
Hadar Cars
Karin Ahrland

Statssekreterare:
Tidigare:
Carl B. Hamilton
Christer Hallerby
Jasenko Selimović

Europaparlamentariker:
Nuvarande:
Jasenko Selimović

Riksdagsledamöter1:
Nuvarande:
Allan Widman
Arman Teimouri
Bengt Eliasson
Gulan Avci
Helena Gellerman
Juno Blom
Mats Persson
Robert Hannah

Tidigare:
Axel Darvik
Eva Flyborg
Hans Backman
Mathias Sundin
Mauricio Rojas (M, f.d. L)
Torkild Strandberg

Andra politiker:
Adam Cwejman
Camilla Mårtensen
Johan Jakobsson
Monica Renstig

Övriga:
Individer:
Alexander Bard (Med)
Alice Teodorescu (M)
Carolin Dahlman
Dominika Peczynski
Krister Thelin
Sakine Madon
Tobias Wikström

Organisationer:
Moderata Ungdomsförbundet

 Kandidater som drog tillbaka sin kandidatur före landsmötet
NamnFöddBakgrundTillkännagivandeTillbakadragandeRef.NomineringarStöd x160pxErik Ullenhag Uppsala, Sverige Sveriges ambassadör i Jordanien (2016-), Ledamot av Sveriges riksdag (2002-2006, 2009-2010, 2013-2016), Gruppledare för Liberalerna (2014-2016),Sveriges integrationsminister (2010-2014), Liberalernas partisekreterare (2006-2010). Ordförande i Liberala Ungdomsförbundet (1997-1999). 28 maj 2019 25 juni 2019  4 av 24Partiledare:
Tidigare:
Maria Leissner
Per Gahrton (MP)

EU-kommissionärer:
Nuvarande:
Cecilia Malmström

Statsråd:
Tidigare:
Birgitta Ohlsson
Bo Könberg
Gabriel Romanus

Statssekreterare:
Tidigare:
Lennart Rohdin
Amelie von Zweigbergk
Oscar Wåglund Söderström
Olle Wästberg

Riksdagsledamöter1:
Nuvarande:
Barbro Westerholm
Christer Nylander
Fredrik Malm
Joar Forssell
Nina Lundström
Lina Nordquist
Maria Nilsson
Tina Acketoft

Tidigare:
Ana Maria Narti
Anne-Marie Ekström
Bonnie Bernström
Christina Örnebjär
Kerstin Heinemann
Lars Stjernkvist (S)
Lars Tysklind
Linnéa Darell
Lotta Edholm
Maria Lundqvist-Brömster
Stefan Käll
Widar Andersson (S)

Andra politiker:
Anna Starbrink
Helena Hedman Skoglund
Jan Jönsson
Jonas Andersson
Lena Ödeen
Malin Danielsson
Pär Gustafsson
Thomas Olofsson

Övriga:
Individer


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5890.jsonl--Q63045246--Påtänkta kandidater som inte ställde upp-6--sv-5890-1433

Liberalernas partiledarval 2019

Gulan Avci - Ledamot av Sveriges riksdag (2018–).https://omni.se/gulan-avci-jag-vill-inte-ta-over-efter-bjorklund/a/J1mXk4 (Stödde Nyamko Sabuni)
Maria Arnholm - Liberalernas partisekreterare (2014–), Sveriges jämställdhetsminister (2013–2014), Ledamot av Sveriges riksdag (2014–).
Jan Björklund - Liberalernas partiledare (2007–2019), Sveriges vice statsminister (2010–2014), Sveriges utbildningsminister (2007–2014), ledamot av Sveriges riksdag (2006–).
Lotta Edholm - Borgarråd i Stockholm stad (2006–).https://www.aftonbladet.se/nyheter/a/VRAXm1/ny-uppslitande-strid-hotar-liberalerna (Stödde Erik Ullenhag)
Roger Haddad - Ledamot av Sveriges riksdag (2010–).
Cecilia Malmström - Sveriges EU-kommissionär (2010–), Sveriges EU-minister (2006–2010), europaparlamentariker (1999–2006).https://www.expressen.se/nyheter/malmstroms-besked-jag-ar-fardig-med-politiken/ (Stödde Erik Ullenhag)
Christer Nylander - Ledamot av Sveriges Riksdag (2002–) och gruppledare för Liberalerna (2016–). (Stödde Erik Ullenhag)
Birgitta Ohlsson - Sveriges EU-minister (2010–2014), ledamot av Sveriges riksdag (2002–2018). Partiledarkandidat 2017.https://twitter.com/birgittaohlsson/status/1094202293614981120/photo/1 (Stödde Erik Ullenhag)
Mats Persson - Ledamot av Sveriges riksdag (2014–).https://www.aftonbladet.se/nyheter/samhalle/a/OnG6el/ny-tung-l-profil-stodjer-sabuni (Stödde Nyamko Sabuni).
Anna Starbrink - Landstingsråd för Stockholms läns landsting (2010–), ledamot i Liberalernas partistyrelse.https://www.expressen.se/nyheter/val-2018/l-toppen-vi-sager-nej-och-de-kan-tacka-ja/ (Stödde Erik Ullenhag)
Allan Widman - Ledamot av Sveriges riksdag (2002–).https://omni.se/t/jan-bjorklunds-avgang/c7cadfc0-7a1b-4cb3-9bc9-9f5be1caddc8 (Stödde Nyamko Sabuni).
Cecilia Wikström - Europaparlamentariker (2009–2019), ledamot av Sveriges riksdag (2002–2009).https://pren.unt.se/artikel?redirect=https%3a%2f%2fwww.unt.se%2fnyheter%2fuppsala%2fwikstrom-l-vill-inte-bli-partiledare-5216697.aspx&meter=false&action=completerequest&callback=https%3a%2f%2fwww.unt.se%2finc%2feprencallback.asp

Cecilia Malmström - Sveriges EU-kommissionär (2010–), Sveriges EU-minister (2006–2010), europaparlamentariker (1999–2006). (Stödde Erik Ullenhag) Christer Nylander - Ledamot av Sveriges Riksdag (2002–) och gruppledare för Liberalerna (2016–). (Stödde Erik Ullenhag) Birgitta Ohlsson - Sveriges EU-minister (2010–2014), ledamot av Sveriges riksdag (2002–2018).


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5890.jsonl--Q63045246--Påtänkta kandidater som inte ställde upp-6--sv-5890-1434

Liberalernas partiledarval 2019


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5890.jsonl--Q63045246--Påtänkta kandidater som inte ställde upp-6--sv-5890-1435

Liberalernas partiledarval 2019


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5890.jsonl--Q63045246--Påtänkta kandidater som inte ställde upp-6--sv-5890-1436

Liberalernas partiledarval 2019


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5890.jsonl--Q63045246--Påtänkta kandidater som inte ställde upp-6--sv-5890-1437

Liberalernas partiledarval 2019


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5890.jsonl--Q63045246--Påtänkta kandidater som inte ställde upp-6--sv-5890-1438

Liberalernas partiledarval 2019


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5890.jsonl--Q63045246--Påtänkta kandidater som inte ställde upp-6--sv-5890-1439

Liberalernas partiledarval 2019


Liberalernas partiledarval 2019

Opinionsinstitut Period Urvalcenter|50px Nyamko Sabuni50px Erik Ullenhag50px Johan Pehrson55px Cecilia Malmström60px Birgitta Ohlsson58px Gulan Avci45px Mats Persson50px Christer Nylander Ingen/  Annan/  ObestämdNovus20-25 juni 20191 02322%10% - - - - - - - -23 juni 2019Johan Pehrson drar tillbaka sin kandidatur.Sifo18 juni 20191 21930%19%3%  -  -  -  -  -48%Inizio25 maj–15 juni 20193 166Alla:36%25%5%31%L:42%34%1%22%Demoskop7–9 juni 20191 353Alla:37%23%5%35%L/C:36%27%2%25%M/KD:56%23%5%16%SD:46%9%10%35%S/MP/V:19%36%2%43% -31 maj 2019Valberedningen presenterar de officiella kandidaternaYouGov15-19 februari 20191 51915%3%2%13%7%2%3%1%55%Iniziohttps://inizio.se/opinion/liberalerna-vem-eftertrader-jan-bjorklund/ 6-7 februari 20191 03214%3%2%12%11%2%3%0%51%(L): 19217%7%2%25%14%4%1%1%30

Opinionsinstitut Period 50px Nyamko Sabuni50px Erik Ullenhag50px Johan Pehrson55px Cecilia Malmström60px Birgitta Ohlsson58px Gulan Avci45px Mats Persson50px Christer Nylander Ingen/ Annan/ ObestämdNovus20-25 juni 20191 02322%10% - - - - - - - -23 juni 2019Johan Pehrson drar tillbaka sin kandidatur.Sifo18 juni 20191 21930%19%3% - - - - -48%Inizio25 maj–15 juni 20193 166Alla:36%25%5%31%L:42%34%1%22%Demoskop7–9 juni 20191 353Alla:37%23%5%35%L/C:36%27%2%25%M/KD:56%23%5%16%SD:46%9%10%35%S/MP/V:19%36%2%43% -31 maj 2019Valberedningen presenterar de officiella kandidaternaYouGov15-19 februari 20191 51915%3%2%13%7%2%3%1%55%Inizio 6-7 februari 20191 03214%3%2%12%11%2%3%0%51%(L): 19217%7%2%25%14%4%1%1%30%


Liberalernas partiledarval 2019

Resultatet avser de nomineringar, medlemsröstningar samt ombudsbeslut som skedde före valberedningens förslag. Inget ombud var bunden till varken förbundets nominering eller medlemsomröstning, men står ändå utskriven till den vinnande kandidaten om inte annat anges.

Blekinge län var det enda länsförbundet som aldrig nominerade en kandidat officiellt. Däremot gick förbundets ledare, Börje Dovstad, ut med att han skulle rösta för Nyamko Sabuni på landsmötet.https://twitter.com/borjedovstad/status/1140870356036726784?s=21

+ Kandidater/Länsförbund center|80px Nyamko Sabuni 80px  Erik Ullenhag 80px  Johan PehrsonAntal ombudValdeltagandeNoteringBlekinge 1003 -Förbundet nominerade aldrig någon officiellt men ledaren av förbundet gick ut med att han skulle rösta på Sabuni.Dalarna446,6%148,1%05,3%548%Ullenhag vann medlemsomröstningen med tre röster, men förbundsstyrelsen valde att ändå nominera Sabuni. Ett ombud avsåg dock att rösta på Ullenhag.Gotland260%040%00%2 -Gävleborg457,9%(106 röster)139,3%(72 röster)02,7%(5 röster)545,5%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Jämtlands-Härjedalen258%040%02%241%Jönköping556%(112 röster)141%(83 röster)03%(6 röster)636%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Kalmar465%030%05%440%Kronoberg375,4%024,6%00%335,1%Liberala kvinnor044%(4 röster)256%(5 röster)00%(0 röster)2 -Alla distrikt fick nominera en kandidat till centralstyrelsen. Ullenhag fick 6 nomineringar, Sabuni 5 och Pehrson 0. Därefter fattade styrelsen beslut om nomineringen, 5 ledamöter röstade på Ullenhag och 4 på Sabuni.Liberala studenter191%(10 röster)00%(0 röster)09%(1 röst)1 -Liberala studenters ordförandemötet beslutade att nominera Sabuni efter röstsiffrorna 10 för Sabuni, 1 för Pehrson och 0 för Ullenhag.Liberala ungdomsförbundet00%(0 röster) 2100%(11 röster)00%(0 röster)2 -En enad förbundsstyrelse valde att nominera Erik Ullenhag. Norrbotten461%032%07%431%Skaraborg556%140%04%626%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Skåne2169%(629 röster)128%(258 röster)03%(28 röster)2244%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Stockholm013%(2 röster)4087%(13 röster)00%(0 röster)40 -Stockholms län genomförde lokala rådgivande medlemsomröstningar. Men den slutgiltiga nomineringen beslutades av förbundsstyrelsen, med röstsiffrorna 13-2 till Ullenhags fördel.Södermanland475%(135 röster)020%(35 röster)05%(9 röster)4 -Uppsala0 38%(116 röster)658%(176 röster)04%(11 röster)650%<Värmland678%(35 röster)013%(6 röster)02%(1 röst)6 -Ingen medlemsomröstning ägde rum. Rösterna avser de 45 ombuden som röstade under det extra förbundsmötet i Värmland. Tre ombud avstod från att rösta.Västerbotten566%(122 röster)133%(61 röster)01%(1 röst)6 -Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Västernorrland360%(21 röster)140%(14 röster)0(0 röster)4 -Länsförbundet lät lokala avdelningar rösta om kandidaterna. Sedan fick föreningens ombud rösta i enighet med sina medlemmar på nomineringsmötet som totalt bestod av 35 ombud. Sabuni vann nomineringen, men ett ombud avsåg ändå att rösta på Ullenhag.Västmanland455%(100 röster)141%(75 röster)04%(8 röster)540%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Västsverige3057%(638 röster)339%(434 röster)05%(54 röster)3336,5%Tre ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Örebro528,1%(45 röster)038,8%(62 röster)033,1%(53 röster)540%Ullenhag vann medlemsomröstningen men förbundet valde att nominera Sabuni efter ett extra förbundsmöte där Sabuni vann med 23 röster mot Ullenhags 15.Östergötland757%(139 röster)038%(93 röster)05%(12 röster)7 -Totalt12061018

Liberalernas länsförbund i Örebro län nominerade på måndagskvällen Nyamko Sabuni till sin partiledare, meddelar länsförbundets ordförande Ulrica Solver-Gustavsson.
Detta trots att medlemmarna i en rådgivande omröstning ger Erik Ullenhag 62 röster före Örebropolitikern Johan Pehrson som får 53 röster. Sabuni hamnar först på tredje plats i medlemsomröstningen med 45 röster.
Förbundet understryker att medlemsomröstningen bara är rådgivande och ”ska ses som ett underlag till förbundets ombud att ta hänsyn till vid nominering av partiledare”.
”Tråkigt att medlemmarnas val inte räknas”
– Tråkigt för medlemmarna att deras val inte alls räknas, utan att det blir tvärtom. Förbundet borde ha tagit hänsyn till medlemsomröstningen. Där vann ju Erik medan Nyamko kom sist, säger Christina Örnebjär, tidigare riksdagsledamot (L) som deltog som ombud på förbundsmötet i Örebro.
Hon anser att Johan Pehrson bör fortsätta att kämpa trots att inte ens hans hemmadistrikt nominerar honom.
– Det är roligt att se Johan i det här racet. Han har gjort striden trevligare och gladare. Men hans chanser är extremt små, säger hon.
Två omröstningar
Det krävdes två omröstningar bland ombuden på det extra förbundsmötet för att utse Sabuni till vinnare på måndagskvällen. I den andra och avgörande omröstningen fick Sabuni 23 röster mot Ullenhags 15.
Nyamko Sabuni leder klart i partiledarstriden. Hon har stöd av de flesta lokala liberala förbund i landet, bland dem Kalmar, Västerbotten och Jönköping. Erik Ullenhag har stöd av sitt hemlän Uppsala och kvinnoförbundet.
Vinner i Småland
Samtidigt får Sabuni klart stöd i två rådgivande medlemsomröstningar i Småland. Både i Kalmar och i Kronobergs län vann hon en klar seger bland medlemmarna.
I Kronoberg fick hon 74,4 procent av rösterna mot Ullenhags 25,6, rapporterar SVT. I Kalmar fick hon 65 procent mot Ullenhags 30. I Kalmar beslutade det lokala förbundet att följa medlemmarnas vilja och nominera Sabuni som sin kandidat.
Så ställer sig L-förbunden till kandidaterna
Den 28 juni håller L ett extra landsmöte för att välja partiledare. Då ska sammanlagt 183 ombud – 178 ombud från 21 länsförbund, tre ombud från Liberala ungdomsförbundet och två från Liberala kvinnor – säga sitt.
Inför landsmötet har flera förbund genomfört rådgivande medlemsomröstningar.
Här är förbunden, deras mandat – och hur de ser på partiledarkandidaterna:
Blekinge: 3 ombud.
Dalarna: 5 ombud. Medlemmarna har röstat för Erik Ullenhag. Förbundet nominerar Sabuni till partiledare.
Gotland: 2 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni. Förbundet nominerar Sabuni till partiledare.
Gävleborg: 5 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni. Förbundet nominerar Sabuni till partiledare.
Jämtland-Härjedalen: 2 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni.
Jönköping: 6 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni. Förbundet nominerar Sabuni.
Kalmar: 4 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni. Nominerar Sabuni.
Kronoberg: Medlemmarna har röstat för Sabuni. 3 ombud.
Norrbotten: 4 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni. Förbundet nominerar Sabuni till partiledare.
Skaraborg: 6 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni.
Skåne: 22 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni. Förbundet nominerar Sabuni till partiledare. Nominerar Nyamko Sabuni.
Stockholm: 40 ombud. Genomför ingen medlemomröstning, men lokalt har medlemmar fått rösta på medlemsmöten.
Södermanland: 4 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni. Förbundet nominerar Sabuni till partiledare.
Uppsala: 6 ombud. Medlemmarna har röstat för Ullenhag. Förbundet nominerar Ullenhag till partiledare.
Värmland: 6 ombud. Medlemmar har röstat för Sabuni. Förbundet nominerar Sabuni till partiledare.
Västerbotten: 6 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni. Förbundet nominerar Sabuni till partiledare.
Västernorrland: 4 ombud. Medlemmar har röstat lokalt, och sen har ombud fått rösta centralt. Majoritet för Sabuni.
Västmanland: 5 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni.
Västsverige: 33 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni. Nominerar Nyamko Sabuni.
Örebro: Medlemmarna har röstat för Ullenhag. Förbundet nominerar Sabuni. 5 ombud.
Östergötland: 7 ombud. Medlemmarna har röstat för Sabuni.
Liberala Kvinnor: 2 ombud. Nominerar Ullenhag till partiledare.
Liberala ungdomsförbundet: 3 ombud. Nominerar Ullenhag till partiledare. Dock har Liberala studenter ett av de tre ombuden, och de stöttar Sabuni.


Liberalernas partiledarval 2019

Resultatet avser de nomineringar, medlemsröstningar samt ombudsbeslut som skedde före valberedningens förslag. Inget ombud var bunden till varken förbundets nominering eller medlemsomröstning, men står ändå utskriven till den vinnande kandidaten om inte annat anges.

Blekinge län var det enda länsförbundet som aldrig nominerade en kandidat officiellt. Däremot gick förbundets ledare, Börje Dovstad, ut med att han skulle rösta för Nyamko Sabuni på landsmötet.https://twitter.com/borjedovstad/status/1140870356036726784?s=21

+ Kandidater/Länsförbund center|80px Nyamko Sabuni 80px  Erik Ullenhag 80px  Johan PehrsonAntal ombudValdeltagandeNoteringBlekinge 1003 -Förbundet nominerade aldrig någon officiellt men ledaren av förbundet gick ut med att han skulle rösta på Sabuni.Dalarna446,6%148,1%05,3%548%Ullenhag vann medlemsomröstningen med tre röster, men förbundsstyrelsen valde att ändå nominera Sabuni.


Liberalernas partiledarval 2019

Resultatet avser de nomineringar, medlemsröstningar samt ombudsbeslut som skedde före valberedningens förslag. Inget ombud var bunden till varken förbundets nominering eller medlemsomröstning, men står ändå utskriven till den vinnande kandidaten om inte annat anges.

Blekinge län var det enda länsförbundet som aldrig nominerade en kandidat officiellt. Däremot gick förbundets ledare, Börje Dovstad, ut med att han skulle rösta för Nyamko Sabuni på landsmötet.https://twitter.com/borjedovstad/status/1140870356036726784?s=21

+ Kandidater/Länsförbund center|80px Nyamko Sabuni 80px  Erik Ullenhag 80px  Johan PehrsonAntal ombudValdeltagandeNoteringBlekinge 1003 -Förbundet nominerade aldrig någon officiellt men ledaren av förbundet gick ut med att han skulle rösta på Sabuni.Dalarna446,6%148,1%05,3%548%Ullenhag vann medlemsomröstningen med tre röster, men förbundsstyrelsen valde att ändå nominera Sabuni. Ett ombud avsåg dock att rösta på Ullenhag.Gotland260%040%00%2 -Gävleborg457,9%(106 röster)139,3%(72 röster)02,7%(5 röster)545,5%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Jämtlands-Härjedalen258%040%02%241%Jönköping556%(112 röster)141%(83 röster)03%(6 röster)636%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Kalmar465%030%05%440%Kronoberg375,4%024,6%00%335,1%Liberala kvinnor044%(4 röster)256%(5 röster)00%(0 röster)2 -Alla distrikt fick nominera en kandidat till centralstyrelsen.


Liberalernas partiledarval 2019

Resultatet avser de nomineringar, medlemsröstningar samt ombudsbeslut som skedde före valberedningens förslag. Inget ombud var bunden till varken förbundets nominering eller medlemsomröstning, men står ändå utskriven till den vinnande kandidaten om inte annat anges.

Blekinge län var det enda länsförbundet som aldrig nominerade en kandidat officiellt. Däremot gick förbundets ledare, Börje Dovstad, ut med att han skulle rösta för Nyamko Sabuni på landsmötet.https://twitter.com/borjedovstad/status/1140870356036726784?s=21

+ Kandidater/Länsförbund center|80px Nyamko Sabuni 80px  Erik Ullenhag 80px  Johan PehrsonAntal ombudValdeltagandeNoteringBlekinge 1003 -Förbundet nominerade aldrig någon officiellt men ledaren av förbundet gick ut med att han skulle rösta på Sabuni.Dalarna446,6%148,1%05,3%548%Ullenhag vann medlemsomröstningen med tre röster, men förbundsstyrelsen valde att ändå nominera Sabuni. Ett ombud avsåg dock att rösta på Ullenhag.Gotland260%040%00%2 -Gävleborg457,9%(106 röster)139,3%(72 röster)02,7%(5 röster)545,5%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Jämtlands-Härjedalen258%040%02%241%Jönköping556%(112 röster)141%(83 röster)03%(6 röster)636%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Kalmar465%030%05%440%Kronoberg375,4%024,6%00%335,1%Liberala kvinnor044%(4 röster)256%(5 röster)00%(0 röster)2 -Alla distrikt fick nominera en kandidat till centralstyrelsen. Ullenhag fick 6 nomineringar, Sabuni 5 och Pehrson 0.


Liberalernas partiledarval 2019

Resultatet avser de nomineringar, medlemsröstningar samt ombudsbeslut som skedde före valberedningens förslag. Inget ombud var bunden till varken förbundets nominering eller medlemsomröstning, men står ändå utskriven till den vinnande kandidaten om inte annat anges.

Blekinge län var det enda länsförbundet som aldrig nominerade en kandidat officiellt. Däremot gick förbundets ledare, Börje Dovstad, ut med att han skulle rösta för Nyamko Sabuni på landsmötet.https://twitter.com/borjedovstad/status/1140870356036726784?s=21

+ Kandidater/Länsförbund center|80px Nyamko Sabuni 80px  Erik Ullenhag 80px  Johan PehrsonAntal ombudValdeltagandeNoteringBlekinge 1003 -Förbundet nominerade aldrig någon officiellt men ledaren av förbundet gick ut med att han skulle rösta på Sabuni.Dalarna446,6%148,1%05,3%548%Ullenhag vann medlemsomröstningen med tre röster, men förbundsstyrelsen valde att ändå nominera Sabuni. Ett ombud avsåg dock att rösta på Ullenhag.Gotland260%040%00%2 -Gävleborg457,9%(106 röster)139,3%(72 röster)02,7%(5 röster)545,5%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Jämtlands-Härjedalen258%040%02%241%Jönköping556%(112 röster)141%(83 röster)03%(6 röster)636%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Kalmar465%030%05%440%Kronoberg375,4%024,6%00%335,1%Liberala kvinnor044%(4 röster)256%(5 röster)00%(0 röster)2 -Alla distrikt fick nominera en kandidat till centralstyrelsen. Ullenhag fick 6 nomineringar, Sabuni 5 och Pehrson 0. Därefter fattade styrelsen beslut om nomineringen, 5 ledamöter röstade på Ullenhag och 4 på Sabuni.Liberala studenter191%(10 röster)00%(0 röster)09%(1 röst)1 -Liberala studenters ordförandemötet beslutade att nominera Sabuni efter röstsiffrorna 10 för Sabuni, 1 för Pehrson och 0 för Ullenhag.Liberala ungdomsförbundet00%(0 röster) 2100%(11 röster)00%(0 röster)2 -En enad förbundsstyrelse valde att nominera Erik Ullenhag.


Liberalernas partiledarval 2019


Liberalernas partiledarval 2019

Resultatet avser de nomineringar, medlemsröstningar samt ombudsbeslut som skedde före valberedningens förslag. Inget ombud var bunden till varken förbundets nominering eller medlemsomröstning, men står ändå utskriven till den vinnande kandidaten om inte annat anges.

Blekinge län var det enda länsförbundet som aldrig nominerade en kandidat officiellt. Däremot gick förbundets ledare, Börje Dovstad, ut med att han skulle rösta för Nyamko Sabuni på landsmötet.https://twitter.com/borjedovstad/status/1140870356036726784?s=21

+ Kandidater/Länsförbund center|80px Nyamko Sabuni 80px  Erik Ullenhag 80px  Johan PehrsonAntal ombudValdeltagandeNoteringBlekinge 1003 -Förbundet nominerade aldrig någon officiellt men ledaren av förbundet gick ut med att han skulle rösta på Sabuni.Dalarna446,6%148,1%05,3%548%Ullenhag vann medlemsomröstningen med tre röster, men förbundsstyrelsen valde att ändå nominera Sabuni. Ett ombud avsåg dock att rösta på Ullenhag.Gotland260%040%00%2 -Gävleborg457,9%(106 röster)139,3%(72 röster)02,7%(5 röster)545,5%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Jämtlands-Härjedalen258%040%02%241%Jönköping556%(112 röster)141%(83 röster)03%(6 röster)636%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Kalmar465%030%05%440%Kronoberg375,4%024,6%00%335,1%Liberala kvinnor044%(4 röster)256%(5 röster)00%(0 röster)2 -Alla distrikt fick nominera en kandidat till centralstyrelsen. Ullenhag fick 6 nomineringar, Sabuni 5 och Pehrson 0. Därefter fattade styrelsen beslut om nomineringen, 5 ledamöter röstade på Ullenhag och 4 på Sabuni.Liberala studenter191%(10 röster)00%(0 röster)09%(1 röst)1 -Liberala studenters ordförandemötet beslutade att nominera Sabuni efter röstsiffrorna 10 för Sabuni, 1 för Pehrson och 0 för Ullenhag.Liberala ungdomsförbundet00%(0 röster) 2100%(11 röster)00%(0 röster)2 -En enad förbundsstyrelse valde att nominera Erik Ullenhag. Norrbotten461%032%07%431%Skaraborg556%140%04%626%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Skåne2169%(629 röster)128%(258 röster)03%(28 röster)2244%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Stockholm013%(2 röster)4087%(13 röster)00%(0 röster)40 -Stockholms län genomförde lokala rådgivande medlemsomröstningar.


Liberalernas partiledarval 2019

Resultatet avser de nomineringar, medlemsröstningar samt ombudsbeslut som skedde före valberedningens förslag. Inget ombud var bunden till varken förbundets nominering eller medlemsomröstning, men står ändå utskriven till den vinnande kandidaten om inte annat anges.

Blekinge län var det enda länsförbundet som aldrig nominerade en kandidat officiellt. Däremot gick förbundets ledare, Börje Dovstad, ut med att han skulle rösta för Nyamko Sabuni på landsmötet.https://twitter.com/borjedovstad/status/1140870356036726784?s=21

+ Kandidater/Länsförbund center|80px Nyamko Sabuni 80px  Erik Ullenhag 80px  Johan PehrsonAntal ombudValdeltagandeNoteringBlekinge 1003 -Förbundet nominerade aldrig någon officiellt men ledaren av förbundet gick ut med att han skulle rösta på Sabuni.Dalarna446,6%148,1%05,3%548%Ullenhag vann medlemsomröstningen med tre röster, men förbundsstyrelsen valde att ändå nominera Sabuni. Ett ombud avsåg dock att rösta på Ullenhag.Gotland260%040%00%2 -Gävleborg457,9%(106 röster)139,3%(72 röster)02,7%(5 röster)545,5%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Jämtlands-Härjedalen258%040%02%241%Jönköping556%(112 röster)141%(83 röster)03%(6 röster)636%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Kalmar465%030%05%440%Kronoberg375,4%024,6%00%335,1%Liberala kvinnor044%(4 röster)256%(5 röster)00%(0 röster)2 -Alla distrikt fick nominera en kandidat till centralstyrelsen. Ullenhag fick 6 nomineringar, Sabuni 5 och Pehrson 0. Därefter fattade styrelsen beslut om nomineringen, 5 ledamöter röstade på Ullenhag och 4 på Sabuni.Liberala studenter191%(10 röster)00%(0 röster)09%(1 röst)1 -Liberala studenters ordförandemötet beslutade att nominera Sabuni efter röstsiffrorna 10 för Sabuni, 1 för Pehrson och 0 för Ullenhag.Liberala ungdomsförbundet00%(0 röster) 2100%(11 röster)00%(0 röster)2 -En enad förbundsstyrelse valde att nominera Erik Ullenhag. Norrbotten461%032%07%431%Skaraborg556%140%04%626%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Skåne2169%(629 röster)128%(258 röster)03%(28 röster)2244%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Stockholm013%(2 röster)4087%(13 röster)00%(0 röster)40 -Stockholms län genomförde lokala rådgivande medlemsomröstningar. Men den slutgiltiga nomineringen beslutades av förbundsstyrelsen, med röstsiffrorna 13-2 till Ullenhags fördel.Södermanland475%(135 röster)020%(35 röster)05%(9 röster)4 -Uppsala0 38%(116 röster)658%(176 röster)04%(11 röster)650%<Värmland678%(35 röster)013%(6 röster)02%(1 röst)6 -Ingen medlemsomröstning ägde rum.


Liberalernas partiledarval 2019

Resultatet avser de nomineringar, medlemsröstningar samt ombudsbeslut som skedde före valberedningens förslag. Inget ombud var bunden till varken förbundets nominering eller medlemsomröstning, men står ändå utskriven till den vinnande kandidaten om inte annat anges.

Blekinge län var det enda länsförbundet som aldrig nominerade en kandidat officiellt. Däremot gick förbundets ledare, Börje Dovstad, ut med att han skulle rösta för Nyamko Sabuni på landsmötet.https://twitter.com/borjedovstad/status/1140870356036726784?s=21

+ Kandidater/Länsförbund center|80px Nyamko Sabuni 80px  Erik Ullenhag 80px  Johan PehrsonAntal ombudValdeltagandeNoteringBlekinge 1003 -Förbundet nominerade aldrig någon officiellt men ledaren av förbundet gick ut med att han skulle rösta på Sabuni.Dalarna446,6%148,1%05,3%548%Ullenhag vann medlemsomröstningen med tre röster, men förbundsstyrelsen valde att ändå nominera Sabuni. Ett ombud avsåg dock att rösta på Ullenhag.Gotland260%040%00%2 -Gävleborg457,9%(106 röster)139,3%(72 röster)02,7%(5 röster)545,5%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Jämtlands-Härjedalen258%040%02%241%Jönköping556%(112 röster)141%(83 röster)03%(6 röster)636%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Kalmar465%030%05%440%Kronoberg375,4%024,6%00%335,1%Liberala kvinnor044%(4 röster)256%(5 röster)00%(0 röster)2 -Alla distrikt fick nominera en kandidat till centralstyrelsen. Ullenhag fick 6 nomineringar, Sabuni 5 och Pehrson 0. Därefter fattade styrelsen beslut om nomineringen, 5 ledamöter röstade på Ullenhag och 4 på Sabuni.Liberala studenter191%(10 röster)00%(0 röster)09%(1 röst)1 -Liberala studenters ordförandemötet beslutade att nominera Sabuni efter röstsiffrorna 10 för Sabuni, 1 för Pehrson och 0 för Ullenhag.Liberala ungdomsförbundet00%(0 röster) 2100%(11 röster)00%(0 röster)2 -En enad förbundsstyrelse valde att nominera Erik Ullenhag. Norrbotten461%032%07%431%Skaraborg556%140%04%626%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Skåne2169%(629 röster)128%(258 röster)03%(28 röster)2244%Ett ombud avsåg att rösta på Ullenhag.Stockholm013%(2 röster)4087%(13 röster)00%(0 röster)40 -Stockholms län genomförde lokala rådgivande medlemsomröstningar. Men den slutgiltiga nomineringen beslutades av förbundsstyrelsen, med röstsiffrorna 13-2 till Ullenhags fördel.Södermanland475%(135 röster)020%(35 röster)05%(9 röster)4 -Uppsala0 38%(116 röster)658%(176 röster)04%(11 röster)650%<Värmland678%(35 röster)013%(6 röster)02%(1 röst)6 -Ingen medlemsomröstning ägde rum. Rösterna avser de 45 ombuden som röstade under det extra förbundsmötet i Värmland.


Hampus Strömgren

Hampus Strömgren, född 8 juli 1996, är en svensk fotbollsmålvakt som spelar för IFK Karlshamn.

Hampus Strömgren började fotbollskarriären i IFK Karlshamn och tillhörde klubben fram till 2012.

I december 2018 förlängde Strömgren sitt kontrakt med ett år. I juni 2020 återvände han till sin moderklubb IFK Karlshamn.


Hampus Strömgren

Hampus Strömgren började fotbollskarriären i IFK Karlshamn och tillhörde klubben fram till 2012. Därefter skrev han på ett juniorkontrakt som sedan övergick i ett seniorkontrakt med Mjällby AIF och tillhörde klubben fram till 2018. Som en del av samarbetet mellan Mjällby AIF och Åtvidabergs FF spelade Strömgren säsongen 2017 på lån i Åtvidabergs FF med spel i Superettan.


Hampus Strömgren


Hampus Strömgren

Hampus Strömgren började fotbollskarriären i IFK Karlshamn och tillhörde klubben fram till 2012. Därefter skrev han på ett juniorkontrakt som sedan övergick i ett seniorkontrakt med Mjällby AIF och tillhörde klubben fram till 2018. Som en del av samarbetet mellan Mjällby AIF och Åtvidabergs FF spelade Strömgren säsongen 2017 på lån i Åtvidabergs FF med spel i Superettan.

I januari 2018 värvades Strömgren av Kalmar FF.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5892.jsonl--Q726205--Den ungerska minoritetens situation i Ukraina-2--sv-5892-858

Ungrare i Ukraina

miniatyr|Etnisk karta över Transkarpatiens oblast 2001.
Ungrare i Ukraina räknas personer som bor i Ukraina och som har sitt ursprung i Ungern och/eller definiera sig som ungrare. Enligt Ukrainas folkräkning 2001 fanns det sammanlagt cirka 156 600 ungrare i Ukraina. Staden Berehova (ungerska: Beregszász) har den största andelen (48.1%) ungerskspråkiga. Ungrarna är Ukrainas femte största minoritet.
Den största delan av den ungerska minoritet i Ukraina bor i Transkarpatiens oblast som tidigare hette Karpato-Ukraina och som ingick i Österrike-Ungern i hundratals år. Åren 1918-1945 var området en del av Tjeckoslovakien. Efter andra världskrigets slut 1945 annekterades området av Sovjetunionen och införlivades med Ukrainska SSR.

En språklag infördes av det ukrainska parlamentet och godkändes av president Viktor Janukovytj i 2012. Lagen tillåter andra språk än ukrainska som administrationsspråk på regional och lokal nivå i Ukraina, där bland andra ungerska infördes som lokala språk i några gränskommuner."Romanian becomes regional language in Bila Tserkva in Zakarpattia region".

Konsuln erklärades persona non grata och anklagades för att ha utfärdat pass till etniska ungrare som är ukrainska medborgare. Från ungersk sida försvaras det med att extremister i Ukraina hotar etniska ungrare, och att regeringen i Kiev agerar så att det skapar spänningar.Landguiden UI

Kalendarium
Landguidens kalendarier omfattar i första hand händelser av politisk betydelse. I konfliktdrabbade länder nämns bara de mest omfattande våldsdåden.
Källor: främst nyhetstjänster/nyhetsbyråer som BBC, AFP och Reuters samt regionala medier som EU Observer.
Senaste händelser
2022
Oktober
Ryska anfall mörklägger landet
Energibolaget Ukrenergo uppmanar medborgarna att ladda apparater och batterier som kan laddas och att hålla sig med färskvatten och varma kläder: efter tio dagar av intensiva ryska anfall har 40 procent av landets elproduktion slagits ut, och rullande strömavbrott på uppemot fyra timmar i taget kommer att genomföras. EU-kommissionens ordförande Ursula von der Leyen betecknar anfallen mot civil infrastruktur som krigsbrott. Ryssland har samtidigt infört krigslagar i de fyra områden som nyligen annekterats (se 30 september). I Cherson, där ukrainska styrkor avancerar, förflyttar Ryssland tiotusentals civila ut ur området. De stridande parterna har olika syn på om det är fråga om evakuering eller deportation.
EU inrättar militär Ukrainamission
EU:s utrikesministrar beslutar att unionen ska bistå Ukraina med mer vapen, till ett värde av en halv miljard euro, och utbildning av 15 000 soldater. Med de beloppen inräknade kommer EU sammantaget att ha fattat beslut om militärt bistånd för tre miljarder euro. Det är framför allt i Polen som utbildning ska äga rum inom EUMAM Ukraine (EU Military Assistance Mission), som till att börja med blir tvåårig. Flera EU-länder, bland dem Tyskland, Frankrike och Sverige, har redan egna beslut om militära utbildningsinsatser och vapenleveranser till Ukraina (se 7 augusti 2022). Ukraina ber om mer luftvärnsutrustning och hoppas få se EU-sanktioner mot Iran, därför att man säger sig ha hittat iransktillverkade drönare bland projektiler med sprängämnen som ryska styrkor använder. Det EU-ministrarna beslutar är sanktioner mot Irans sedlighetspolis, och flera andra myndigheter, med hänvisning till brutalitet mot demonstranter.
Saudier ger bistånd och bidrar till fångutväxling
Saudiarabien meddelar att Ukraina kommer att få humanitärt bistånd för 400 miljoner dollar. Den saudiska oljepolitiken under Rysslands krigföring mot Ukraina har väckt irritation framför allt i USA. Västländer vill att saudierna ökar sin oljeproduktion för att motverka den energikris, med höga priser, som blivit följden av internationella sanktioner mot Ryssland. I stället har Saudiarabien och andra länder inom samarbetet Opec+ dragit åt kranarna så att oljepriserna ökar. Nyligen har Saudiarabien agerat mellanhand vid en fångutväxling mellan Ukraina och Ryssland.
EU-skydd för ukrainska flyktingar förlängs
EU förlänger sitt massflyktsdirektiv, som ger flyktingar från Ukraina tidsbegränsade uppehålls- och arbetstillstånd i EU:s medlemsländer, åtminstone till mars 2024, meddelar Ylva Johansson, kommissionär med ansvar för inrikes frågor. Enligt Ylva Johansson omfattar direktivet för närvarande 4,2 miljoner ukrainska medborgare.
Krim: Strategiskt viktig bro sprängs
Den nybyggda bron mellan Ryssland och Krimhalvön, över Kertjsundet, sprängs. Brand uppstår, tre människor dödas och skador uppstår både på vägbanan och på järnvägen som Ryssland låtit bygga sedan Krim annekterades. Kreml, som använder den 19 kilometer långa bron för militära transporter under det pågående kriget, skyller sprängningen på Ukrainas säkerhetstjänst och kallar den ”terrorism” riktad mot civil infrastruktur. Ukraina tar inte på sig det inträffade, men Ryssland reagerar inom ett par dagar med omfattande beskjutning mot mål runt om i Ukraina, bland dem Zaporizjzja, huvudstaden Kiev och städer i västra Ukraina.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5892.jsonl--Q726205--Den ungerska minoritetens situation i Ukraina-2--sv-5892-860

Ungrare i Ukraina

En språklag infördes av det ukrainska parlamentet och godkändes av president Viktor Janukovytj i 2012. Lagen tillåter andra språk än ukrainska som administrationsspråk på regional och lokal nivå i Ukraina, där bland andra ungerska infördes som lokala språk i några gränskommuner."Romanian becomes regional language in Bila Tserkva in Zakarpattia region". Kyiv Post (24 September 2012) År 2018 försämrades Ukrainas relation till grannlandet Ungern efter att parlamentet hade godkänt en lag som förbjöd undervisning i minoritetsspråk. Ungern har å sin sida lovat blockera alla Ukrainas EU och NATO ambitioner om inte språklagen ändras.Trakasserier mot ungrare i Ukraina trappas upp SR Parlamentet godkände kort efter presidentvalet i Ukraina 2019 en lag som ger det ukrainska språket en särskild status och skärper språkkraven. Lagen ställer krav på att fler program i radio och TV ska vara på ukrainska och fastslår att alla invånare ska kunna språket. Det betyder inom den offentliga sektorn bland annat krav på att myndigheter, läkare, soldater och lärare ska kunna tala ukrainska. Om de inte klarar språkkraven så hotas de av böter. Lagen ska först undertecknas av den avgående presidenten Petro Porosjenko som har avvisat all kritik mot lagen. Ukrainas nyvalde, men ännu inte tillträdde, president Volodymyr Zelenskij, som själv år rysktalande, har riktat kritik mot lagen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5892.jsonl--Q726205--Den ungerska minoritetens situation i Ukraina-2--sv-5892-861

Ungrare i Ukraina

En språklag infördes av det ukrainska parlamentet och godkändes av president Viktor Janukovytj i 2012. Lagen tillåter andra språk än ukrainska som administrationsspråk på regional och lokal nivå i Ukraina, där bland andra ungerska infördes som lokala språk i några gränskommuner."Romanian becomes regional language in Bila Tserkva in Zakarpattia region". Kyiv Post (24 September 2012) År 2018 försämrades Ukrainas relation till grannlandet Ungern efter att parlamentet hade godkänt en lag som förbjöd undervisning i minoritetsspråk. Ungern har å sin sida lovat blockera alla Ukrainas EU och NATO ambitioner om inte språklagen ändras.Trakasserier mot ungrare i Ukraina trappas upp SR Parlamentet godkände kort efter presidentvalet i Ukraina 2019 en lag som ger det ukrainska språket en särskild status och skärper språkkraven. Lagen ställer krav på att fler program i radio och TV ska vara på ukrainska och fastslår att alla invånare ska kunna språket. Det betyder inom den offentliga sektorn bland annat krav på att myndigheter, läkare, soldater och lärare ska kunna tala ukrainska. Om de inte klarar språkkraven så hotas de av böter. Lagen ska först undertecknas av den avgående presidenten Petro Porosjenko som har avvisat all kritik mot lagen. Ukrainas nyvalde, men ännu inte tillträdde, president Volodymyr Zelenskij, som själv år rysktalande, har riktat kritik mot lagen. Denna språklag har fått kritik också av instanser inom FN och EU samt från Ryssland.EU och USA kritiserar Putins medborgarutspel - TT-AFP-ReutersUkraina anklagar Ryssland för aggression efter Putins medborgarskapsbeslut för invånare i utbrytarrepublikerna - YLE Ukraina godkänner de jure inte dubbla medborgarskap men Ungern har beviljat hundratusentals etniska ungrare bland annat i Ukraina dubbelmedborgarskap sedan en ungersk lag antogs 2011.Ungern vill ha autonomi för Ukrainas ungerska minoritet HBL Ukraina uppmanade 2018 Ungerns konsul i Berehove Erno Keskeny att lämna landet.


Hallonlakritsskalle

Hallonlakritsskalle är en svensk godisbit som tillverkas av BUBS Godis. Produkten började tillverkas i samband med att BUBS Godis flyttade in i nya lokaler på industriområdet Torsvik. Ny produktionsutrustning gjorde det möjligt att experimentera med två smaker och olika färger i en och samma godisbit. Hallonlakritsskalle lanserades 2001.

Tillverkning sker i BUBS Godis fabriker på Torsvik, strax söder om Jönköping. Som namnet antyder har Hallonlakritsskalle formen av en dödskalle med smak av hallon och saltlakrits. Skallen är gjord av röd och svart gelé. Den är cirka 55 mm hög, 44 mm bred och 6 mm tjock.

Hallonlakritsskalle tillhör en av Sveriges mest sålda och omtyckta godisbitar. Lösgodisbiten och de olika varianterna av Hallonlakritsskalle finns att köpa i de flesta större butikskedjor.

Hallonlakrisskalle används även inom co-branding. BUBS Godis har samarbetat med Spendrups och varumärket Loka, med produkten Loka Likes Candy. Dryckestillverkaren Saturnus har en glögg med smak av riktiga Hallonlakritsskallar. Sedan 2019 samarbetar BUBS Godis med Hemglass. Varumärket Hemglass har tillstånd att använda Hallonlakritsskalle i sin produkt Glass-skallen samt i marknadsföring kopplad till produkten.

Pressmeddelande -
Hallonlakritsskallen blir glass hos Hemglass
En av Sveriges mest populära godisbitar, Hallonlakritsskallen från BUBS Godis, har förvandlats till en glass. Den nya produkten, som har fått det passande namnet Glass-skalle, är framtagen i samarbete mellan Hemglass och BUBS Godis. Lansering av Glass-skalle sker lagom till sommaren i Hemglass sortiment.
Hallonlakritsskallen från BUBS Godis lanserades på den svenska marknaden under 2001. Sedan dess har den varit en storsäljare, framförallt som lösviktsgodis. Formen samt den skarpa kontrasten i såväl färger som smak har gjort Hallonlakritsskallen till en av Sveriges mest älskade och populära godisbitar. Numera finns Hallonlakritsskallen även i mindre varianter, både i lösvikt och i färdigpackade påsar. BUBS Godis har även choklad, Chokskalle, med smak av hallon och lakrits.
Sötsalt glass i skalleform
Den nya produkten, Glass-skalle från Hemglass och BUBS Godis, har precis som originalet formen av en skalle med smak av hallon och saltlakrits. Glass-skalle kommer att finnas i Hemglassbilarna fr o m juni i förpackningar med 8 glassar i varje. Priset ligger på 89 kr/förpackning. Produkten kan även köpas på hemglass.se för leverans direkt i glassbilen.
– Vi är väldigt stolta och glada att få presentera Glass-skalle tillsammans med BUBS Godis. Vi har jobbat länge för att få fram den perfekta konsistensen och smaken på glassen till Sveriges mest älskade godis. Nu hoppas vi att det kan bli Sveriges mest älskade glass också, säger Anders Granath, chef affärsutveckling, Hemglass Sverige.
Det är inte första gången Hallonlakritsskallen används inom co-branding. För några år sedan lanserade Loka ett bubbelvatten i limited edition, Loka Likes Candy, med smak av Hallonlakritsskallen. Det finns även en glögg från dryckesproducenten Saturnus där Hallonlakritsskallen utgör en central del av receptet.
– Samarbetet med Hemglass känns naturligt för oss. Det är ett lekfullt och folkligt varumärke som passar vår personlighet bra. Känslan av att köpa lördagsgodis och att stå vid glassbilen är slående lika, även om det handlar om olika typer av produkter. Det känns spännande att ge sig in i glasskategorin med en produkt som har alla möjligheter att bli en ny favorit i glassbilen. För BUBS Godis är det också roligt att ta steget ut från traditionella butiker. Glassbilen är nästan som hemleverans, säger Henrik Elfwing, VD på BUBS Godis.
MER INFORMATION
Anders Granath, chef affärsutveckling, Hemglass i Sverige AB
Tel: 0704-19 24 00 | anders.granath@hemglass.se
Henrik Elfwing, VD, BUBS Godis AB
Tel: 0706-42 88 84 | henrik@bubs.se
OM HEMGLASS
Hemglass startades 1968 av glassfabrikanten Eric Ericsson med en första Hemglassbil i Täby utanför Stockholm. Företaget har idag en rikstäckande distribution med 28 säljdepåer som drivs av egna företagare. Filialerna omfattar över 400 anställda och en vagnpark på cirka 300 säljbilar som stannar på cirka 150 000 fasta försäljningsställen.
Ämnen
Kategorier
BUBS Godis AB är ett svenskt familjeföretag som har tillverkat godis sedan 1992. En av företagets absoluta storsäljare är Hallonlakritsskallen som idag har en Sveriges största godisfansidor på Facebook. BUBS Godis tillverkar runt 50 olika produkter i gelé, skum och choklad. All produktion sker i Sverige, strax utanför Jönköping. Produkterna finns som lösgodis och förpackat i de flesta större butikskedjor i Sverige.


Hallonlakritsskalle

Hallonlakrisskalle används även inom co-branding.


Hallonlakritsskalle

Hallonlakrisskalle används även inom co-branding. BUBS Godis har samarbetat med Spendrups och varumärket Loka, med produkten Loka Likes Candy. Dryckestillverkaren Saturnus har en glögg med smak av riktiga Hallonlakritsskallar.


Frida Sigfrids

Frida Sigfrids, född 8 april 1996 i Borgå, är en finsk föreningsledare, medieprofil och politiker. Sigfrids är förbundsordförande för Svensk Ungdom sedan maj 2019 samt kommunalpolitiker i Borgå. Sigfrids är barnbarn till tidigare riksdagsledamot Elly Sigfrids som även fungerat som ordförande för Svenska Kvinnoförbundet.

Frida Sigfrids är politices kandidat från Åbo Akademi.

Förutom sina förtroendeuppdrag inom Svenska folkpartiet är Sigfrids fullmäktigeledamot i Svenska Finlands Folkting efter ett lyckat resultat kommunalvalet år 2021. Sigfrids är även suppleant i Pohjola-Nordens styrelse sedan år 2021. Förutom dessa uppdrag är hon styrelsemedlem i Svenska arkivföreningen som upprätthåller ett arkiv för finlandssvenskt samhälleligt och kulturellt material.

Sigfrids är även medlem i Statens ungdomsråd som är ett av statsrådet tillsatt sakkunnigorgan för barn- och ungdomspolitik dit statsrådet kallar personer som är förtrogna med barns och ungdomars uppväxt- och levnadsförhållanden.
Sigfrids är förutom de tidigare nämnda också medlem i Svenska Kulturfondens Delegation sedan hösten 2018. Svenska kulturfonden delade ut 18,7 miljoner euro under våren 2019 under den allmänna utdelningen. År 2021 valdes Sigfrids till vice ordförande för Svenska Kulturfondens delegation och därmed deltar hon även aktivt i Svenska kulturfondens styrelsearbete

Bild: Maria Grönroos
Styrelsen
Styrelsen tillsätts av Svenska folkpartiets partistyrelse. Styrelsen består av en ordförande och åtta medlemmar samt tre ersättare. Styrelsens ordförande väljs för en period på tre år och kan återväljas en gång. Medlemmarna väljs för en period på två år och kan återväljas två gånger.
Styrelsen fattar beslut om projekt som är beredda av fondens projektberedning och om bidragsansökningar som undantagsvis inlämnas utanför den ordinarie ansökningstiden.
Ordförande Mikaela Nylander
rättsnotarie, EK, Borgå
Tony Björk
rektor, Kyrkslätt
Silja Borgarsdóttir Sandelin
specialmedarbetare, Helsingfors
Gunilla Granberg
utvecklingschef, Pargas
Christoffer Ingo
landsbygdsföretagare, Korsholm
Anna Jungner-Nordgren (ers.)
sakkunnig i nordiska och internationella frågor vid Folktinget, Stockholm
Christel Liljeström
riksdagssekreterare, Sibbo
Annika Nummelin
Ambassadörens assistent med ansvar för kultursamarbete, Danmarks ambassad i Stockholm, Stockholm
Håkan Nystrand (ers.)
forstråd, skogsbrukare, Esbo
Jonas Rönnqvist
verksamhetsledare, Vasa
Björn Vikström (vice ordf.)
professor, Åbo
Eva Åström (ers.)
studiehandledare, Uleåborg
Delegationen
Delegationen tillsätts av Svenska folkpartiets partistyrelse. Delegationen består av en ordförande och fjorton medlemmar. Delegationens ordförande väljs för en period på tre år och kan återväljas en gång. Medlemmarna väljs för en period på två år och kan återväljas två gånger.
Delegationen behandlar riktlinjerna för Svenska kulturfondens verksamhet, den årliga verksamhetsplanen och rambudgeten samt utdelningen. Delegationen är ett rådgivande organ som samlar bred sakkunskap från olika regioner och verksamhetsområden.
Bild: Maria Grönroos
Ordförande Jan Mikael Svarvar
musiker, Larsmo
Emina Arnautovic
integrationssakkunnig vid Folkhälsan, Närpes
Janne Grönroos
journalist och komiker, Ekenäs och Helsingfors
Maimona Jagne-Soreau
forskare, Helsingfors
Sofia Jern
redaktör, Helsingfors
Noona Leppinen
teaterpedagog, Helsingfors
Niklas Nylund
musiker, Borgå
Malin Olkkola
redaktör, freelancer/scenkonst, Vasa
Marja Rak
designer, Jakobstad
Freja Rudels
författare, Kimitoön
Frida Sigfrids (vice ordf.)
studerande, Borgå
Erik Söderblom
opera- och teaterchef, professor, Helsingfors
Björn Wallén
ordförande för Fritt Bildningsarbete rf, Ingå
Johanna Wassholm
docent, historieforskare, Åbo
Nylands svenska kulturfond
Åbolands svenska kulturfond
Österbottens svenska kulturfond
Nylands svenska kulturfond
Bild: Maria Grönroos
Ordförande Anders Lindholm-Ahlefelt
kultur- och fritidschef, Esbo
Leena Björkqvist
programansvarig lektor i kulturproducentskap, Esbo
Jennifer Dahlbäck
verksamhetsledare, Karis
Kristoffer Holmberg
programchef, Ekenäs
Hannah Kaihovirta
docent, universitetslektor i estetiska ämnenas didaktik, Helsingfors universitet, Helsingfors
Mirella Pendolin
musiker och musiklärare, Lovisa
Petri Pöyhönen
operasångare, sångpedagog och verksamhetsledare, Helsingfors
Tom Rejström
magister i teaterkonst, lektor i skådespelarkonst, Helsingfors
Björn Wallén
ordförande för Fritt Bildningsarbete rf, Ingå
Åbolands svenska kulturfond
Bild: Maria Grönroos
Ordförande Johanna Wassholm
docent, projektforskare i historia, Åbo (delegationens representant)
Thomas Jansson
författare och kulturjournalist, Åbo
Sanna Järf
rektor, Kimitoön
Susanne Procopé Ilmonen
intendent, Mariehamn
Clara Reinikainen
Pedagogie magister, musikpedagog, Åbo
Tanja Reuter-Lindén
konstmagister, lektor i bildkonst, Mariehamn
Andrea Schmidt
kulturproducent, Åbo
Anne Sjöström
FM, museichef, Åbo
Jonas Sonntag
klasslärare, Åbo
Magnus Sundman
HK, EK, lärare, Pargas
Österbottens svenska kulturfond
Bild: Maria Grönroos
Ordförande Daniel Björkstrand
EM, Malax
Emina Arnautovic
integrationssakkunnig vid Folkhälsan, Närpes (delegationens representant)
Robert Back
lektor, Nykarleby
Johan Bäckman
arkitekt, Vasa
Pauliina Holmqvist
FM, logoped, MA in Theatre, jordbrukare, Karleby
Nicklas Nygård
Ingenjör, Development Engineer, Kvevlax
Heidi Storbacka
lektor, Jakobstad
Mikael Snickars
rektor, Närpes
Christer Tonberg
Jakobstad
Magdalena Udd
biblioteksdirektör, Närpes


Frida Sigfrids


Frida Sigfrids

Förutom sina förtroendeuppdrag inom Svenska folkpartiet är Sigfrids fullmäktigeledamot i Svenska Finlands Folkting efter ett lyckat resultat kommunalvalet år 2021.


Frida Sigfrids

Förutom sina förtroendeuppdrag inom Svenska folkpartiet är Sigfrids fullmäktigeledamot i Svenska Finlands Folkting efter ett lyckat resultat kommunalvalet år 2021. Sigfrids är även suppleant i Pohjola-Nordens styrelse sedan år 2021. Förutom dessa uppdrag är hon styrelsemedlem i Svenska arkivföreningen som upprätthåller ett arkiv för finlandssvenskt samhälleligt och kulturellt material.

Sigfrids är även medlem i Statens ungdomsråd som är ett av statsrådet tillsatt sakkunnigorgan för barn- och ungdomspolitik dit statsrådet kallar personer som är förtrogna med barns och ungdomars uppväxt- och levnadsförhållanden.


Olle Olsson (handbollsspelare)

Nils Olle Bernhard Olsson, född 1 juni 1948 i Lund, är en svensk handbollstränare och tidigare handbollsspelare (niometersspelare).

Olsson började tränarkarriären som spelande tränare i AIK. Han spelade fortfarande landskamper till 1977. 1980 lade AIK ned sin handbollsverksamhet, som inte återupptogs förrän 2003. 1980 blev Olsson istället tränare i IFK Kristianstad 1980-1982 men nu endast vid sidan om spelplanen. Han introducerade modern träning i klubben fyra dagar i veckan och hård uppbyggnadsträning på försäsongen. Det var lite av en chock för IFK-spelarna, som varit vana vid betydligt mindre träning.

Från 1982 till 1990 var han tränare i sin moderklubb Lugi. Han tog över efter Bertil Andersén och laget var av god kvalitet. Under hans tid som tränare nådde man semifinal i både EHF-cupen och Cupvinnarcupen och var nära att slå ut CSKA Moskva i ena semifinalen. Efter åtta år ville Olle Olsson ha omväxling och han började sin internationella karriär i Norge. Han blev i IL Norrøna, Bergen i Norge, i tre år men sedan styrde han kosan till Danmark där han tränade Virum-Sorgenfri HK, som på 1990-talet var en toppklubb i Danmark och vann danska mästerskapet 1997.

I en artikel i Aftonbladet från 2003 berättar han om det mygel med mutor och korruption som förekommer i Asiatiska handbollsförbundet.

Mutskandal i VM: Tre lag köpte sina platser
Olle Olsson: Saudiarabien betalade Sydkorea
ESPINHO
Asiens absolut två bästa landslag, Japan och Sydkorea, finns inte med i VM.
På bekostnad av Kuwait, Qatar och Saudiarabien - som mutat sig till VM.
- De tre mellanösternlagen har alla köpt sina platser i VM, säger Olle Olsson, avhoppad förbundskapten för Saudiarabien.
Den asiatiska handbollen kontrolleras helt av shejk Ahmed Al-Fahad Al-Sabah, informationsminister i Kuwait och ordförande i Asiens handbollsförbund. Med sina pengar styr shejken över de andra asiatiska länderna, både på och utanför plan.
Det handlar om köpta röster, köpta domare och köpta lag i VM-kvalet.
I Asienkvalet till årets VM slog Saudiarabien ut Japan på målskillnad (ett mål) sedan man i sista matchen slagit Sydkorea med precis vad som behövdes.
- De betalade Sydkorea för att inte ställa upp med sin förstauppställning i matchens inledning, säger Olle Olsson.
Olsson vet hur det går till.
Han var förbundskapten för Saudiarabien inför och under VM 2001.
- När vi tog oss till VM 2001 gick allting rätt till. Vi var då det bästa laget i Asien efter Sydkorea, säger Olsson.
Hoppade av till slut
Men när han skulle satsa vidare mot årets VM hoppade han av. Det saudiska förbundet hade inte några sportsliga ambitioner, utan det handlade om att köpa sig till en VM-plats.
- Man står ut till en viss gräns och försöker påverka. Men sen stod det mig upp i halsen.
I VM-kvalet lyckades sedan Sydkorea med bedriften att förlora mot både Saudiarabien och blåbärsnationen Qatar (23-38!)
- Gissa hur det gick till..., säger Olsson.
Därmed gick både Saudiarabien och Qatar vidare. Och Kuwait, som hamnade i en löjligt enkel grupp, behövde varken möta Japan eller Sydkorea under hela kvalet.
Olle Olsson har också varit förbundskapten i Japan, inför och under VM 1997.
- Under några år i slutet av 1990-talet delade man upp kvalet mellan öst- och västasien för att komma från problemet.
Allting handlar om pengar, naturligtvis. Det enda viktiga för de här lagen är att kvalificera sig till mästerskapen. Då får de en saftig budget av regeringen att spendera.
Den senaste skandalen inom IHF ligger shejk Ahmed också bakom. Han såg till att Tunisien fick VM 2005 före storfavoriten och den, i alla ögon, bästa kandidaten Tyskland.
Sprickan är nu total mellan tyskarna och IHF.
Och Sportbladet berättade i fredags om hur det svenska laget upprörs över den märkliga lottningen som förebådar läggmatcher i årets VM.
Det är fula tag även utanför handbollsplanen.
Johan Flinck


Olle Olsson (handbollsspelare)


Olle Olsson (handbollsspelare)

Olsson började tränarkarriären som spelande tränare i AIK. Han spelade fortfarande landskamper till 1977. 1980 lade AIK ned sin handbollsverksamhet, som inte återupptogs förrän 2003. 1980 blev Olsson istället tränare i IFK Kristianstad 1980-1982 men nu endast vid sidan om spelplanen. Han introducerade modern träning i klubben fyra dagar i veckan och hård uppbyggnadsträning på försäsongen. Det var lite av en chock för IFK-spelarna, som varit vana vid betydligt mindre träning.

Från 1982 till 1990 var han tränare i sin moderklubb Lugi. Han tog över efter Bertil Andersén och laget var av god kvalitet. Under hans tid som tränare nådde man semifinal i både EHF-cupen och Cupvinnarcupen och var nära att slå ut CSKA Moskva i ena semifinalen. Efter åtta år ville Olle Olsson ha omväxling och han började sin internationella karriär i Norge. Han blev i IL Norrøna, Bergen i Norge, i tre år men sedan styrde han kosan till Danmark där han tränade Virum-Sorgenfri HK, som på 1990-talet var en toppklubb i Danmark och vann danska mästerskapet 1997.

Olsson fick sedan uppdrag som förbundskapten för Japan under två år. Efter Japan blev han tränare för VfL Gummersbach i Bundesliga i ett år innan han 1999 återvände till Lugi. 1999-2000 hade han Tomas Westerlund som assisterande tränare. Tränarkarriären avslutades i Saudiarabien, som han lämnade efter två år.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Genomförda utvisningar till Afghanistan-1--sv-5917-195

Sveriges utvisningar till Afghanistan från 2016 utfördes som en del av Sveriges asylpolitik sedan flyktingkrisen 2015. Av de mer än 163 000 människor som sökte asyl i Sverige är 2015 hade 41 564 afghanskt medborgarskap. Av dem registrerades 23 480 som ensamkommande barn. Under åren 2016-2019 sökte ytterligare totalt 6 281 afghanska medborgare asyl i Sverige, varav 1107 registrerades som ensamkommande barn.

Av de afghanska medborgare som sökte asyl 2015 fick 50 procent bifall på sin ansökan. Denna siffra innefattar både permanenta och tillfälliga uppehållstillstånd samt ensamkommande  som ska utvisas, men där utvisningen inte får verkställas före 18-årsdagen. Av dem som kommit som ensamkommande barn men fyllt eller skrivits upp till 18 när deras ansökan bedömdes fick 86 procent avslag och av dem som skrivits upp i ålder fick 92 procent avslag av Migrationsverket.

Sverige och Afghanistan tecknade hösten 2016 ett samförståndsavtal som reglerade villkoren för återvändande av asylsökande som fått avslag i Sverige. I den stora mängden ärenden som Migrationsverket hade att hantera fick de afghanska asylsökande, och speciellt de ensamkommande barnen, vänta länge på sina beslut och huvuddelen av de afghanska ungdomarna fick avslag. Frågan om ifall de skulle få stanna i Sverige debatterades i pressen och blev föremål för manifestationer.

Regeringen presenterade 2017 och 2018 två lagar som innebar att vissa ungdomar som fått avslag på asylansökan kunde få tillfälliga uppehållstillstånd för gymnasiestudier. Dessa lagar anger ingenting om nationalitet men de allra flesta som kunde komma i fråga var afghaner. Gymnasielagen från 2018 gav tillfälliga uppehållstillstånd åt cirka 7 800 personer, med omprövning efter 13 månader.

Antalet personer med utvisningsbeslut som faktiskt rest till Afghanistan under 2017 – april 2019 var enligt Migrationsverket 1 063. I november 2019 angav gränspolisen att det fanns över 7 000 människor i Sverige, däribland 1 000 barn, som hade gällande utvisningsbeslut till Afghanistan, och att polisen hade svårt att hinna verkställa alla utvisningsbeslut.

Afghanistan beslutade i juli 2021 att tillfälligt stoppa mottagning av återvändande medborgare som tvångsavvisats från annat land. Svenska Migrationsverket beslutade om verkställighetsstopp för utvisningar till Afghanistan från den 16 juli 2021, på grund av svårbedömda konsekvenser av talibanrörelsens snabbt växande territorium efter att flera länders Nato-trupper lämnat landet. Då fanns 7 000 personer i Sverige med avvisnings- eller utvisningsbeslut till Afghanistan. I juli 2021 beslutade Migrationsverket också att pausa alla avslagsbeslut i afghanska asylärenden och gjorde en ny bedömning av afghanska medborgares möjlighet att skaffa pass.

Migrationsverkets siffror från 29 april 2019 visar följande antal utvisade som faktiskt har åkt till Afghanistan:

2017: 507 personer varav 62 med tvång

2018: 419 personer varav 155 med tvång

Under januari–november 2019 arrangerade Sverige nio tvångsutvisningsinsatser med chartrade plan. Åtminstone fyra av dem genomfördes i samarbete med den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån  Frontex. Ombord har det sammanlagt funnits 338 personer, varav 3 barn.

Under 2019 (till och med november) har totalt 190 personer återvänt till Afghanistan frivilligt.

I mars 2020 meddelade Afghanistan att man med anledning av coronakrisen tills vidare inte tar emot personer som avvisats eller utvisats från Sverige.  Efter att Afghanistan meddelat att man tar emot dem som återvänder frivilligt utvisades 9 personer med ett chartrat plan den 23 juni. Flyktingrättsorganisationer uppger att personer i förvar tvingats skriva på papper om frivilligt återvändande utan att förstå språket, men detta tillbakavisas helt av polisen som anger att de reste frivilligt.

”Polisen har gjort sig till charterarrangör”
Första utvisningen sedan coronautbrottet slog till
Den första utvisningen från Sverige sedan coronavirusets utbrott har verkställts.
Men afghanerna som flögs iväg till Kabul gjorde det frivilligt, enligt polisen.
– Polismyndigheten har helt enkelt gjort sig till charterarrangör, säger Patrik Engström, chef för gränspolisen.
Under pandemin har utvisningar från Sverige pausats.
Men under tisdagskvällen lyfte ett flygplan från Arlanda mot Afghanistan. Ombord fanns flyktingar med utvisningsbeslut som hittills vistats i Migrationsverkets förvar.
Något som väckt både ilska och sorg bland grupper på sociala medier, som vill stoppa utvisningar till Afghanistan generellt.
Men det finns också en annan parameter.
Afghanistan har satt stopp för att ta emot återvändare som utvisats med tvång. Men återvändare som reser frivilligt är välkomna tillbaka.
”Har sagt att de vill resa”
Enligt uppgifter i grupper som engagerar sig för flyktingars rättigheter ska personer på förvaret ha tvingats signera ett papper om att de frivilligt vill återvända – utan att ha förstått språket i dokumenten.
Uppgifter som helt tillbakavisas av gränspolischef Patrik Engström.
Han bekräftar att svensk gränspolis i samråd med afghanska myndigheter har chartrat ett plan med utvisade som landade i Kabul imorse.
Men enligt Engström har tolk varit närvarande när 22 personer uppgett att de frivilligt vill åka tillbaka.
– Sedan har några ändrat sig. När planet lyfte var nio personer med. Om någon hade ändrat sig under resan eller vid ankomsten till Kabul så hade vi tagit med dem tillbaka. Det är personer som sagt att de vill resa dit, problemet är att det inte funnits flyg. Så vi har bokat flyg åt dem. Polismyndigheten har helt enkelt gjort sig till charterarrangör, säger Patrik Engström.
Initiativet till resan kom dock inte från de förvarsintagna själva.
– Nej, det kom från oss. Men det var efter att flera uttryckt att de ville återvända.
Kan du förstå om folk ifrågasätter frivilligheten till att återvända när dessa personer flytt ifrån just Afghanistan?
– Jag har full förståelse för att folk ifrågasätter frivilligheten i det här fallet och allt återvändande till Afghanistan som ett farligt land, men polisens uppgift är att verkställa de beslut som fattats, säger Engström och fortsätter:
– Min erfarenhet av att träffa återvändare är att bilden aldrig är så enkel. Det finns flera som sökt uppehållstillstånd i Sverige, överklagat och nått vägs ände och sedan tackar oss när vi verkställer utvisningen.
Oviss framtid för utvisningar
Hur det kommer se ut med utvisningar framöver under pandemin är oklart.
– Vi avvaktar och ser hur det går med de afghanska myndigheterna, när de ser sig redo att motta återvändare med tvång. Det beror också på när de reguljära flygen kommer igång igen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Genomförda utvisningar till Afghanistan-1--sv-5917-197

Migrationsverkets siffror från 29 april 2019 visar följande antal utvisade som faktiskt har åkt till Afghanistan:

2017: 507 personer varav 62 med tvång

2018: 419 personer varav 155 med tvång

Under januari–november 2019 arrangerade Sverige nio tvångsutvisningsinsatser med chartrade plan. Åtminstone fyra av dem genomfördes i samarbete med den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån  Frontex. Ombord har det sammanlagt funnits 338 personer, varav 3 barn.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Genomförda utvisningar till Afghanistan-1--sv-5917-199

Migrationsverkets siffror från 29 april 2019 visar följande antal utvisade som faktiskt har åkt till Afghanistan:

2017: 507 personer varav 62 med tvång

2018: 419 personer varav 155 med tvång

Under januari–november 2019 arrangerade Sverige nio tvångsutvisningsinsatser med chartrade plan. Åtminstone fyra av dem genomfördes i samarbete med den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån  Frontex. Ombord har det sammanlagt funnits 338 personer, varav 3 barn.

Under 2019 (till och med november) har totalt 190 personer återvänt till Afghanistan frivilligt.

I mars 2020 meddelade Afghanistan att man med anledning av coronakrisen tills vidare inte tar emot personer som avvisats eller utvisats från Sverige.


13 december 2016. Under stora protester från flyktingorganisationer och frivilliga tvångsutvisades tretton personer med ett chartrat plan.

16 december 2020 planerades den första grupputvisningen till Afghanistan sedan coronapandemins utbrott. Afghanistan hade under pandemin vägrat att ta emot tvångsutvisningar men nu åter öppnat för detta, och planen var att 18 personer skulle utvisas med ett chartrat plan i samarbete med andra europeiska länder.

Pandemin kan stoppa utvisningar
I tisdags avbröts en massutvisning till Afghanistan i sista stund efter att personal från Kriminalvården testats positivt för covid-19.
– Vi får se om vi kan genomföra den typen av insatser under rådande omständigheter, säger Patrik Engström som är chef för gränspolisen.
I tisdags kväll skulle 18 personer utvisas från Sverige till Afghanistan i en samordnad insats med flera europeiska länder.
Ett flygplan var chartrat och allt var förberett. Sammanlagt var cirka 40 tjänstemän inblandade i utvisningen, merparten av dem så kallade eskortörer från Kriminalvården. Inför resan fick både tjänstemännen och återvändarna ta ett PCR-test, detta eftersom Afghanistan kräver ett negativt covid-19-test för inresa i landet.


13 december 2016. Under stora protester från flyktingorganisationer och frivilliga tvångsutvisades tretton personer med ett chartrat plan. Två av dem hade dömts till utvisning för brott och de övriga hade fått nej på sina asylansökningar.


13 december 2016. Under stora protester från flyktingorganisationer och frivilliga tvångsutvisades tretton personer med ett chartrat plan. Två av dem hade dömts till utvisning för brott och de övriga hade fått nej på sina asylansökningar. Både de utvisade och personalen vittnade om våldsamheter och kränkningar, och tre av de utvisade fängslades med så kallade body cuffs som låser fast händerna vid höfterna. En av de som skulle ha utvisats var journalisten Wares Khan, som plockades av planet i sista sekund efter ingripande från FN:s människorättskommitté.


13 december 2016. Under stora protester från flyktingorganisationer och frivilliga tvångsutvisades tretton personer med ett chartrat plan. Två av dem hade dömts till utvisning för brott och de övriga hade fått nej på sina asylansökningar. Både de utvisade och personalen vittnade om våldsamheter och kränkningar, och tre av de utvisade fängslades med så kallade body cuffs som låser fast händerna vid höfterna. En av de som skulle ha utvisats var journalisten Wares Khan, som plockades av planet i sista sekund efter ingripande från FN:s människorättskommitté.

30 maj 2017. Ett plan med utvisade från Sverige landade i Kabul bara några timmar efter att en bilbomb detonerat i centrala Kabul och dödat minst 90 personer. Tyskland valde att efter attentatet tillfälligt stoppa utvisningarna. En av de utvisade från Sverige släpptes inte in i Afghanistan.


13 december 2016. Under stora protester från flyktingorganisationer och frivilliga tvångsutvisades tretton personer med ett chartrat plan. Två av dem hade dömts till utvisning för brott och de övriga hade fått nej på sina asylansökningar. Både de utvisade och personalen vittnade om våldsamheter och kränkningar, och tre av de utvisade fängslades med så kallade body cuffs som låser fast händerna vid höfterna. En av de som skulle ha utvisats var journalisten Wares Khan, som plockades av planet i sista sekund efter ingripande från FN:s människorättskommitté.

30 maj 2017. Ett plan med utvisade från Sverige landade i Kabul bara några timmar efter att en bilbomb detonerat i centrala Kabul och dödat minst 90 personer. Tyskland valde att efter attentatet tillfälligt stoppa utvisningarna. En av de utvisade från Sverige släpptes inte in i Afghanistan. Han var en småbarnspappa som har fått avslag på sin asylansökan medan resten av hans familj har fått uppehållstillstånd. I verkställighetsrapporten från utvisningen skriver den medföljande bevakningspersonen från kriminalvården så här: ”Dessvärre godkände inte afghanska myndigheter klienten och hänvisade till att man splittrar familjer. Klienten har fru och barn kvar i Sverige.”


13 december 2016. Under stora protester från flyktingorganisationer och frivilliga tvångsutvisades tretton personer med ett chartrat plan. Två av dem hade dömts till utvisning för brott och de övriga hade fått nej på sina asylansökningar. Både de utvisade och personalen vittnade om våldsamheter och kränkningar, och tre av de utvisade fängslades med så kallade body cuffs som låser fast händerna vid höfterna. En av de som skulle ha utvisats var journalisten Wares Khan, som plockades av planet i sista sekund efter ingripande från FN:s människorättskommitté.

30 maj 2017. Ett plan med utvisade från Sverige landade i Kabul bara några timmar efter att en bilbomb detonerat i centrala Kabul och dödat minst 90 personer. Tyskland valde att efter attentatet tillfälligt stoppa utvisningarna. En av de utvisade från Sverige släpptes inte in i Afghanistan. Han var en småbarnspappa som har fått avslag på sin asylansökan medan resten av hans familj har fått uppehållstillstånd. I verkställighetsrapporten från utvisningen skriver den medföljande bevakningspersonen från kriminalvården så här: ”Dessvärre godkände inte afghanska myndigheter klienten och hänvisade till att man splittrar familjer. Klienten har fru och barn kvar i Sverige.”

23 juli 2018. 21-åriga Elin Ersson förhindrade att en man deporterades med ett vanligt passagerarplan genom att vägra sätta sig ned när planet skulle lyfta. Hennes egen mobilfilmning av aktionen spreds i sociala medier och aktionen blev mycket omdiskuterad. Ersson åtalades och dömdes för brott mot luftfartslagen, men rättegången ogiltigförklarades eftersom en nämndeman ansågs jävig. Efter ny rättegång dömdes hon i november 2019 till 60 dagsböter och efter överklagande till hovrätten fastställdes domen i maj 2020.


13 december 2016. Under stora protester från flyktingorganisationer och frivilliga tvångsutvisades tretton personer med ett chartrat plan. Två av dem hade dömts till utvisning för brott och de övriga hade fått nej på sina asylansökningar. Både de utvisade och personalen vittnade om våldsamheter och kränkningar, och tre av de utvisade fängslades med så kallade body cuffs som låser fast händerna vid höfterna. En av de som skulle ha utvisats var journalisten Wares Khan, som plockades av planet i sista sekund efter ingripande från FN:s människorättskommitté.

30 maj 2017. Ett plan med utvisade från Sverige landade i Kabul bara några timmar efter att en bilbomb detonerat i centrala Kabul och dödat minst 90 personer. Tyskland valde att efter attentatet tillfälligt stoppa utvisningarna. En av de utvisade från Sverige släpptes inte in i Afghanistan. Han var en småbarnspappa som har fått avslag på sin asylansökan medan resten av hans familj har fått uppehållstillstånd. I verkställighetsrapporten från utvisningen skriver den medföljande bevakningspersonen från kriminalvården så här: ”Dessvärre godkände inte afghanska myndigheter klienten och hänvisade till att man splittrar familjer. Klienten har fru och barn kvar i Sverige.”

23 juli 2018. 21-åriga Elin Ersson förhindrade att en man deporterades med ett vanligt passagerarplan genom att vägra sätta sig ned när planet skulle lyfta. Hennes egen mobilfilmning av aktionen spreds i sociala medier och aktionen blev mycket omdiskuterad. Ersson åtalades och dömdes för brott mot luftfartslagen, men rättegången ogiltigförklarades eftersom en nämndeman ansågs jävig. Efter ny rättegång dömdes hon i november 2019 till 60 dagsböter och efter överklagande till hovrätten fastställdes domen i maj 2020.

26 september 2018 rapporterade Sveriges Radio Ekot att ett tiotal utvisningar till Afghanistan under de senaste tre månaderna fått stoppas i sista stund. De som skulle utvisas anklagade Kriminalvårdens personal för att ha misshandlat dem så svårt att de behövt söka vård. Personalen från Kriminalvården hävdade att männen hade skadat sig själva.


13 december 2016. Under stora protester från flyktingorganisationer och frivilliga tvångsutvisades tretton personer med ett chartrat plan. Två av dem hade dömts till utvisning för brott och de övriga hade fått nej på sina asylansökningar. Både de utvisade och personalen vittnade om våldsamheter och kränkningar, och tre av de utvisade fängslades med så kallade body cuffs som låser fast händerna vid höfterna. En av de som skulle ha utvisats var journalisten Wares Khan, som plockades av planet i sista sekund efter ingripande från FN:s människorättskommitté.

30 maj 2017. Ett plan med utvisade från Sverige landade i Kabul bara några timmar efter att en bilbomb detonerat i centrala Kabul och dödat minst 90 personer. Tyskland valde att efter attentatet tillfälligt stoppa utvisningarna. En av de utvisade från Sverige släpptes inte in i Afghanistan. Han var en småbarnspappa som har fått avslag på sin asylansökan medan resten av hans familj har fått uppehållstillstånd. I verkställighetsrapporten från utvisningen skriver den medföljande bevakningspersonen från kriminalvården så här: ”Dessvärre godkände inte afghanska myndigheter klienten och hänvisade till att man splittrar familjer. Klienten har fru och barn kvar i Sverige.”

23 juli 2018. 21-åriga Elin Ersson förhindrade att en man deporterades med ett vanligt passagerarplan genom att vägra sätta sig ned när planet skulle lyfta. Hennes egen mobilfilmning av aktionen spreds i sociala medier och aktionen blev mycket omdiskuterad. Ersson åtalades och dömdes för brott mot luftfartslagen, men rättegången ogiltigförklarades eftersom en nämndeman ansågs jävig. Efter ny rättegång dömdes hon i november 2019 till 60 dagsböter och efter överklagande till hovrätten fastställdes domen i maj 2020.

26 september 2018 rapporterade Sveriges Radio Ekot att ett tiotal utvisningar till Afghanistan under de senaste tre månaderna fått stoppas i sista stund. De som skulle utvisas anklagade Kriminalvårdens personal för att ha misshandlat dem så svårt att de behövt söka vård. Personalen från Kriminalvården hävdade att männen hade skadat sig själva.

10 september 2019 genomfördes den ditintills största grupputvisningen till Kabul. Det chartrade planet förde 50 personer till Kabul, en insats som delvis var finansierad av EU:s gemensamma gräns- och kustbevakningsbyrå Frontex. Enligt polisen var alla som utvisades män och samtliga över 18 år. Tre personer var utvisade på grund av brott och resten utvisades efter avslag på ansökan om uppehållstillstånd hos Migrationsverket. Polisen meddelade i ett pressmeddelande att "allt polisens arbete utgår från ett humant, medmänskligt och rättssäkert bemötande. Personens grundläggande rättigheter ska tillgodoses och särskild hänsyn ska tas till exempelvis ålder eller fysiska och psykiska hälsotillstånd”. Ett personligt vittnesmål från en av de utvisade berättar om tvångsinjektioner, handfängsel och självskadeförsök.


13 december 2016. Under stora protester från flyktingorganisationer och frivilliga tvångsutvisades tretton personer med ett chartrat plan. Två av dem hade dömts till utvisning för brott och de övriga hade fått nej på sina asylansökningar. Både de utvisade och personalen vittnade om våldsamheter och kränkningar, och tre av de utvisade fängslades med så kallade body cuffs som låser fast händerna vid höfterna. En av de som skulle ha utvisats var journalisten Wares Khan, som plockades av planet i sista sekund efter ingripande från FN:s människorättskommitté.

30 maj 2017. Ett plan med utvisade från Sverige landade i Kabul bara några timmar efter att en bilbomb detonerat i centrala Kabul och dödat minst 90 personer. Tyskland valde att efter attentatet tillfälligt stoppa utvisningarna. En av de utvisade från Sverige släpptes inte in i Afghanistan. Han var en småbarnspappa som har fått avslag på sin asylansökan medan resten av hans familj har fått uppehållstillstånd. I verkställighetsrapporten från utvisningen skriver den medföljande bevakningspersonen från kriminalvården så här: ”Dessvärre godkände inte afghanska myndigheter klienten och hänvisade till att man splittrar familjer. Klienten har fru och barn kvar i Sverige.”

23 juli 2018. 21-åriga Elin Ersson förhindrade att en man deporterades med ett vanligt passagerarplan genom att vägra sätta sig ned när planet skulle lyfta. Hennes egen mobilfilmning av aktionen spreds i sociala medier och aktionen blev mycket omdiskuterad. Ersson åtalades och dömdes för brott mot luftfartslagen, men rättegången ogiltigförklarades eftersom en nämndeman ansågs jävig. Efter ny rättegång dömdes hon i november 2019 till 60 dagsböter och efter överklagande till hovrätten fastställdes domen i maj 2020.

26 september 2018 rapporterade Sveriges Radio Ekot att ett tiotal utvisningar till Afghanistan under de senaste tre månaderna fått stoppas i sista stund. De som skulle utvisas anklagade Kriminalvårdens personal för att ha misshandlat dem så svårt att de behövt söka vård. Personalen från Kriminalvården hävdade att männen hade skadat sig själva.

10 september 2019 genomfördes den ditintills största grupputvisningen till Kabul. Det chartrade planet förde 50 personer till Kabul, en insats som delvis var finansierad av EU:s gemensamma gräns- och kustbevakningsbyrå Frontex. Enligt polisen var alla som utvisades män och samtliga över 18 år. Tre personer var utvisade på grund av brott och resten utvisades efter avslag på ansökan om uppehållstillstånd hos Migrationsverket. Polisen meddelade i ett pressmeddelande att "allt polisens arbete utgår från ett humant, medmänskligt och rättssäkert bemötande. Personens grundläggande rättigheter ska tillgodoses och särskild hänsyn ska tas till exempelvis ålder eller fysiska och psykiska hälsotillstånd”. Ett personligt vittnesmål från en av de utvisade berättar om tvångsinjektioner, handfängsel och självskadeförsök.

16 december 2019 stoppades den planerade utvisningen av den funktionshindrade Ali Safdari genom ett ingripande av den FN-kommitté som bevakar efterlevnaden av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. FN-kommittén krävde också att Migrationsverket skulle låta Safdari genomgå nödvändiga medicinska undersökningar för att klargöra arten av hans funktionsnedsättning. Safdari släpptes samma dag ur Migrationsverkets förvar, där han hållits i fyra månader. Vid minst tre tidigare tillfällen hade försök att utvisa honom avbrutits med hänvisning till hans hälsotillstånd.

I januari 2020 fick Sverige kritik av FN:s kommitté för mänskliga rättigheter, som konstaterade att utvisningen av en ateist till Afghanistan skulle innebära konventionsbrott.