Malmö FF

År 2011 slog Malmö ut det skotska laget Rangers i Champions League-kvalet, med resultaten 0–1 borta och 1–1 hemma. De åkte sedan ut i playoff med sammanlagda resultatet 3–4 mot Dinamo Zagreb, efter ha förlorat med 1–4 på bortaplan och vunnit med 2–0 på hemmaplan. Säsongen 2012 slutade Malmö FF på en tredjeplats i Allsvenskan efter att ha varit inblandade i en rafflande guldstrid som till slut vanns av IF Elfsborg. Säsongen har dock i efterhand främst blivit känd på grund av de ekonomiska problem som förföljde klubben, samt att man återtog förstaplats i maratontabellen från IFK Göteborg.

År 2013 säkrade Malmö FF sitt 17:e SM-guld och 20:e serieseger när de besegrade IF Elfsborg borta i näst sista omgången. Stor guldhjälte var Guillermo Molins som återvände till klubben under sommaren. Han gjorde 8 mål på 11 matcher och båda målen mot IF Elfsborg i näst sista omgången.

Inför säsongen 2014 presenterades Daniel Andersson som ny sportchef för Malmö FF, och Markus Rosenberg återvände till klubben från West Bromwich Albion. MFF ledde serien från omgång 1 ända till sista omgången och säkrade därmed sitt 18:e SM-guld. I kvalspelet till Champions League vann MFF den andra ronden mot lettiska FK Ventspils med totalt 1–0 (0–0 hemma), och den tredje rundan mot tjeckiska Sparta Prag på bortamål (2–4, 2–0). I den fjärde och sista rundan (playoff) mot österrikiska Red Bull Salzburg vann MFF med 4–3 (1–2 borta och 3–0 hemma), och tog sig därmed till gruppspel. I gruppspelet vann klubben matchen hemma mot grekiska Olympiakos med 2–0 efter två mål av Markus Rosenberg, men förlorade övriga fem matcher och slutade sist i gruppen.

Inför och under säsongen 2015 såldes bland andra Isaac Kiese Thelin, Emil Forsberg, Magnus Eriksson, Markus Halsti, Erik Johansson, Filip Helander, Ricardinho och Robin Olsen. Dessa ersattes av norrmännen Jo Inge Berget, Magnus Wolff Eikrem och Andreas Vindheim, serberna Nikola Djurdjic och Vladimir Rodić, sydamerikanerna Yoshimar Yotun och Felipe Carvalho, landslagsmeriterade backen Rasmus Bengtsson samt U21-landslagsmannen Oscar Lewicki, den isländske landslagsbacken Kári Árnason och den rutinerade målvakten Johan Wiland. Trots denna spelaromsättning lyckades Malmö FF för andra året i rad vinna samtliga 3 omgångar i Champions League-kvalet och ännu en gång kvalificera sig för gruppspel. I kvalspelet besegrades Zalgiris Vilnius, Red Bull Salzburg och Celtic. I gruppspelet blev det ännu en gång 3 poäng och en sistaplats i gruppen efter hemmaseger och bortaförlust mot Sjachtar Donetsk samt dubbla förluster mot Real Madrid och Paris Saint-Germain. I Allsvenskan slutade Mff femma efter att ha förlorat hemma i sista omgången mot IFK Norrköping, som tog SM-guld. I samband med säsongsavslutningen lämnade också tränaren Åge Hareide Malmö FF efter två mycket framgångsrika säsonger och ersattes av Allan Kuhn.

Inför säsongen 2016 fanns isländske anfallaren Vidar Örn Kjartansson och den danske mittfältaren Anders Christiansen med bland nyförvärven. Senare anslöt också den rutinerade backen Behrang Safari. Årets enda chans att få kvala in till Europaspel för Malmö FF:s del gick via Svenska cupen 2015/16, där man gick till sin första final sedan 1996. Mot BK Häcken hemma på Swedbank Stadion förlorade laget till slut efter straffavgörande (2–2 efter ordinarie tid och förlängning), och därmed inget Europacupspel för Malmö. I Allsvenskan 2016 fick bortamötet mot IFK Göteborg avbrytas under kaosartade former, sedan en IFK Göteborgssupporter kastat in en banger (kraftig smällare) på MFF-spelaren Tobias Sana, tidigare i IFK Göteborg. Även en av linjedomarna som stod alldeles i närheten drabbades. Därtill sprang en person in på planen, som senare visade sig vara ishockeyspelaren Mats Rosseli Olsen (Frölunda HC).


Malmö FF

Malmö Fotbollförening, ofta förkortat Malmö FF eller MFF (även kallat Di Blåe), är en svensk fotbollsklubb från Malmö. De tävlar i Allsvenskan, den högsta divisionen i svensk fotboll, och spelar sina hemmamatcher på Eleda Stadion. Klubben har vunnit allsvenskan 25 gånger, blivit svenska mästare 22 gånger, senast 2021, och leder den allsvenska maratontabellen. De har även vunnit Svenska cupen 15 gånger.

Malmö FF grundades den 24 februari 1910 och gjorde sin första säsong i allsvenskan 1931/1932. De vann allsvenskan första gången 1944. Från och med mitten av 1940-talet och början av 1950-talet genomgick föreningen sin första storhetstid genom tre raka allsvenska guld (1949, 1950 och 1951). MFF har vunnit fler SM-titlar än någon annan klubb.

Under 1970-talet vann klubben fem svenska mästerskap och fyra Svenska cupen-titlar. I Europacupen 1979 gick MFF till final och mötte där den engelska klubben Nottingham Forest, en match som slutade i förlust med 0–1, för denna prestation tilldelades föreningen Bragdguldet 1979. Malmö FF är den enda nordiska klubb som har varit representant vid Intercontinental Cupen (efterföljande av FIFA Club World Cup) där de tävlade om titeln 1979.

Sedan 2010-talet har klubben inlett vad som kan kallas sin tredje storhetstid då klubben tagit sju SM-guld (2010, 2013, 2014, 2016, 2017, 2020 och 2021); kvalat in till gruppspelet i Champions League säsongerna 2014/2015, 2015/2016 och 2021/2022; samt gått till slutspel i Europa League säsongerna 2018/2019 och 2019/2020.

Malmö FF:s främsta rivaler är Helsingborgs IF och IFK Göteborg. Från och med början av 1910-talet fram tills 1960-talet, i cirka femtio år, hade klubben en rivalitet med IFK Malmö. Den officiella supporterföreningen är MFF Support  Klubben är medlem i Skånes Fotbollförbund.

År 2011 slog Malmö ut det skotska laget Rangers i Champions League-kvalet, med resultaten 0–1 borta och 1–1 hemma. De åkte sedan ut i playoff med sammanlagda resultatet 3–4 mot Dinamo Zagreb, efter ha förlorat med 1–4 på bortaplan och vunnit med 2–0 på hemmaplan. Säsongen 2012 slutade Malmö FF på en tredjeplats i Allsvenskan efter att ha varit inblandade i en rafflande guldstrid som till slut vanns av IF Elfsborg. Säsongen har dock i efterhand främst blivit känd på grund av de ekonomiska problem som förföljde klubben, samt att man återtog förstaplats i maratontabellen från IFK Göteborg.

År 2013 säkrade Malmö FF sitt 17:e SM-guld och 20:e serieseger när de besegrade IF Elfsborg borta i näst sista omgången. Stor guldhjälte var Guillermo Molins som återvände till klubben under sommaren. Han gjorde 8 mål på 11 matcher och båda målen mot IF Elfsborg i näst sista omgången.

Inför säsongen 2014 presenterades Daniel Andersson som ny sportchef för Malmö FF, och Markus Rosenberg återvände till klubben från West Bromwich Albion. MFF ledde serien från omgång 1 ända till sista omgången och säkrade därmed sitt 18:e SM-guld. I kvalspelet till Champions League vann MFF den andra ronden mot lettiska FK Ventspils med totalt 1–0 (0–0 hemma), och den tredje rundan mot tjeckiska Sparta Prag på bortamål (2–4, 2–0). I den fjärde och sista rundan (playoff) mot österrikiska Red Bull Salzburg vann MFF med 4–3 (1–2 borta och 3–0 hemma), och tog sig därmed till gruppspel. I gruppspelet vann klubben matchen hemma mot grekiska Olympiakos med 2–0 efter två mål av Markus Rosenberg, men förlorade övriga fem matcher och slutade sist i gruppen.

Inför och under säsongen 2015 såldes bland andra Isaac Kiese Thelin, Emil Forsberg, Magnus Eriksson, Markus Halsti, Erik Johansson, Filip Helander, Ricardinho och Robin Olsen. Dessa ersattes av norrmännen Jo Inge Berget, Magnus Wolff Eikrem och Andreas Vindheim, serberna Nikola Djurdjic och Vladimir Rodić, sydamerikanerna Yoshimar Yotun och Felipe Carvalho, landslagsmeriterade backen Rasmus Bengtsson samt U21-landslagsmannen Oscar Lewicki, den isländske landslagsbacken Kári Árnason och den rutinerade målvakten Johan Wiland. Trots denna spelaromsättning lyckades Malmö FF för andra året i rad vinna samtliga 3 omgångar i Champions League-kvalet och ännu en gång kvalificera sig för gruppspel. I kvalspelet besegrades Zalgiris Vilnius, Red Bull Salzburg och Celtic. I gruppspelet blev det ännu en gång 3 poäng och en sistaplats i gruppen efter hemmaseger och bortaförlust mot Sjachtar Donetsk samt dubbla förluster mot Real Madrid och Paris Saint-Germain. I Allsvenskan slutade Mff femma efter att ha förlorat hemma i sista omgången mot IFK Norrköping, som tog SM-guld. I samband med säsongsavslutningen lämnade också tränaren Åge Hareide Malmö FF efter två mycket framgångsrika säsonger och ersattes av Allan Kuhn.

Inför säsongen 2016 fanns isländske anfallaren Vidar Örn Kjartansson och den danske mittfältaren Anders Christiansen med bland nyförvärven. Senare anslöt också den rutinerade backen Behrang Safari. Årets enda chans att få kvala in till Europaspel för Malmö FF:s del gick via Svenska cupen 2015/16, där man gick till sin första final sedan 1996. Mot BK Häcken hemma på Swedbank Stadion förlorade laget till slut efter straffavgörande (2–2 efter ordinarie tid och förlängning), och därmed inget Europacupspel för Malmö. I Allsvenskan 2016 fick bortamötet mot IFK Göteborg avbrytas under kaosartade former, sedan en IFK Göteborgssupporter kastat in en banger (kraftig smällare) på MFF-spelaren Tobias Sana, tidigare i IFK Göteborg. Även en av linjedomarna som stod alldeles i närheten drabbades. Därtill sprang en person in på planen, som senare visade sig vara ishockeyspelaren Mats Rosseli Olsen (Frölunda HC). Matchen kom aldrig att återupptas, utan Malmö FF tilldömdes i efterhand segern med 3–0. Malmö kom att säkra sin 19:e SM-titel den 26 oktober 2016, då man bortabesegrade Falkenbergs FF med 3–0, och därmed gick Malmö FF definitivt förbi IFK Göteborg i kampen om Sveriges "Mesta Mästare". I november meddelades det att Malmö FF sade upp Allan Kuhns anställning som tränare i Malmö FF, vilken ersattes av Magnus Pehrsson.

Med Dynamo Kiev (Ukraina), FC Köpenhamn (Danmark) och Lugano (Schweiz) som konkurrenter vann Malmö slutligen gruppen. I den sista allsvenska omgången var MFF i guldläge en bit in i andra halvlek genom att besegra Örebro SK borta (5–0) – men Djurgårdens IF lyckades dock ta den bortapoäng mot IFK Norrköping som krävdes och vann SM-guld, en poäng före MFF.


Malmö FF

År 2011 slog Malmö ut det skotska laget Rangers i Champions League-kvalet, med resultaten 0–1 borta och 1–1 hemma. De åkte sedan ut i playoff med sammanlagda resultatet 3–4 mot Dinamo Zagreb, efter ha förlorat med 1–4 på bortaplan och vunnit med 2–0 på hemmaplan. Säsongen 2012 slutade Malmö FF på en tredjeplats i Allsvenskan efter att ha varit inblandade i en rafflande guldstrid som till slut vanns av IF Elfsborg. Säsongen har dock i efterhand främst blivit känd på grund av de ekonomiska problem som förföljde klubben, samt att man återtog förstaplats i maratontabellen från IFK Göteborg.

År 2013 säkrade Malmö FF sitt 17:e SM-guld och 20:e serieseger när de besegrade IF Elfsborg borta i näst sista omgången. Stor guldhjälte var Guillermo Molins som återvände till klubben under sommaren. Han gjorde 8 mål på 11 matcher och båda målen mot IF Elfsborg i näst sista omgången.

Inför säsongen 2014 presenterades Daniel Andersson som ny sportchef för Malmö FF, och Markus Rosenberg återvände till klubben från West Bromwich Albion. MFF ledde serien från omgång 1 ända till sista omgången och säkrade därmed sitt 18:e SM-guld. I kvalspelet till Champions League vann MFF den andra ronden mot lettiska FK Ventspils med totalt 1–0 (0–0 hemma), och den tredje rundan mot tjeckiska Sparta Prag på bortamål (2–4, 2–0). I den fjärde och sista rundan (playoff) mot österrikiska Red Bull Salzburg vann MFF med 4–3 (1–2 borta och 3–0 hemma), och tog sig därmed till gruppspel. I gruppspelet vann klubben matchen hemma mot grekiska Olympiakos med 2–0 efter två mål av Markus Rosenberg, men förlorade övriga fem matcher och slutade sist i gruppen.

Inför och under säsongen 2015 såldes bland andra Isaac Kiese Thelin, Emil Forsberg, Magnus Eriksson, Markus Halsti, Erik Johansson, Filip Helander, Ricardinho och Robin Olsen. Dessa ersattes av norrmännen Jo Inge Berget, Magnus Wolff Eikrem och Andreas Vindheim, serberna Nikola Djurdjic och Vladimir Rodić, sydamerikanerna Yoshimar Yotun och Felipe Carvalho, landslagsmeriterade backen Rasmus Bengtsson samt U21-landslagsmannen Oscar Lewicki, den isländske landslagsbacken Kári Árnason och den rutinerade målvakten Johan Wiland. Trots denna spelaromsättning lyckades Malmö FF för andra året i rad vinna samtliga 3 omgångar i Champions League-kvalet och ännu en gång kvalificera sig för gruppspel. I kvalspelet besegrades Zalgiris Vilnius, Red Bull Salzburg och Celtic. I gruppspelet blev det ännu en gång 3 poäng och en sistaplats i gruppen efter hemmaseger och bortaförlust mot Sjachtar Donetsk samt dubbla förluster mot Real Madrid och Paris Saint-Germain. I Allsvenskan slutade Mff femma efter att ha förlorat hemma i sista omgången mot IFK Norrköping, som tog SM-guld. I samband med säsongsavslutningen lämnade också tränaren Åge Hareide Malmö FF efter två mycket framgångsrika säsonger och ersattes av Allan Kuhn.

Inför säsongen 2016 fanns isländske anfallaren Vidar Örn Kjartansson och den danske mittfältaren Anders Christiansen med bland nyförvärven. Senare anslöt också den rutinerade backen Behrang Safari. Årets enda chans att få kvala in till Europaspel för Malmö FF:s del gick via Svenska cupen 2015/16, där man gick till sin första final sedan 1996. Mot BK Häcken hemma på Swedbank Stadion förlorade laget till slut efter straffavgörande (2–2 efter ordinarie tid och förlängning), och därmed inget Europacupspel för Malmö. I Allsvenskan 2016 fick bortamötet mot IFK Göteborg avbrytas under kaosartade former, sedan en IFK Göteborgssupporter kastat in en banger (kraftig smällare) på MFF-spelaren Tobias Sana, tidigare i IFK Göteborg. Även en av linjedomarna som stod alldeles i närheten drabbades. Därtill sprang en person in på planen, som senare visade sig vara ishockeyspelaren Mats Rosseli Olsen (Frölunda HC). Matchen kom aldrig att återupptas, utan Malmö FF tilldömdes i efterhand segern med 3–0. Malmö kom att säkra sin 19:e SM-titel den 26 oktober 2016, då man bortabesegrade Falkenbergs FF med 3–0, och därmed gick Malmö FF definitivt förbi IFK Göteborg i kampen om Sveriges "Mesta Mästare". I november meddelades det att Malmö FF sade upp Allan Kuhns anställning som tränare i Malmö FF, vilken ersattes av Magnus Pehrsson.

Inför säsongen 2017 lämnade bland andra Enoch Kofi Adu och Kari Arnason, och in kom Lasse Nielsen närmast från belgiska Gent.


Malmö FF

År 2011 slog Malmö ut det skotska laget Rangers i Champions League-kvalet, med resultaten 0–1 borta och 1–1 hemma. De åkte sedan ut i playoff med sammanlagda resultatet 3–4 mot Dinamo Zagreb, efter ha förlorat med 1–4 på bortaplan och vunnit med 2–0 på hemmaplan. Säsongen 2012 slutade Malmö FF på en tredjeplats i Allsvenskan efter att ha varit inblandade i en rafflande guldstrid som till slut vanns av IF Elfsborg. Säsongen har dock i efterhand främst blivit känd på grund av de ekonomiska problem som förföljde klubben, samt att man återtog förstaplats i maratontabellen från IFK Göteborg.

År 2013 säkrade Malmö FF sitt 17:e SM-guld och 20:e serieseger när de besegrade IF Elfsborg borta i näst sista omgången. Stor guldhjälte var Guillermo Molins som återvände till klubben under sommaren. Han gjorde 8 mål på 11 matcher och båda målen mot IF Elfsborg i näst sista omgången.

Inför säsongen 2014 presenterades Daniel Andersson som ny sportchef för Malmö FF, och Markus Rosenberg återvände till klubben från West Bromwich Albion. MFF ledde serien från omgång 1 ända till sista omgången och säkrade därmed sitt 18:e SM-guld. I kvalspelet till Champions League vann MFF den andra ronden mot lettiska FK Ventspils med totalt 1–0 (0–0 hemma), och den tredje rundan mot tjeckiska Sparta Prag på bortamål (2–4, 2–0). I den fjärde och sista rundan (playoff) mot österrikiska Red Bull Salzburg vann MFF med 4–3 (1–2 borta och 3–0 hemma), och tog sig därmed till gruppspel. I gruppspelet vann klubben matchen hemma mot grekiska Olympiakos med 2–0 efter två mål av Markus Rosenberg, men förlorade övriga fem matcher och slutade sist i gruppen.

Inför och under säsongen 2015 såldes bland andra Isaac Kiese Thelin, Emil Forsberg, Magnus Eriksson, Markus Halsti, Erik Johansson, Filip Helander, Ricardinho och Robin Olsen. Dessa ersattes av norrmännen Jo Inge Berget, Magnus Wolff Eikrem och Andreas Vindheim, serberna Nikola Djurdjic och Vladimir Rodić, sydamerikanerna Yoshimar Yotun och Felipe Carvalho, landslagsmeriterade backen Rasmus Bengtsson samt U21-landslagsmannen Oscar Lewicki, den isländske landslagsbacken Kári Árnason och den rutinerade målvakten Johan Wiland. Trots denna spelaromsättning lyckades Malmö FF för andra året i rad vinna samtliga 3 omgångar i Champions League-kvalet och ännu en gång kvalificera sig för gruppspel. I kvalspelet besegrades Zalgiris Vilnius, Red Bull Salzburg och Celtic. I gruppspelet blev det ännu en gång 3 poäng och en sistaplats i gruppen efter hemmaseger och bortaförlust mot Sjachtar Donetsk samt dubbla förluster mot Real Madrid och Paris Saint-Germain. I Allsvenskan slutade Mff femma efter att ha förlorat hemma i sista omgången mot IFK Norrköping, som tog SM-guld. I samband med säsongsavslutningen lämnade också tränaren Åge Hareide Malmö FF efter två mycket framgångsrika säsonger och ersattes av Allan Kuhn.

Inför säsongen 2016 fanns isländske anfallaren Vidar Örn Kjartansson och den danske mittfältaren Anders Christiansen med bland nyförvärven. Senare anslöt också den rutinerade backen Behrang Safari. Årets enda chans att få kvala in till Europaspel för Malmö FF:s del gick via Svenska cupen 2015/16, där man gick till sin första final sedan 1996. Mot BK Häcken hemma på Swedbank Stadion förlorade laget till slut efter straffavgörande (2–2 efter ordinarie tid och förlängning), och därmed inget Europacupspel för Malmö. I Allsvenskan 2016 fick bortamötet mot IFK Göteborg avbrytas under kaosartade former, sedan en IFK Göteborgssupporter kastat in en banger (kraftig smällare) på MFF-spelaren Tobias Sana, tidigare i IFK Göteborg. Även en av linjedomarna som stod alldeles i närheten drabbades. Därtill sprang en person in på planen, som senare visade sig vara ishockeyspelaren Mats Rosseli Olsen (Frölunda HC). Matchen kom aldrig att återupptas, utan Malmö FF tilldömdes i efterhand segern med 3–0. Malmö kom att säkra sin 19:e SM-titel den 26 oktober 2016, då man bortabesegrade Falkenbergs FF med 3–0, och därmed gick Malmö FF definitivt förbi IFK Göteborg i kampen om Sveriges "Mesta Mästare". I november meddelades det att Malmö FF sade upp Allan Kuhns anställning som tränare i Malmö FF, vilken ersattes av Magnus Pehrsson.

Inför säsongen 2017 lämnade bland andra Enoch Kofi Adu och Kari Arnason, och in kom Lasse Nielsen närmast från belgiska Gent. I juli påbörjade MFF kvalspelet till Champions League, där man i den andra kvalomgången mot Makedonska Vardar till slut förlorade med totalt 2–4 (1–1 hemma och 1–3 borta). I Allsvenskan 2017 hade laget haft både upp- och nedgång under säsongen, innan den 20:e SM-titeln var säkrad den 16 oktober 2017 genom att bortabesegra IFK Norrköping med 3–1.


Malmö FF

miniatyr|Fans på en hemmamatch.

Malmö FF är välkända för sin stora publik. Klubben har flera supporterklubbar, varav den största är den officiella supporterklubben MFF Support, grundad 1992. MFF Support beskriver sig själv som "en ideell och opolitisk förening som arbetar mot våld och rasism". I september 2011 blev Magnus Ericsson vald till ordförande för MFF Support.

Det finns även flera mindre fristående supportergrupper. Den mest framträdande av dessa är Supras Malmö, som grundades 2003 av en samling mindre ultrasgrupper och hängivna fans. Namnet "Supras" kommer från orden supporter och ultras, där det senare indikerar att gruppen är inspirerad av en fankultur med rötter i länder kring Medelhavet. Supras Malmö är den synligaste gruppen på Swedbanks Stadions läktare med sina banderoller och flaggor. En annan grupp med liknande mål är Rex Scania. MFF Tifosi 96 (MT96) är ett nätverk av supportrar som skapar tifos för speciella tillfällen och viktiga matcher.
Malmösystrar är Europas största kvinnliga supportergrupp med över 200 medlemmar.

På grund av geografisk närhet finns en viss rivalitet med Trelleborgs FF och Landskrona BoIS, som båda är belägna i Skåne.Törner, 2005, ss. 52–54. Klubbens främsta rivaler är Helsingborgs IF, IFK Göteborg och IFK Malmö. Rivaliteten mellan Helsingborgs IF och Malmö FF har funnits sedan Malmö FF gick upp till Allsvenskan på 1930-talet, och är främst av geografiska skäl då båda lagen är från Skåne. Rivaliteten mellan IFK Göteborg och Malmö FF relaterar i högre grad till slag om titlar de två lagen emellan, då de är de två mest framgångsrika klubbarna i svensk fotbollshistoria och de enda två som har spelat europeiska cupfinaler: IFK Göteborg i Uefacupen 1982 och 1987 samt Malmö FF i Europacupen 1979.Törner, 2005, ss. 52–54.

Rivaliteten mellan IFK Malmö och Malmö FF är både geografisk och historisk. Klubbarna kommer från samma stad och spelade på samma stadion i början av 1900-talet. Troligtvis bidrogs det till stora spänningar när styrelseledamöter i IFK Malmö 1933 avslöjade Malmö FF:s brott mot amatörfotbollsreglerna till Svenska Fotbollförbundet. IFK Malmö har inte spelat i Allsvenskan sedan 1962, vilket gör matcher mellan de två klubbarna sällsynta.Törner, 2005, ss. 58–59

Malmösystrar, en supporterförening för kvinnliga Malmö FF-supportrar, grundades av tio personer under våren 2016. Fyra av grundarna hade bland annat varit med och lämnat in en motion om att återinföra dam- och flickfotboll i MFF.
- Under första året frågade vi oss själva om vi kunde bli 100 medlemmar i Malmösystrar. Då var vi 60 stycken, år 2017. Vi tänkte ”Nä, men 100 är väl lite högt? Det är väl en extrem målsättning?”, säger Agnes Gertten.
Ett par år senare har de passerat 200 medlemmar. Åldern på medlemmarna varierar mellan noll och 80 år, och antalet ökar stadigt. Det gör Malmösystrar till Europas största supporterförening för kvinnliga fotbollssupportrar, trots att de inte försökte att ta för mycket plats.
- Vad vi har hört så finns det två grupper i Asien som är större än oss. Bland annat någon grupp i Singapore, men de är typ 9000.
Gertten har varit en MFF-supporter under många år, precis som Frida Darfeldt och Kristin Svensson som också är medlemmar i Malmösystrar och med under intervjun. Svensson säger att de inte har stött på hårdare motstånd från de som frågar varför bara kvinnor får vara medlemmar.
- Det har varit några få som har kontaktat oss, men jag skulle säga tvärtom. Det är många som är pappor till barn som säger ”Hur kan jag göra så att min dotter blir medlem?”, och det är många som har velat stötta oss på olika sätt. ”Hur kan jag som kille stötta?”.
Gertten säger att några av grundarna redan var engagerade inom supporterkulturen, och att det tidigt skapade acceptans.
- Jag tror att vi som startade föreningen var en ganska bra mix av folk.
- Det gjorde att vi lättare kunde ”smyga in” och bli mer accepterade. Vi kunde snacka med folk, vi dök inte upp från ingenstans som helt okända.
Enligt Aage Radmann, forskare i supporterkultur, är det cirka 15 procent kvinnor på de allsvenska läktarna, men siffran är några procentenheter högre i Malmö. Malmösystrar är heller inte bara en samlingsplats för kvinnliga MFF-supportrar, utan de har deltagit i att arrangera och anordna flera aktiviteter, som bussresor till matcher, stadskamp, förfest på Supportertorget, och SFSU:s kommande sommarträff i juni. De har medlemsmöten där de flesta stora beslut blir tagna, och använder utskott som bland annat jobbar med merchandise och resor. De är också en del av MFF-familjen.
- Och vi står inte för så många saker. Vi blandar oss inte i så mycket vad våra medlemmar tycker, såvida du inte uttrycker dig rasistiskt eller liknande i Malmösystrars namn, då kommer du att få problem. Vi har sagt att vi ställer oss med SFSU i pyroteknikfrågan. Det är den typen av ställningar vi tar, säger Gertten.
De tillåter alla MFF-supportrar som identifierar sig som kvinna att bli medlem. De har vuxit så pass mycket att många medlemmar har samlats på ståplats vid Gate 4 sedan 1,5 år tillbaka.
- Alla medlemmar behöver heller inte vara aktiva, men man ska veta att det finns en plats dit man kan gå, säger Svensson.
- Vi känner att man ska kunna vara med där man vill vara med och i den mån man vill bidra. Det kan vara en enskild dag, eller på längre sikt.
- Vill man bli aktiv så är det välkommet. Jag hoppas också att vi ska få någon form av ungdomsutskott, någon tjejgrupp med yngre. Det är det svåra, att de ska hitta varandra. Jag tror de finns där. Det är väl en framtida målsättning vi har.
Flera medlemmar ur Malmösystrar var på plats på Supportertorget efter hemmamatchen mot AIK förra året, där polisen skapade en kaosartad situation och slog med batong mot lugna supportrar på väg bort från platsen. Dessutom var det en polis som tog ett strypliknande grepp mot MFF:s SLO och en annan polis spottade i riktning mot SLO:n.
Flera ur Malmösystrar påverkades av händelsen, och det arrangerades möten för att prata om det.
- Man hade önskan inför den här säsongen att man skulle lägga det bakom sig, och sedan blir det exakt tvärtom, säger Svensson.
- Det är ingen rolig sits vi sitter i, både integritetsmässigt att det blir en påminnelse om förra året, men också hela känslan av ”Vart är vi på väg?”. Supporterkulturen, vad är det man vill göra med den?
De senaste veckorna har det varit ett stort diskussionsämne kring polisens allt hårdare strategier mot fotbollssupportrar. Frida Darfeldt säger att aktionen som MFF-familjen genomförde, med att vänta tio minuter in i matchen innan de gick in på läktaren mot IF Elfsborg, kändes som en liten vinst.
- Jag har aldrig känt obehag kring polisen, men nu gör man ju det. Efter Hammarbymatchen var det otroligt mycket poliser, att de var farligare (än fansen). De är rätt obehaglig att få den känslan, men ta sedan matchen med aktionen. Känslan när man strömmade ut på ståplats... Det var gåshudsvibbar.
Malmösystrar arrangerar ingen särskild resa för derbyt mot Helsingborgs IF, och Kristin Svensson säger att hon inte lär åka dit.
- Jag är inte rädd för Helsingborgssupportrar. Jag är rädd för vad som skulle kunna hända där.
- Jag går inte igång på det nu.
Agnes Gertten känner tvärtom.
- Jag har haft en svacka i det generella engagemanget, men nu känns det ännu viktigare att gå på fotboll, nu känns det ännu viktigare att visa att supporterkulturen är så pass stark och så pass enad att vi inte ger oss. Det går inte att tysta oss. Det är det som syns så tydligt, som att kommunikationen mellan klubbarna är starkare än vanligt.
- Rent generellt känner jag mig djupt oroad över utvecklingen. Jag har också varit med på SFSU:s senaste fem årsmöten där det här har diskuterats som en farhåga. Nu börjar vi närma oss den värsta mardrömmen som vi har haft. På riktigt känner jag att vi närmar oss en punkt där inte ens dialog kommer vara möjligt. Att vi kommer vara förbi det.
- Polisen gör exakt det som de säger att de ska göra. De har sagt i flera år att de ska göra såhär, och nu så sätter man igång med de faktiska repressalierna. Nu är det ”action” och man implementerar alla strategier man har.
Helsingborgs IF möter i dag Malmö FF i Skånederbyt. Matchen börjar 17.30 och sänds på Sportkanalan och på cmore.se.


Malmö FF

miniatyr|Fans på en hemmamatch.

Malmö FF är välkända för sin stora publik. Klubben har flera supporterklubbar, varav den största är den officiella supporterklubben MFF Support, grundad 1992.


Malmö FF

miniatyr|Fans på en hemmamatch.

Malmö FF är välkända för sin stora publik. Klubben har flera supporterklubbar, varav den största är den officiella supporterklubben MFF Support, grundad 1992. MFF Support beskriver sig själv som "en ideell och opolitisk förening som arbetar mot våld och rasism". I september 2011 blev Magnus Ericsson vald till ordförande för MFF Support.


Malmö FF

Damlaget grundades den 7 september 1970, damerna vann fem mästerskapstitlar och två cuptitlar som Malmö FF innan damsektionen bröt sig ur föreningen 2007 och bildade LdB FC Malmö, som till säsongen 2014 blev FC Rosengårds damlag.

Laget debuterade i Division 4 år 2020 och gick under säsongen obesegrade i serien med en målskillnad på 139–0. 2021 vann damlaget division 3 Sydvästra Skåne efter 18 raka vinster.


Malmö FF


Malmö FF

Damlaget grundades den 7 september 1970, damerna vann fem mästerskapstitlar och två cuptitlar som Malmö FF innan damsektionen bröt sig ur föreningen 2007 och bildade LdB FC Malmö, som till säsongen 2014 blev FC Rosengårds damlag.

Den 26 november 2019 grundades ett damlag på nytt efter att Malmö FF haft ett extra insatt årsmöte, där medlemmarna röstade ja till att föreningen ska ha ett damlag igen, efter 12 års avsaknad.


Renskötsel

miniatyr|320px|Renskötsel i Sverige.
Renskötsel är att äga och kontrollera tama eller halvvilda renar och att använda dem för sin försörjning, exempelvis genom att tillvarata mjölk, kött och skinn eller genom att använda renarna som drag- eller lastdjur eller som lockdjur vid vildrensjakt. Renskötsel utövas oftast som en areell näring över stora områden men kan också bedrivas inom inhägnader.

Renskötsel har bedrivits i hundratals, kanske tusentals år inom Eurasien och har i sen tid införts även till Nordamerika och Grönland.

Renskötsellagen 2 §. Läst 11 december 2012.
Renskötsellagen 3 §. Läst 11 december 2012.
Renskötsellagen 4 §. Läst 11 december 2012.
Renskötsellagen 6 §. Läst 10 mars 2013.
Renskötsellagen 7 §. Läst 10 mars 2013

14.9.1990/848
Dokumentversioner
Renskötsellag
Se anmärkningen för upphovsrätt i användningsvillkoren.
I enlighet med riksdagens beslut stadgas:
1 kap
Allmänna stadganden
1 § (22.12.2009/1466)
Lagens tillämpningsområde
Denna lag tillämpas på bedrivande av renskötsel inom renskötselområdet. Lagens 31–38 § tillämpas dessutom på det område utanför renskötselområdet som avses i 35 § 1 mom.
Utöver denna lag gäller vad som särskilt avtalats mellan Finland och främmande makter i angelägenheter som har samband med renskötseln.
3 mom. har upphävts genom L 18.11.2016/979. (18.11.2016/979)
2 §
Renskötselområdet
Renskötselområdet omfattar landskapet Lappland, med undantag av Kemi, Keminmaa och Torneå, samt av landskapen Norra Österbotten och Kajanaland omfattar renskötselområdet Kuusamo, Taivalkoski, Pudasjärvi, Suomussalmi och Hyrynsalmi, av Uleåborg det område som utgörs av före detta Yli-Ii kommun och det område av före detta Ylikiiminki kommun som ligger norr om Kiminge älv, av Ii det område som utgörs av före detta Kuivaniemi kommun och av Puolanka och Utajärvi de områden som ligger norr om Kiminge älv och den regionala vägen 891 (Hyrynsalmi–Puolanka), sådana dessa områden var den 31 december 2014. (30.12.2014/1428)
De staten tillhöriga marker som ligger norr om gränsen på den karta som utgör bilaga till denna lag bildar ett område som är särskilt avsett för renskötsel. Mark inom detta område får inte användas så att det medför betydande olägenhet för renskötseln. Överlåtelse och utarrendering av mark inom området får ske endast på det villkor att markägaren eller arrendatorn inte har rätt till ersättning för de skador som renarna orsakar.
3 §
Rätt att bedriva renskötsel
Renskötsel får, med de inskränkningar som stadgas i denna lag, inom renskötselområdet bedrivas oberoende av ägande- eller besittningsrätten till marken.
3 a § (30.12.1996/1353)
Betesgång för renar på ett skyddsskogsområde
Betesgången för renar på det skyddsskogsområde som avses i 12 § skogslagen (1093/1996) skall ske med iakttagande av särskild försiktighet och så att den inte orsakar en förskjutning av skogsgränsen. Det i skogsbruksärenden behöriga ministeriet kan för att förhindra att skogsgränsen förskjuts meddela nödvändiga bestämmelser om begränsning av betesgång för renar på ett skyddsskogsområde.
4 §
Renägare
Renar får ägas endast av sådana medborgare i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som har varaktig hemort inom renskötselområdet. Dessutom får Renbeteslagsföreningen äga renar i försöks- och forskningssyfte. (28.6.1993/614)
När någon som är bosatt utanför renskötselområdet blir ägare till renar skall 9 § 2 och 3 mom. iakttas. Då någon som är bosatt utanför renskötselområdet äger renar, har han rätt att äga renarna och få dem skötta under den tid som stadgas i 9 § 2 och 3 mom.
Utan hinder av denna paragraf får även en medborgare i en stat som tillhör Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som inte bor inom renskötselområdet äga körrenar. (28.6.1993/614)
5 §
Definitioner
I denna lag avses med
1) slaktrenar slaktade renar,
2) livrenar andra renar än slaktrenar och
3) inräknade renar äldre än ett år gamla slakt- och livrenar som en renägare har enligt den senast fastställda renlängden.
2 kap
Renbeteslag och Renbeteslagsföreningen
6 §
Renbeteslag
De renägare som bor inom renskötselområdet och vilkas renar enligt 9 § 1 och 2 mom. sköts inom ett renbeteslags område (delägare) bildar ett renbeteslag. Renbeteslagsföreningen, renbeteslaget och den som avses i 9 § 3 mom. är inte delägare i ett renbeteslag. En renägare kan vara delägare endast i ett renbeteslag.
Ett renbeteslag kan kära och svara i mål som gäller renskötsel inom dess verksamhetsområde och i sitt namn förvärva rättigheter samt ingå förbindelser för fullgörande av sina uppgifter enligt denna lag. En delägare i ett renbeteslag är inte personligen ansvarig för renbeteslagets förpliktelser.
Gränserna för renbeteslagens verksamhetsområden fastställs av Regionförvaltningsverket i Lappland. Skyddsgärdet mellan renbeteslag anses dock som renbeteslagens gräns. Ett renbeteslag har sin hemort i den kommun som dess område eller största delen därav hör till. (22.12.2009/1466)
7 §
Ett renbeteslags uppgifter
Ett renbeteslag skall se till att de renar som tillhör delägarna i renbeteslaget sköts inom renbeteslagets område och att de arbeten som hör till den renskötsel som bedrivs av delägarna blir utförda samt hindra att renar som tillhör delägarna orsakar skada och går in på ett annat renbeteslags område. Dessutom skall renbeteslaget utföra de andra uppgifter som det har enligt denna lag eller de stadganden och bestämmelser som utfärdas med stöd av lagen.
Renbeteslaget är skyldigt att sörja för att de uppgifter som nämns i 1 mom. utförs även i fråga om sådana renar som finns inom dess område, men tillhör delägare i andra renbeteslag. Dessa renbeteslag har dock rätt att, sedan överenskommelse ingåtts med renbeteslagets renvärd, hämta sina inräknade renar före utgången av renskötselåret. För kostnaderna för uppgifter som nämns i detta moment får ett renbeteslag ersättning enligt 29 § 1 mom.
Då ett renbeteslag har slutit ett avtal som avses i 9 § 3 mom., utför renbeteslaget de uppgifter som nämns i 1 mom. även i fråga om renar som avses i avtalet.
8 §
Bildande av ett renbeteslag
Ett renbeteslag bildas vid en stämma som hålls vid en av Regionförvaltningsverket i Lappland bestämd tid, sedan gränserna för renbeteslagets verksamhetsområde har fastställts. Rätt att delta i stämman har alla de renägare vilkas renar sköts inom renbeteslagets område. På stämman tillämpas i övrigt 13–15 §. Den sammankallas likväl av en person som utses av Regionförvaltningsverket i Lappland. (22.12.2009/1466)
Då ett renbeteslag bildas genom att två eller flera renbeteslag sammanslås, övergår de upphörande renbeteslagens egendom till det renbeteslag som bildas, i den mån den inte fördelas mellan delägarna i de renbeteslag som upphör. Om värdena av egendomsposter som övergår från upphörande renbeteslag är olika stora, beräknat enligt antalet inräknade renar från dessa renbeteslag, skall det renbeteslag, för vilket det sålunda beräknade värdet av dess egendom blir lägre än värdet av egendomen för det renbeteslag vars egendomsvärde är störst, till det renbeteslag som bildas betala ett belopp som motsvarar skillnaden mellan värdena av dessa egendomsposter, såvida inte något annat avtalas vid stämman.
Vad som stadgas i 2 mom. iakttas i tillämpliga delar även i fråga om ett sådant bildande av renbeteslag vid vilket en del av något annat renbeteslag införlivas med det renbeteslag som bildas.
9 §
En renägares rättigheter mot renbeteslaget
En renägare som bor inom renskötselområdet har rätt att få sina renar skötta inom ett sådant renbeteslags område som helt eller delvis ligger inom hans hemkommun. En renägares renar skall skötas inom samma renbeteslags område, om inte något annat följer av 2 mom.
Om en renägare flyttar till en annan kommun och inte kan föra sina renar för att skötas inom ett annat renbeteslags område, har han rätt att få dem skötta inom det tidigare renbeteslagets område under tre år räknat från flyttningen.
Utan hinder av denna paragraf får ett renbeteslag enligt ett avtal, som ingås för viss tid, för skötsel även omhänderta renar som tillhör en renägare som avses i 4 § 3 mom. samt renar som tillhör någon renägare inom renskötselområdet som inte avses ovan i 1 mom.
10 §
Införande av renar till ett renbeteslags område
Då det finns särskilda skäl kan ett renbeteslags styrelse besluta att renar inte får föras in till renbeteslagets område.
För att andra renar än kör- eller slaktrenar skall kunna föras in för skötsel till ett sådant renbeteslags område vars styrelse inte har fattat ett beslut enligt 1 mom., krävs tillstånd av renbeteslagets styrelse.
11 §
Inskrivningsavgift
När renar förs in för skötsel till ett renbeteslags område, skall renägaren betala en inskrivningsavgift till renbeteslaget. Avgiften uträknas så att nettobeloppet av renbeteslagets egendom delas med antalet livrenar i renbeteslaget och det sålunda erhållna talet multipliceras med det antal livrenar som förs in. Renbeteslagets styrelse beslutar om inskrivningsavgiftens storlek och tiden för dess betalning.
Då införandet av renar beror på att renägaren har bytt boningsort, betalas en del av inskrivningsavgiften av det renbeteslag inom vars område renarna tidigare har skötts. Den här angivna avgiftsdelen som renbeteslaget skall betala är högst 50 procent av den avgift som avses i 1 mom. och högst lika stor som det betalande renbeteslagets inskrivningsavgift skulle vara, om den räknades ut enligt 1 mom.
12 §
En delägares skyldigheter gentemot renbeteslaget
Delägarna i ett renbeteslag skall delta i dess verksamhet genom att betala en årsavgift vars belopp står i proportion till det antal inräknade renar som de har. En delägare kan betala årsavgiften genom att antingen själv utföra eller låta utföra de renskötselarbeten som renbeteslagets styrelse har bestämt eller genom att betala den i pengar, enligt vad renbeteslaget beslutar vid sin stämma.
Om en delägare i renbeteslaget under två renskötselår i följd utan godtagbart skäl har låtit bli att delta i renskötselarbete, får renbeteslaget ålägga honom att betala årsavgiften förhöjd, dock högst till det dubbla beloppet.
Renbeteslagets stämma kan påföra delägarna avgifter för renskötselarbeten som renbeteslaget har utfört.
Renskötselåret börjar den 1 juni och slutar den 31 maj.
13 §
Uppgifterna för ett renbeteslags stämma
Ett renbeteslags stämma beslutar om renbeteslagets ärenden, om inte beslut i något ärende enligt denna lag skall fattas av styrelsen eller renvärden.
Vid stämman behandlas dessutom de ärenden som med stöd av 44 § 2 mom. har hänskjutits till den. Vid stämman behandlas dessutom de ärenden som styrelsen har rätt att avgöra och som styrelsen hänskjuter till den för behandling.
14 §
Sammankallande av ett renbeteslags stämma
Ett renbeteslags stämma sammankallas av renbeteslagets styrelse genom en annons som ska publiceras i en inom renbeteslagets område spridd dagstidning minst sju dagar före stämman. Dessutom ska styrelsen sammankalla stämman, då delägare i renbeteslaget som äger minst tio procent av de inräknade renar som tillhör renbeteslagets delägare yrkar på detta för avgörande av ett visst ärende. Om stämman inte har sammankallats inom en månad från det yrkandet bevisligen framställdes, får Regionförvaltningsverket i Lappland berättiga den som har framställt yrkandet att sammankalla stämman. (22.12.2009/1466)
Vid stämman behandlas endast de ärenden som har nämnts i kallelsen. Dock skall ett ärende som avses i 44 § 2 mom. behandlas vid stämman trots att det inte har nämnts i kallelsen, om renägaren fordrar det.
15 §
Röstning vid renbeteslagets stämma
Vid ett renbeteslags stämma har en delägare lika många röster som han har inräknande renar. Ingen får dock rösta med ett röstetal som utgör mer än fem procent av antalet inräknade renar som delägarna i renbeteslaget har. En delägare får använda sin rösträtt även genom ombud.
Som stämmans beslut anses den mening som har understötts av flertalet av de avgivna rösterna. Faller rösterna lika avgör ordförandens röst, vid val likväl lotten.
16 §
Närmare stadganden om renbeteslagets stämma
Närmare stadganden om anordnande av ett renbeteslags stämma och om behandlingen av ärenden vid denna utfärdas genom förordning.
17 §
Renbeteslagets styrelse
Till ett renbeteslags styrelse hör renvärden som ordförande, vicevärden som vice ordförande och fyra delägare i renbeteslaget som övriga medlemmar. Mandatperioden för medlemmarna är tre år.
Styrelsen sammanträder på kallelse av ordföranden eller, vid förhinder för honom, av vice ordföranden. Den är beslutför då mötets ordförande och minst två andra medlemmar är närvarande. Vid styrelsens möte har varje medlem en röst. När beslut fattas skall i övrigt iakttas 15 § 2 mom.
18 §
Styrelsens uppgifter
Styrelsen har till uppgift att leda renbeteslagets verksamhet samt sörja för beredningen och verkställigheten av stämmans beslut. Styrelsen skall vid nästa stämma underrätta delägarna i renbeteslaget om sina beslut.
19 §
Renvärden
Renvärden skall se till att de praktiska uppgifter som hör till renbeteslaget fullgörs, verkställa styrelsens beslut, företräda renbeteslaget, övervaka funktionärernas verksamhet, se till att ordning och denna lag iakttas vid renskötselarbetena samt utföra övriga uppgifter som hör till renbeteslaget och som inte har stadgas för stämman eller styrelsen.
Ställföreträdare för renvärden är vicevärden. Om också vicevärden har förhinder, är en av styrelsen utsedd delägare i renbeteslaget ersättare för renvärden.
Renbeteslagets stämma väljer renvärden och vicevärden för tre år i sänder.
20 §
Renbeteslagsföreningen
Renbeteslagen bildar en förening som har till uppgift att
1) utgöra en föreningslänk mellan renbeteslagen,
2) utveckla renskötseln och renhushållningen,
3) främja renskötselforskningen, försöksverksamheten i fråga om renskötsel och renförädlingen samt att
4) utföra övriga uppgifter som föreningen har enligt stadganden och bestämmelser.
Medlemmar i föreningen är samtliga renbeteslag, och de utövar sin beslutanderätt vid föreningens möte. Vid mötet har varje renbeteslag en röst för varje fullt och begynnande tusental inräknade renar. Som mötets beslut anses den mening för vilken flertalet röster har avgivits. Vid lika röstetal avgör lotten.
Jord- och skogsbruksministeriet fastställer föreningens stadgar på framställning av mötet. Till föreningens styrelse förordnar ministeriet företrädare för staten. Delegationen för sameärenden utser en företrädare för samerna. I övrigt tillämpas föreningslagen (503/89) på föreningen.
3 kap
Renantal
21 §
Fastställande av renantalet
Efter att ha hört Renbeteslagsföreningen och lantbruksproducenternas förbund bestämmer jord- och skogsbruksministeriet för tio år i sänder hur många livrenar ett renbeteslag varje år får hålla inom sitt område och hur många sådana renar en delägare högst får äga. Av särskilda skäl kan ministeriet ändra sitt beslut även under tioårsperioden.
När jord- och skogsbruksministeriet bestämmer maximiantalet livrenar per renbeteslag enligt 1 mom. skall ministeriet fästa uppmärksamhet vid att det sammanlagda antal renar som under vintern betar på renbeteslagets område inte får överstiga den uthålliga avkastningsförmågan hos renbeteslagets vinterbeten.
Då ett ändamålsenligt bedrivande av renskötsel förutsätter det, får ett renbeteslag för högst ett år i sänder besluta att det största antalet livrenar inom renbeteslagets område ska vara mindre än det maximiantal som nämns i 1 mom. Renbeteslagets beslut ska verkställas omedelbart, om inte förvaltningsdomstolen bestämmer något annat på grund av anförda besvär. Antalet renar ska minskas på det sätt som föreskrivs i 22 §. (19.4.2013/285)
22 §
Minskning av antalet renar
Då ett renbeteslags eller en renägares antal livrenar överskrider det maximiantal som avses i 21 §, skall renbeteslaget under det följande renskötselåret besluta att det antal renar som sköts inom dess område skall minskas till det tillåtna maximiantalet. I första hand skall minskningen gälla de renar som inte tillhör delägare i renbeteslaget. Av de renar som tillhör delägarna minskas först de renar som ägarna har utöver det maximiantal som har fastställts för dem, och därefter minskas antalet i proportion till det antal renar som tillhör delägarna.
Ett renbeteslag kan av särskilda skäl besluta att en delägares renantal inte skall minskas. Motsvarande antal minskas därvid för de övriga renägarna i proportion till deras renantal.
Framgår det att antalet renar under det följande renskötselåret kommer att överskrida det tilllåtna maximiantalet, får renbeteslaget besluta att antalet renar ska minskas redan under det löpande renskötselåret. På minskningen ska 1 och 2 mom. tillämpas. Renbeteslagets beslut får verkställas omedelbart, om inte förvaltningsdomstolen bestämmer något annat på grund av anförda besvär. (19.4.2013/285)
Om en renägare inte minskar sitt renantal enligt renbeteslagets beslut, kan renvärden besluta att renbeteslaget skall ombesörja minskningen på renägarens vägnar.
4 kap
Märkning av renar
23 §
Renmärke
Varje ren skall förses med ägarens renmärke, vilket Renbeteslagsföreningen på framställning av renbeteslagets styrelse har godkänt för ägaren. De renar som avses i 4 § 3 mom. märks inte med ett renmärke, utan de skall få ett tilläggsmärke som avses i 25 § 1 mom. Varje renägare får endast ha ett renmärke. Ett renbeteslag och Renbeteslagsföreningen får dock ha två renmärken.
Inom det område som är särskilt avsett för renskötsel skall ett renmärke i mån av möjlighet bildas med iakttagande av vedertagna principer (släktmärke).
Närmare stadganden om renmärken och om renmärkning samt om sökande och beviljande av renmärken utfärdas genom förordning.
24 §
Märkning av vissa renar
En kalv och en omärkt ren som är äldre än ett år, vilka följer en renko, skall förses med renkoägarens renmärke. Andra omärkta renar skall renvärden sälja för renbeteslagets räkning eller förse med dess renmärke. Om en ren som är märkt med renbeteslagets renmärke konstateras följa en renko som inte hör till renbeteslaget, skall renens märke ändras så att renen blir märkt med renkoägarens renmärke.
Om ett renmärke är så illa skadat att det inte kan identifieras eller om det inte ger klarhet om ägaren, skall renvärden sälja renen. De medel som försäljningen inbringar skall ges renägaren. Kan ägaren inte identifieras inom skälig tid, hör medlen till renbeteslaget.
Med en i 9 § 2 mom. angiven renägares renmärke får endast renar som avlivas under det löpande renskötselåret förses.
För märkning av renar kan en delägare i ett renbeteslag påföras en märkningsavgift till renbeteslaget enligt vad stämman beslutar.
25 §
Märkning av renar vid övergång av äganderätten
Den som får renar i sin ägo skall förse dem med sitt renmärke eller, om detta inte är möjligt eller han inte har ett eget renmärke, med ett annat tillräckligt märke som anger äganderätten (tilläggsmärke). Tilläggsmärket får användas tre år. Renbeteslaget kan av särskilda skäl bevilja tillstånd att använda ett tilläggsmärke sammanlagt högst åtta år. Renarna skall avlivas inom den tid under vilken märket får begagnas. Närmare stadganden om tilläggsmärken utfärdas genom förordning.
Den som blir ägare till alla med ett visst renmärke försedda renar har rätt att få detta märke godkänt för sig, om han inte redan har ett godkänt renmärke och om de förutsättningar för godkännande av renmärke som nämns i 23 § i övrigt föreligger och godkännandet inte medför men eller oreda. Kan renmärket inte godkännas för honom, skall 1 mom. iakttas.
26 §
Avlysning av renmärke
En renägare som önskar avstå från sitt renmärke skall anmäla detta skriftligen till renvärden. Denne skall sända anmälan vidare till Renbeteslagsföreningen, som beslutar om renmärkets avlysning.
Renar som är märkta med ett avlyst renmärke får en renägare hålla tre år efter renmärkets avlysning. Renbeteslaget kan av särskilda skäl bevilja tillstånd att hålla renar som är försedda med ett avlyst renmärke sammanlagt högst åtta år.
Har ett renmärke under tre år inte använts vid renmärkning och finns det inte renar som är märkta med det, skall Renbeteslagsföreningen efter att ha fått anmälan från renbeteslaget genom ett beslut konstatera att renmärket har förfallit. Den för vilken renmärket har godkänts skall bevisligen delges beslutet.
27 §
Märkesdistrikt
För en ändamålsenlig fördelning av olika renmärken mellan renskötselområdets skilda delar indelas området genom jord- och skogsbruksministeriets beslut i märkesdistrikt, om vilka stadgas närmare genom förordning.
5 kap
Renskiljningar
28 §
Utförandet av renskiljningar
Ett renbeteslag skall årligen hålla ett behövligt antal renskiljningar vid vilka de renar som avses bli slaktade (slaktrenar) skiljs från livrenarna. Vid skiljningarna fastställs dessutom det antal renar som skall slaktas och antalet livrenar som har varit med i skiljningen förses med märken som utvisar detta (räkningsmärke).
Om det något år skulle vålla ett renbeteslag oskäligt men att hålla renskiljningar på grund av att laven frusit eller av någon annan viktig orsak, kan Regionförvaltningsverket i Lappland befria renbeteslaget från skyldigheten att hålla renskiljning. Renarnas antal ska då anses vara detsamma som under det föregående året. (22.12.2009/1466)
Försummar ett renbeteslag att hålla behövliga renskiljningar, kan Regionförvaltningsverket i Lappland på ansökan berättiga något annat renbeteslag att utföra sådana på det försumliga renbeteslagets bekostnad. (22.12.2009/1466)
Om renskiljning skall delägarna i renbeteslaget, grannrenbeteslagen och Renbeteslagsföreningen underrättas i tillräckligt god tid på förhand.
29 §
Renar som hör till ett annat renbeteslag
För skötseln av renar som vid renskiljning konstaterats höra till ett annat renbeteslag har renbeteslaget rätt att uppbära en avgift som motsvarar skötselkostnaderna (skötselavgift) av det andra renbeteslaget. Renbeteslagsföreningen fastställer årligen på grundvalen av de genomsnittliga skötselkostnaderna storleken av skötselavgiften per inräknad ren.
Renvärden skall dra försorg om renar, som har konstaterats höra till hans renbeteslag vid renskiljning som hållits av ett annat renbeteslag, och se till att de avlägsnas från renskiljningsplatsen.
Renar som vid renskiljning har konstaterats höra till ett annat renbeteslag och som inte har avhämtats när renskiljningen avslutats skall jämte kalvar av renvärden på fördelaktigaste sätt säljas för renägarens räkning. För utlåtande skall Renbeteslagsföreningen underrättas om de sålda renar vars ägare inte har kunnat fastställas och om deras renmärken.
30 §
Renlängd
Ett renbeteslag skall varje renskötselår på basis av renskiljningarna uppgöra en förteckning över de renar som ägs av delägare i renbeteslaget (renlängd). I renlängden skall även införas övriga renar som sköts inom renbeteslagets område samt de renar som ägarna har tagit i bruk utanför renskiljningarna. Motsvarande längd skall uppgöras över de renar som vid renskiljningar har konstaterats höra till andra renbeteslag.
Närmare stadganden om renlängden utfärdas genom förordning.
6 kap
Skadeståndsstadganden
31 §
Förebyggande av skador
Renar skall skötas så att de inte utan markägarens eller, om någon annan än markägaren har besittningsrätten, innehavarens tillstånd kommer in i odlingar eller skadar plantbestånd på skogsföryngringsytor eller i övrigt orsakar jord- och skogsbruket onödig skada. Utanför samernas hembygdsområde enligt 1 § 3 mom. förordningen om delegationen för sameärenden (824/73) skall renar dessutom skötas så att de inte kommer in i trädgårdar, på fasta bostäders gårdar eller på områden som används för andra särskilda ändamål.
Har renar skötts i strid med 1 mom., skall markägaren eller den som lidit skada anmäla saken till renbeteslaget, som omedelbart skall avlägsna renarna.
Försummar renbeteslaget sin skyldighet enligt 2 mom., har markägaren eller den som lidit skada rätt att avlägsna renarna på renbeteslagets bekostnad.
F om delegationen för sameärenden 824/1973 har upphävts genom F om delegationen för sameärenden 988/1990.
32 §
Skyldighet att uppföra gärden
Ett renbeteslag är skyldigt att uppföra ett gärde eller någon annan anläggning eller konstruktion (ingärdning) för att odlingar och utanför samernas hembygdsområde även trädgårdar, fasta bostäders gårdar och områden som används för andra särskilda ändamål ska skyddas mot renar. Skyldigheten att uppföra gärden föreligger då sådana behövs för att hindra skador och byggkostnaderna är skäliga jämfört med den sannolika nyttan av uppförandet. (17.12.2020/1135)
Av synnerligen vägande skäl är renbeteslaget även skyldigt att ingärda plantbestånd på skogsföryngringsytor inom ett område som tillhör någon annan än staten eller en kommun eller en församling.
33 § (26.8.2011/988)
Ingärdningsbidrag
Bestämmelser om bidrag som beviljas ett renbeteslag för kostnader för ingärdning finns i lagen om strukturstöd för renhushållning och naturnäringar (986/2011).
34 §
Skada som ersätts
Skador som renar har orsakat jord- och skogsbruket eller på områden som avses i 31 § 1 mom. ska ersättas den skadelidande. Skadeståndet kan jämkas i enlighet med vad som föreskrivs i skadeståndslagen (412/1974). Skadestånd betalas dock inte (17.12.2020/1135)
1) till staten eller en kommun eller församling,
2) för skada som vållats av att lav och gräs på skogsmarker blivit nedtrampade eller uppätna eller då blad och barr på andra buskar eller träd än de som växer på busk- och trädplantor på skogsföryngringsytor blivit skadade,
3) för skada som uppkommit på mark som har överlåtits eller utarrenderats inom det område som avses i 2 § 2 mom. eller på en renskötsellägenhet som avses i lagen om renskötsellägenheter (590/1969), eller
4) till lägenhetsägare som avses i 6 § 1 mom. 4 eller 6 punkten i lagen om strukturstöd för renhushållning och naturnäringar. (26.8.2011/988)(21.1.2000/54)
Utan hinder av 1 mom. skall skadestånd betalas då lav som samlas för prydnadsändamål blivit nedtrampad eller uppäten utanför renskötselområdet inom en kommun som gränsar till eller delvis hör till renskötselområdet.
En i 1 mom. avsedd skada som ska ersättas och för vilken den skadelidande yrkar ersättning, ska anmälas till renbeteslaget utan obefogat dröjsmål. (17.12.2020/1135)
L om renskötsellägenheter 590/1969 har upphävts genom RenhushållningsL 161/1990, se L om strukturstöd för renhushållning och naturnäringar 986/2011.
35 §
Skadeståndsansvar
Ersättning för en skada som har orsakats av renar betalas av det renbeteslag inom vars område skadan har inträffat. Då en skada har skett utanför renskötselområdet inom en kommun som gränsar till eller delvis hör till renskötselområdet, betalas skadeståndet av det renbeteslag vars område närmast gränsar till den plats där skadan inträffade. Har skadan orsakats av andra renar än sådana som har skötts inom det renbeteslags område som betalt skadeståndet, har renbeteslaget rätt att få ut skadeståndsbeloppet av det renbeteslag inom vars område de renar som har orsakat skadan bort bli skötta.
Har en skada för vilken ett renbeteslag enligt 1 mom. har betalt skadestånd orsakats av renar som enligt 41 § sköts av ägaren, är renbeteslaget berättigat att bära upp skadeståndsbeloppet av renägaren.
Bestämmelser om ersättning för skador som renar har orsakat utanför renskötselområdet i andra fall än de som avses i 1 mom. finns i skadeståndslagen. (16.6.2017/377)
6 a kap
Renskadenämnden och dess uppgifter (17.12.2020/1135)
36 § (17.12.2020/1135)
Renskadenämnden
Renskadenämnden är ett oberoende sakkunnigorgan. Medlemmar i nämnden är ordföranden, vice ordföranden och minst fem andra medlemmar. Medlemmarna har uppdraget som bisyssla och handlar under tjänsteansvar.
Jord- och skogsbruksministeriet utnämner renskadenämndens medlemmar för fyra år i sänder. Innan medlemmarna utses ska jord- och skogsbruksministeriet höra de producent- och näringsorganisationer som är centrala med tanke på ärendet.
Livsmedelsverket sörjer för nämndens administrativa tjänster och beslutar om grunderna för arvoden och ersättningar till nämndens medlemmar.
Närmare bestämmelser om utnämningen av medlemmarna i nämnden utfärdas genom förordning av statsrådet. Genom förordning av statsrådet utfärdas också bestämmelser om behörighetsvillkoren för medlemmarna samt om organiseringen av nämndens verksamhet.
36 a § (17.12.2020/1135)
Renskadenämndens uppgifter
Renskadenämnden har till uppgift att på begäran ge utlåtanden om
1) renbeteslagets skyldighet enligt 32 § att uppföra gärden,
2) huruvida en i 34 § avsedd skada som ska ersättas har orsakats av renar och skadans storlek specificerad enligt skadans art,
3) det i 43 § 4 mom. avsedda gängse priset för renar.
Har någon annan omständighet, som inte har samband med den gärning som orsakat skadan, också bidragit till en skada som avses i 1 mom. 2 punkten, ska i utlåtandet uppges en uppskattning av sakens inverkan på skadans storlek.
På renskadenämnden ankommer också medling i tvistemål som gäller de omständigheter som nämns i 1 mom.
37 § (17.12.2020/1135)
Behandling av utlåtandeärenden
Utlåtanden av renskadenämnden ska begäras skriftligen. Utlåtande kan begäras av renbeteslaget, markägaren eller markinnehavaren eller den skadelidande eller någon annan ersättningsberättigad. I begäran ska anges parternas namn och adresser samt behövliga uppgifter om det ärende som begäran om utlåtande gäller.
Utlåtande behöver inte ges om begäran om utlåtande är uppenbart grundlös. Om det i ett ärende där utlåtande begärs har meddelats ett domstolsavgörande eller om det är känt att ärendet är anhängigt vid en domstol, får nämnden inte behandla en parts begäran om utlåtande till den del domstolen har avgjort ärendet eller ärendet är föremål för rättegång. Om ett ärende som hör till nämndens behörighet är anhängigt vid en domstol, kan nämnden dock lämna utlåtande till domstolen när den begär det.
Syn ska förrättas i ärendet, om det inte anses uppenbart onödigt. Syn får förrättas på ett område som omfattas av hemfriden endast med tillstånd av fastighetsinnehavaren. Nämnden har rätt att av parterna få de handlingar i ärendet som är nödvändiga för att ge ett utlåtande. Vid behandlingen och avgörandet av ärendet iakttas i övrigt bestämmelserna i förvaltningslagen (434/2003), lagen om offentlighet i myndigheternas verksamhet (621/1999), språklagen (423/2003) och samiska språklagen (1086/2003).
37 a § (17.12.2020/1135)
Om förlikning
Parterna i ett tvistemål som gäller omständigheter som nämns i 36 a § 1 mom. kan begära att renskadenämnden förordnar en av sina medlemmar att bistå parterna med att lösa sin tvist i godo. Om begäran framförs efter det att begäran om utlåtande har blivit anhängig, avbryts behandlingen av begäran om utlåtande för den tid förlikningsförfarandet pågår. Den syn som behövs kan dock förrättas före avbrottet, om syftet med synen annars skulle äventyras. Behandlingen av begäran om utlåtande upphör när förlikning uppnås.
Tingsrätten kan stadfästa en förlikning som har gjorts i ett förfarande enligt 1 mom. så att den blir verkställbar i enlighet med vad som föreskrivs i lagen om medling i tvistemål och stadfästelse av förlikning i allmänna domstolar (394/2011).
38 § (17.12.2020/1135)
Avgifter och kostnader
För utlåtanden samt för behandling som har avslutats på grund av att begäran om utlåtande återkallats av någon annan orsak än uppnådd förlikning tas det ut en avgift hos den som inlett ärendet. För förlikningsförfaranden och för behandlingen av ett utlåtandeärende där förlikning uppnåtts utan medling tas det ut en avgift som fördelas jämnt mellan parterna.
Bestämmelser om avgifterna utfärdas genom förordning av jord- och skogsbruksministeriet. Avgifterna kan fastställas till ett belopp som är lägre än självkostnadsvärdet. På avgifterna tillämpas i övrigt bestämmelserna i lagen om grunderna för avgifter till staten (150/1992).
Parterna svarar själva för sina egna kostnader.
6 b kap
Rätt till uppförande av rengärden och virkestagning (17.12.2020/1135)
39 § (18.11.2016/979)
Uppförande av rengärden
På statens mark får skyddsgärden uppföras med jord- och skogsbruksministeriets tillstånd och renskiljningsgärden med tillstånd av den myndighet i vars besittning området är. Om det är fråga om uppförande av ett tillfälligt rengärde på statens mark, ska den myndighet underrättas som har området i sin besittning.
39 a § (18.11.2016/979)
Uppförande av skyddsgärde vid riksgränsen
Avtal om nyttjanderätt som behövs för att uppföra ett skyddsgärde vid riksgränsen ska i första hand ingås med markägaren. Om inget avtal kan nås, ska ett ärende som gäller nyttjanderätt behandlas genom inlösningsförrättning på det sätt som föreskrivs i lagen om inlösen av fast egendom och särskilda rättigheter (603/1977). Förrättningskostnaderna för en inlösningsförrättning betalas av finska staten.
I fråga om förutsättningarna för stiftande av nyttjanderätt tillämpas vad som i 156 § 1 mom. i fastighetsbildningslagen (554/1995) föreskrivs om stiftande av servitut. Om Finland har ingått ett bindande avtal med en främmande stat om skyddsgärden som uppförs med hänvisning till allmänintresset, ska avtalet iakttas när läget för nyttjanderätten bestäms. Nyttjanderätt som stiftats för skyddsgärden ska antecknas i fastighetsdatasystemet både när den stiftats på statens område och när den stiftats på privata område.
Skyddsgärden som har byggts vid riksgränsen tillhör finska staten, som svarar för deras uppförande och underhåll. Anslag för detta beviljas av Närings-, trafik- och miljöcentralen i Lappland. Statens representant har med stöd av nyttjanderätten rätt att röra sig på området i fråga för att uppföra och underhålla skyddsgärden.
40 §
Virkestagning
Utan särskilt tillstånd får i statens skogar för renskötsel fritt tas virke för bränsle och kåtbygge. Virke som annars behövs vid renskötsel får från statens skogar köpas till gängse pris enligt anvisningar av den myndighet i vars besittning området är.
7 kap
Skyddande av renar
41 §
Sammandrivning av renar
Det är förbjudet att utan tillstånd av renbeteslagets styrelse driva samman och märka renar samt utföra andra arbeten som hör till renskötseln, om inte renbeteslagets stämma har beslutat något annat. En renägare har likväl rätt att vid renskiljning överta skötseln av sina egna renar eller en del av dem högst till den 15 juni. Renbeteslagets styrelse bestämmer för dessa renar ett betesområde som motsvarar antalet renar. En renägare som på nämnda sätt har tagit hand om sina renar är skyldig att i fråga om dem dra försorg om de uppgifter som stadgas i 7 § 1 mom.
Utan utfodring får renar hållas inom gärde högst 36 timmar i sträck.
Sammandrivning och transport av renar skall ske så att djurens hälsa inte lider men.
42 §
Förebyggande av att renar skräms
Det är förbjudet att skrämma renar. Skada och men som härigenom orsakas renägaren och renbeteslaget skall ersättas. Bortdrivning av renar för att förhindra skador anses inte som skrämmande av renar.
Den myndighet som övervakar att jaktlagen (290/62) följs samt en renägare och den som vallar renar får inom sitt eget renbeteslags område avliva en herrelös hund som under den tid hundar skall hållas kopplade påträffas i färd med att jaga renar på deras betesmarker eller som under någon annat tid påträffas när den river en ren som den jagat. Hunden får dock inte avlivas, om den kan tas fast eller skada annars kan förebyggas. Polisen skall omedelbart underrättas om att en hund blivit fasttagen eller avlivad.
Avverkningarbeten skall utföras så att renar inte orsakas skada. Den som innehar avverkningsrätten skall ersätta renägaren för skada som har vållats med uppsåt eller av oaktsamhet.
På ersättande av skador som avses i denna paragraf tillämpas i övrigt skadeståndslagen.
8 kap
Särskilda stadganden
43 §
Överlåtelse av renboskap
Den som förvärvar renar genom köp eller gåva skall utan dröjsmål underrätta renvärden om detta.
Äganderätten till överlåtna renar övergår,
1) då renbeteslagets styrelse har godkänt överlåtelsen (tillstånd till förvärv av renboskap) eller
2) två månader efter det renvärden underrättades om överlåtelsen. Under denna tid har renbeteslagets styrelse dock rätt att fatta beslut om att köpa renarna (förköpsrätt).
Tillstånd till förvärv av renboskap kan förvägras och förköpsrätten utnyttjas, om detta krävs för att de som bedriver renskötsel som sitt yrke skall garanteras en tillräcklig utkomst. Tillstånd till förvärv av renboskap behövs inte och renbeteslaget har inte förköpsrätt, om köparen eller gåvotagaren är delägare i renbeteslaget, överlåtarens make eller någon som enligt 2 kap. ärvdabalken (40/65) kunde ärva överlåtaren, eller maken till en sådan person, eller överlåtarens fosterbarn eller dennes make.
När överlåtaren kräver det ska renbeteslaget använda sin förköpsrätt, om det har vägrat tillstånd till förvärv av renboskap. När renbeteslaget använder förköpsrätten, ska det köpa alla överlåtna renar och betala överlåtaren samma pris för dem som han eller hon skulle ha fått av köparen. Om överlåtelsen varit vederlagsfri eller köpeskillingen väsentligt avvikit från gängse pris, ska renbeteslaget till överlåtaren betala gängse pris för renarna. (17.12.2020/1135)
44 § (15.1.2021/21)
Sökande av ändring i ett renbeteslags beslut
En renägare som är missnöjd med renvärdens beslut i en sak som gäller honom eller henne själv har rätt att få ärendet behandlat av renbeteslagets styrelse. Sådan behandling ska begäras inom trettio dagar från det att renägaren fick del av renvärdens beslut.
Om renägaren är missnöjd med styrelsens beslut, har han eller hon rätt att få beslutet behandlat vid renbeteslagets stämma. Ett skriftligt yrkande om detta ska lämnas till renvärden inom trettio dagar från den dag då underrättelse om beslutet gavs vid den stämma som avses i 18 §.
I beslut av renbeteslagets stämma får en renägare söka ändring hos förvaltningsdomstolen, om beslutet kränker hans eller hennes rätt eller har tillkommit i fel ordning eller annars strider mot lag. På ändringssökande tillämpas i övrigt vad som föreskrivs i lagen om rättegång i förvaltningsärenden (808/2019).
Vad som föreskrivs i 2 mom. gäller inte beslut av renbeteslagets styrelse genom vilket tillstånd till förvärv av renboskap har beviljats eller styrelsen har avstått från att använda sin förköpsrätt. Den som förvärvar renarna får enligt 2 och 3 mom. söka ändring i ett beslut av renbeteslagets styrelse eller renbeteslagets stämma som gäller förvägran av tillstånd till förvärv av renboskap och utnyttjande av förköpsrätt.
45 § (15.1.2021/21)
Besvär över Renbeteslagsföreningens beslut
Ändring i Renbeteslagsföreningens beslut får sökas av den som berörs av beslutet, på den grund att beslutet inte har tillkommit i behörig ordning eller annars strider mot lag eller föreningens stadgar. Besvär anförs hos Norra Finlands förvaltningsdomstol. På ändringssökande tillämpas i övrigt vad som föreskrivs i lagen om rättegång i förvaltningsärenden.
46 §
Tillgrepp av renar
Tillgrepp av renar och försök därtill bestraffas enligt 28 kap. 1–3 §§ eller 29 kap. 1–4 §§ strafflagen.
47 §
Renskötselförseelse
Den som
1) utan tillstånd för eller försöker föra renar från ett renbeteslag till ett annat eller bort från Finland eller från en annan stat till Finland,
2) uppsåtligen underlåter att på det sätt som stadgas uppge det antal renar som skall införas i renlängden eller uppger ett oriktigt antal,
3) uppsåtligen försummar att minska sitt renantal på stadgat sätt,
4) i strid med 42 § skrämmer renar, eller
5) på något annat sätt bryter mot denna lag eller stadganden och bestämmelser som har utfärdats med stöd av den
skall, om inte strängare straff för gärningen stadgas i någon annan lag, för renskötselförseelse dömas till böter.
48 § (22.12.2009/1466)
Finansiering av Renbeteslagsföreningens verksamhet
I statsbudgeten ska årligen anvisas ett anslag som Renbeteslagsföreningen förfogar över för fullgörandet av sina uppgifter enligt denna lag. Anslaget beviljas av Närings-, trafik- och miljöcentralen i Lappland.
49 §
Uppbörd av avgifter
Försummar en renägare att i tid betala den avgift som avses i 11 § 1 mom., 12 § 1 och 3 mom. eller 24 § 4 mom., har renvärden rätt att sälja så många av renägarens renar som behövs för att priset skall täcka avgiften. Sedan avgiften har förfallit till betalning får den även mätas ut utan dom eller utslag.
50 §
Köpbok
Då renar köps till slaktdjur skall köparen föra en köpbok, i vilken införs plats och tid för köpet, antalet köpta renar, renarnas märken, priset och könet samt säljarens namn och adress och hans kvittering. Köpboken skall på uppmaning visas för renvärden, för någon som har fullmakt av renbeteslaget eller för en funktionär vid Renbeteslagsföreningen.
51 § (17.12.2020/1135)
Försäkran
Innan en renvärd, en vicevärd, en arbetsledare eller en räknare vid renskiljning börjar utföra sitt uppdrag ska han eller hon underteckna en försäkran.
Närmare bestämmelser om försäkran utfärdas genom förordning av statsrådet.
52 § (22.12.2009/1466)
Tillsyn
Regionförvaltningsverket i Lappland utövar tillsyn över att denna lag samt de bestämmelser och föreskrifter som utfärdats med stöd av den blir iakttagna och verkställda.
Underlåter ett renbeteslag uppsåtligen att iaktta bestämmelser eller föreskrifter som angår dess verksamhet, ska Regionförvaltningsverket i Lappland vid vite eller vid äventyr att det försummade arbetet utförs på renbeteslagets bekostnad bestämma att det som har gjorts eller underlåtits orättmätigt ska rättas till.
53 §
Förhandlingsskyldighet
Vid planering av åtgärder som gäller statens marker och väsentligt inverkar på renskötseln skall statens myndigheter förhandla med företrädare för det berörda renbeteslaget.
54 §
Närmare stadganden
Närmare stadganden om verkställigheten av denna lag utfärdas genom förordning.
55 §
Ikraftträdande
Denna lag träder i kraft den 1 oktober 1990. Genom den upphävs lagen den 4 juni 1948 om renskötsel (444/48) jämte senare ändringar.
Stadgandena i 43 § tillämpas endast på överlåtelser som har skett före ikraftträdandet.
Renbeteslag som har bildats före ikraftträdandet anses utan särskilda åtgärder vara bildade enligt denna lag.
Ett villkor enligt 2 § 2 mom. i den upphävda lagen förblir gällande, om det har trätt i kraft tidigare än denna lag.Regeringens proposition 244/1989, Jord- och skogsbruksutsk. bet. 7/1990, Stora utsk. bet. 69/1990
Ikraftträdelsestadganden:
28.6.1993/614:
Denna lag träder i kraft vid en tidpunkt som bestäms genom förordning.
RP 192/92, JsUB 8/93
30.12.1996/1353:
Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.
RP 229/1996, JsUB 25/1996, RSv 241/1996
21.1.2000/54:
Denna lag träder i kraft vid en tidpunkt som bestäms genom förordning.
RP 104/1999, JsUB 16/1999, RSv 128/1999
22.12.2009/1466:
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2010.
Åtgärder som verkställigheten av lagen förutsätter får vidtas innan lagen träder i kraft.
RP 161/2009, FvUB 18/2009, RSv 205/2009
26.8.2011/988:
Denna lag träder i kraft vid en tidpunkt som bestäms genom förordning av statsrådet.
RP 247/2010, JsUB 34/2010, RSv 353/2010
19.4.2013/285:
Denna lag träder i kraft den 1 april 2014.
Ärenden som är anhängiga vid Rovaniemi förvaltningsdomstol när denna lag träder i kraft överförs till Norra Finlands förvaltningsdomstol för handläggning.
Åtgärder som krävs för verkställigheten av denna lag får vidtas innan lagen träder i kraft.
RP 153/2012, LaUB 2/2013, RSv 28/2013
30.12.2014/1428:
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2015.
RP 194/2014, JsUB 22/2014, RSv 220/2014
18.11.2016/979:
Om ikraftträdandet av denna lag bestäms genom förordning av statsrådet.
RP 143/2016, JsUB 11/2016, RSv 132/2016
16.6.2017/377:
Denna lag träder i kraft den 1 juli 2017.
RP 7/2017, JsUB 5/2017, RSv 32/2017
17.12.2020/1135:
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2021.
De värderingsnämnder som är tillsatta vid ikraftträdandet av denna lag fortsätter till dess att jord- och skogsbruksministeriet har tillsatt den renskadenämnd som avses i denna lag.
Ett ärende som blivit anhängigt vid en värderingsnämnd före tillsättandet av renskadenämnden ska behandlas i enlighet med de bestämmelser som gällde vid ikraftträdandet.
RP 152/2020, JsUB 10/2020, RSv 170/2020
15.1.2021/21:
Denna lag träder i kraft den 19 januari 2021.
RP 220/2020, JsUB 17/2020, RSv 222/2020


Renskötsel


Behovshierarki

miniatyr|400px|Den mest välkända modellen över en behovstrappa, av Abraham H. Maslow.
En behovshierarki eller behovstrappa är en förklaringsmodell inom psykologin för hur människor prioriterar sina behov. Modellen presenterades 1943 av den amerikanske psykologen Abraham H. Maslow i artikeln "A Theory of Human Motivation". Teorin nämner, i sin första version, behov i fem nivåer, vilka omarbetades under 1950-talet. Den primära idén innebär att behoven på en lägre nivå måste vara tillfredsställda innan högre mål blir viktiga för individen. När vi rör oss mellan stadierna handlar det inte enbart om att klättra sig uppåt i hierarkin, utan en person kan flytta sig fritt mellan dem eller stanna kvar på någon av nivåerna.

De fem behoven är enligt Maslow (1 är längst ner i trappan och 5 i toppen):
 Fysiologiska behov
 Trygghetsbehov
 Behov av kärlek
 Självhävdelsebehov
 Självförverkligande behov

Det första behovet, fysiologiska behov, är den grundläggande gruppen och står för till exempel hunger, törst, sömn och sex. Maslow menar dock att de första steget i trappan, det vill säga fysiologiska behov, är grunden för motivation hos människan. Vad individen väljer att prioritera är individuellt och styrs bland annat av medfödda, inlärda och situationsfaktorer. Om inte de här behoven tillgodoses kan vi drabbas av sjukdomar, irritation, smärta, obehag, och därför strävar människan efter att så snabbt som möjligt tillfredsställa behoven och uppnå jämvikt. Trygghetsbehoven, även kallade säkerhetsbehov, handlar om att man ska vara skyddad från fysiskt våld, psykiskt våld, kriminalitet och dylikt. Behov av kärlek motsvarar de sociala behoven (större begrepp än kärlek) som till exempel mänsklig närkontakt genom familj och vänner. Människan är flockdjur så även om man lever ensam behövs viss bekräftelse för att minimera känslan av ensamhet. De tre första behoven som nämns räknas som bristbehov, vilket är grunden för att människan ska må bra och har förutsättningar att bli motiverad. Självhävdelsebehoven är till exempel att människor har behov av självrespekt och respekt från andra. De självförverkligande behoven går ut på att få utveckla sina kunskaper och möjligheter fritt. De två sista behoven är utvecklingsbehov som ger en människa personlig utveckling och möjlighet att uppnå sin fulla potential.

Maslow definierade dessa behov i en sorts successiv hierarki, men inte i någon tydlig trappa. Flera behov finns samtidigt, enligt Maslow, men individen prioriterar något av dem. Metaforen med trappor har senare tolkare av Maslows skrifter skapat för att göra modellen tydligare. Maslows originaltanke förändrade i stort människans syn på hur man ska bete och uppföra sig, möjligen var han en mycket omtyckt man med stor fäbless för ekonomisk tillväxt varpå hans modell blev så väl mottagen bland befolkningen.

Maslows teori är historiskt viktig och vanligt förekommande inom motivationspsykologin då den inför grundläggande begrepp om hierarkisk och individuell motivation.

Hur lång tid denna "trappa" tar att ta sig igenom varierar väldigt mycket från person till person. Det har mycket med kulturell inställning av göra, men också hur olika vi är som människor. Exempelvis så har vi i Sverige ett väldigt grundläggande förhållningssätt till steg 1, de grundläggande behoven. Majoriteten av oss får mat på bordet varje dag, tillgång till kläder är aldrig något vi reflekterar över och så vidare, medan det i andra delar av världen kan vara ett mycket mer väsentligt ämne och en källa till oro. I vissa delar av världen föds man fattigare än i andra delar och det självförverkligande steget prioriteras inte i första hand och kan ta lång till att nå upp till. Om man ens kommer dit är inte säkert.

Kritik som förts fram mot modellen är att den inte tar hänsyn till de behov som är av både individuell och kulturell genes (ursprung). Modellen har väldigt litet empiriskt stöd, men det finns ett visst antal studier som har utförts med bland annat chefer. Det betyder inte att resultaten är pålitliga, utan forskare menar att detta är en inspirationskälla och väldigt svår att forska på

Gäller Maslows behovstrappa fortfarande?
Abraham Maslows behovstrappa måste vara en av de mest kända psykologiska teorierna. Men tas den fortfarande på allvar i psykologin? Jag har svårt att tro på denna strikta indelning i olika trappsteg.
/Pontus
Abraham Maslow (1908–70) och Carl Rogers var på 1950- och 1960-talen viktiga företrädare för det som kallas den tredje kraften inom psykologin (psykoanalysen och behaviorismen var de andra två), det vill säga den humanistiska psykologin.
Maslow formulerade redan 1943 en idé om hur människors motivation fungerar, det som kom att kallas Maslows behovstrappa. Maslow vidareutvecklade sin idé på 1950-talet, men det är andra som har infört tanken på en behovstrappa.
Behovstrappan har blivit ett mycket populärt tema i läroböcker i psykologi, populärvetenskapliga verk och i managementböcker, så populärt att Maslows idé har kallats för och använts som en teori med vetenskapligt empiriskt stöd. Det är en enkel och lockande idé som är lätt att ta till sig, men det finns också problem med den.
Behovstrappan utgör en hierarki eller en trappa av (oftast fem) olika behov – fysiska behov, trygghetsbehov, gemenskapsbehov, behov av uppskattning och till sist behov av självförverkligande. Flera behov kan vara väckta samtidigt, men modellen säger egentligen att människor prioriterar något av dem på så vis att de ”lägsta” eller mest grundläggande och fysiska behoven måste tillfredsställas innan behov på nästa nivå blir aktuella. Om de lägre liggande behoven inte är tillfredsställda, menar många att det uppstår en risk för psykisk ohälsa, men detta är inte verifierat. Att det är fråga om en hierarki är därmed osäkert, eftersom gemensamhetsbehovet kan vara i förgrunden även om man har det materiellt illa ställt – och då faller egentligen idén om en hierarki.
Maslows behovstrappa är egentligen inte en teori, möjligen en modell, som har mycket litet empiriskt stöd, och som inte är tillräckligt specificerad för att kunna prövas empiriskt (det är en viktig anledning till att någon mer omfattande prövning inte har gjorts). Det finns visserligen några studier som har utförts med bland annat chefer, men resultaten är inte konsekventa eller speciellt entydiga. Dessutom är det inte klarlagt om det finns andra behov (fler eller färre), till exempel behovet av kontroll och förutsägbarhet i tillvaron.
Ytterligare kritik, som man kan rikta mot idén om en behovstrappa, är att den är så generell att den i grunden inte tar hänsyn till de olikheter som finns mellan människor eller mellan kulturer när det gäller behov.
/Björn Nilsson, universitetslektor i socialpsykologi, författare till flera böcker i psykologi och socialpsykologi


Behovshierarki

De fem behoven är enligt Maslow (1 är längst ner i trappan och 5 i toppen):
 Fysiologiska behov
 Trygghetsbehov
 Behov av kärlek
 Självhävdelsebehov
 Självförverkligande behov

Det första behovet, fysiologiska behov, är den grundläggande gruppen och står för till exempel hunger, törst, sömn och sex. Maslow menar dock att de första steget i trappan, det vill säga fysiologiska behov, är grunden för motivation hos människan.


Behovshierarki

De fem behoven är enligt Maslow (1 är längst ner i trappan och 5 i toppen):
 Fysiologiska behov
 Trygghetsbehov
 Behov av kärlek
 Självhävdelsebehov
 Självförverkligande behov

Det första behovet, fysiologiska behov, är den grundläggande gruppen och står för till exempel hunger, törst, sömn och sex. Maslow menar dock att de första steget i trappan, det vill säga fysiologiska behov, är grunden för motivation hos människan. Vad individen väljer att prioritera är individuellt och styrs bland annat av medfödda, inlärda och situationsfaktorer. Om inte de här behoven tillgodoses kan vi drabbas av sjukdomar, irritation, smärta, obehag, och därför strävar människan efter att så snabbt som möjligt tillfredsställa behoven och uppnå jämvikt. Trygghetsbehoven, även kallade säkerhetsbehov, handlar om att man ska vara skyddad från fysiskt våld, psykiskt våld, kriminalitet och dylikt. Behov av kärlek motsvarar de sociala behoven (större begrepp än kärlek) som till exempel mänsklig närkontakt genom familj och vänner. Människan är flockdjur så även om man lever ensam behövs viss bekräftelse för att minimera känslan av ensamhet. De tre första behoven som nämns räknas som bristbehov, vilket är grunden för att människan ska må bra och har förutsättningar att bli motiverad. Självhävdelsebehoven är till exempel att människor har behov av självrespekt och respekt från andra. De självförverkligande behoven går ut på att få utveckla sina kunskaper och möjligheter fritt. De två sista behoven är utvecklingsbehov som ger en människa personlig utveckling och möjlighet att uppnå sin fulla potential.

Maslow definierade dessa behov i en sorts successiv hierarki, men inte i någon tydlig trappa. Flera behov finns samtidigt, enligt Maslow, men individen prioriterar något av dem. Metaforen med trappor har senare tolkare av Maslows skrifter skapat för att göra modellen tydligare. Maslows originaltanke förändrade i stort människans syn på hur man ska bete och uppföra sig, möjligen var han en mycket omtyckt man med stor fäbless för ekonomisk tillväxt varpå hans modell blev så väl mottagen bland befolkningen.

Maslows teori är historiskt viktig och vanligt förekommande inom motivationspsykologin då den inför grundläggande begrepp om hierarkisk och individuell motivation.

Hur lång tid denna "trappa" tar att ta sig igenom varierar väldigt mycket från person till person. Det har mycket med kulturell inställning av göra, men också hur olika vi är som människor. Exempelvis så har vi i Sverige ett väldigt grundläggande förhållningssätt till steg 1, de grundläggande behoven. Majoriteten av oss får mat på bordet varje dag, tillgång till kläder är aldrig något vi reflekterar över och så vidare, medan det i andra delar av världen kan vara ett mycket mer väsentligt ämne och en källa till oro. I vissa delar av världen föds man fattigare än i andra delar och det självförverkligande steget prioriteras inte i första hand och kan ta lång till att nå upp till. Om man ens kommer dit är inte säkert.


Köttbullar

miniatyr|höger|Färdiga svenska köttbullar.
miniatyr|Maträtt med polska köttbullar.
miniatyr|Gondi, persiska köttbullar.
miniatyr|Sojabräserade kinesiska "lion's head"-köttbullar.
Köttbullar är en maträtt som görs av köttfärs. Köttbullar förekommer i många olika matkulturer med olika variationer i storlek, innehåll och smak. Några exempel på köttbullar i olika länder är spanska albóndigas och ćevapčići på Balkanhalvön. Vanligt kött i köttbullar är nötkött och/eller fläskkött, lammkött eller kyckling.

Svenska institutet hävdade 2018 att svenska köttbullar baseras på recept som kung Karl XII skulle ha tagit med sig från Turkiet (dåvarande Osmanska riket) till Sverige under tidigt 1700-tal. Uttalandet innehöll texten "Låt oss hålla oss till fakta!", vilket framställde det som en sanning.

Litteraturforskaren Annie Mattson vid Uppsala universitet har 2018 bekräftat att det finns en teori om att Karl XII, efter ett nederlag mot Ryssland, flydde till nuvarande Moldavien i det dåvarande Osmanska riket och att han därifrån hämtade med sig köttbullar, kaffebönor och kåldolmar till Sverige. Historikern Dick Harrison anser det osannolikt att just Karl XII eller någon i hans omgivning var ansvarig för den kulinariska importen, men har inte kunnat avfärda det helt.

Var det Karl XII som tog hit kåldolmarna?
Ända sedan jag var liten har jag fått höra att den förment ursvenska rätten kåldolmar egentligen är turkisk och att det var Karl XII som tog hit den. För många i min generation var detta det första man fick höra om Karl XII överhuvudtaget – kungen som importerade en maträtt. Men är det sant?
Ingen har någonsin betvivlat att kåldolmen har ett turkiskt ursprung. I Osmanska riket var denna typ av mat vanlig: man lindade in en köttfärsblandning i ett vinlöv eller (som i Sverige) ett kålblad. Men kom kåldolmen direkt från Osmanska riket till Sverige – och inte, som annars vanligen var fallet när det gällde mat, via Tyskland eller Frankrike – och var det Karl XII själv som var ansvarig? Här skiljer sig åsikterna något.


Köttbullar

Svenska institutet hävdade 2018 att svenska köttbullar baseras på recept som kung Karl XII skulle ha tagit med sig från Turkiet (dåvarande Osmanska riket) till Sverige under tidigt 1700-tal. Uttalandet innehöll texten "Låt oss hålla oss till fakta!", vilket framställde det som en sanning. Mathistorikern Richard Tellström framhöll att det inte finns några historiska belägg som styrker påståendet.


Köttbullar

Svenska institutet hävdade 2018 att svenska köttbullar baseras på recept som kung Karl XII skulle ha tagit med sig från Turkiet (dåvarande Osmanska riket) till Sverige under tidigt 1700-tal. Uttalandet innehöll texten "Låt oss hålla oss till fakta!", vilket framställde det som en sanning. Mathistorikern Richard Tellström framhöll att det inte finns några historiska belägg som styrker påståendet. Däremot finns sedan tidigare en publicerad teori om att Karl XII förde nya matvanor från Osmanska riket till Sverige.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0051.jsonl--Q18656--Vidare historik (efter Ferguson)-5--sv-0051-2317

Manchester United FC

Manchester United Football Club är en fotbollsklubb från Stretford i Greater Manchester, England, som spelar i Premier League. Klubben ägs sedan maj 2005 av familjen Glazer.

Klubben grundades år 1878 under namnet Newton Heath LYR Football Club, men bytte 1902 namn till Manchester United och har spelat på Old Trafford sedan 1910. 1908 blev klubben engelska ligamästare för första gången och detta upprepades 1911. 1931 räddade James W. Gibson Manchester United från konkurs, då klubben under 1920- och 1930-talen var mindre framgångsrik och flyttades mellan den högsta och näst högsta divisionen. I flygolyckan i München 1958 dog åtta spelare i klubben, vid en tidpunkt då laget hade haft potential att göra Manchester United till ett av tidernas mästarlag i engelsk fotboll. 1968 var klubben, med Matt Busby som tränare, den första engelska klubben att vinna Europacupen och var under några år i slutet på 1960-talet också ett av Englands topplag. 1970- och 1980-talen präglades mestadels av degraderingar, tränarbyten och återavancemang – innan klubbens mest framgångsrike tränare, Alex Ferguson, tog över i november 1986 som skulle komma att vinna totalt 38 titlar  under 26 säsonger med klubben (och Manchester United slutade som topp tre i Premier League samtliga år med Ferguson från grundandet av ligan, det vill säga 1992–2013). Efter Ferguson dröjde det tre år innan klubben lyckades bli någon form av mästare igen, och innan manager José Mourinho tillträdde 2016 hade klubben sparkat först David Moyes efter knappt en säsong och vidare Louis van Gaal efter sina två. Även Mourinho kom att sparkas i december 2018, och efter det leddes laget av norrmannen Ole Gunnar Solskjær som tidigare haft en framgångsrik spelarkarriär i Manchester United. Solskjær fick sparken i november 2021 och tysken Ralf Rangnick har tagit över rollen som tränare.

Klubben har bland annat blivit engelsk mästare 20 gånger och vunnit Uefa Champions League tre gånger (1968, 1999 och 2008), och tävlar med rivalen Liverpool om att bli Englands mest framgångsrika fotbollsklubb någonsin. Klubben rankas internationellt som ekonomiskt en av de mest värdefulla i fotbollsindustrin; 2019 rankade Forbes klubben som världens tredje rikaste till ett värde av drygt $3,8 miljarder. Klubben är även världens mest supporterstödda klubb, till supportrar sett också den mest världstäckande klubben, och hade totalt 659 miljoner fans 2011. Ryan Giggs, Bobby Charlton, Paul Scholes och Wayne Rooney hör till de spelare som spelat flest matcher och gjort flest mål för Manchester United.

David Moyes från Everton efterträdde Ferguson inför säsongen 2013/2014, efter att personligen ha blivit utvald av Ferguson. United misslyckades med allt under transferfönstret och på transferfönstrets sista dag köptes Marouane Fellaini från Everton för £27,5 miljoner. Fellaini hade en utköpsklausul på £25 miljoner under transferfönstrets tidigare skede. David Moyes första tävlingsmatch var FA Community Shield-finalen mot Wigan, som Manchester United vann med 2–0. Resten av säsongen präglades av att Moyes testade olika laguppställningar under varje match utan några större framgångar (även om klubben nådde en kvartsfinalplats i Champions League). När fyra matcher återstod av Premier League-säsongen fick David Moyes sparken, och den nyavlagde spelaren Ryan Giggs blev tillfällig manager säsongen ut. Manchester United slutade på en fiaskoartad sjundeplats, efter att klubben under hela Premier Leagues existens dessförinnan alltid hade blivit topp tre.

Med floppsäsongen bakom sig värvade klubben Ander Herrera och Luke Shaw, efter att Louis van Gaal utnämnts till ny manager (med Giggs som assisterande tränare), under sommaren 2014. Efter Premier League-premiären värvades Marcos Rojo och Angel Di Maria (Di Maria för £60 miljoner), och Radamel Falcao säsongslånades från AS Monaco som tilltänkt sniper.

Finalen mot AFC Ajax (2–0) spelades på Friends Arena i Stockholms län den 24 maj 2017. Trots skadefrånvaro under säsongens tio sista matcher blev Zlatan Ibrahimović lagets främste målgörare (totalt 28 mål).

Det har inte varit en helt enkel säsong för Manchester United. Efter en lovande start på ligaspelet gick det allt trögare för den engelska storklubben. De föll allt längre i från en titeljakt och sedermera gick de även förlorande ur kampen om en topp 4-placering.
Men det har funnits flera ljuspunkter, bland annat Ligacupsegern i början på året och segern i Europa League i veckan mot Ajax.
Hyllas för sin insats under säsongen
Och det är med avstamp i segern i Stockholm som Manchester Evening News summer Manchester Uniteds säsong. Och de menar att Zlatan Ibrahimovic har spelat en central roll i klubbens framgångar den här säsongen.
För trots att han missade de sista 10 matcherna den här säsongen på grund av skada var han ändå klubbens skyttekung med 28 fullträffar.
"Vid flera tillfällen har Zlatan blivit kvar på planen, bara för att avgöra sent. Man skulle kunna argumentera för att han borde ha gjort ännu fler mål den här säsongen, men det har blivit flera tunga och avgörande mål längs vägen", skriver de.
Så har Zlatan revolutionerat Uniteds spel
Manchester Evening News menar att det inte var en överraskning att Zlatan kom till United med Mourinho, då portugisen nästan alltid tar med sig en veteran till en ny klubb. Men att Zlatans insatser sätter honom i en helt annan liga än Mourinhos tidigare veteranvärvningar som Hernan Crespo och Ricardo Carvalho.
"Till och med Mourinho måste vara förvånad över Zlatans jämna och höga nivå".
Och MEN menar att Zlatan revolutionerade Uniteds spel den här säsongen.
"Det har gått så långt att Uniteds backar fortsätter slå chansbollar upp mot Zlatans ytor, trots att det är Marcus Rashford som spelar på topp. Zlatan kanske inte går i Eric Cantonas fotspår och ser till att Premier Leaguetiteln hamnar hos United, men han har fått fansen att le igen".


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0051.jsonl--Q18656--Vidare historik (efter Ferguson)-5--sv-0051-2318

Manchester United FC

David Moyes från Everton efterträdde Ferguson inför säsongen 2013/2014, efter att personligen ha blivit utvald av Ferguson. United misslyckades med allt under transferfönstret och på transferfönstrets sista dag köptes Marouane Fellaini från Everton för £27,5 miljoner. Fellaini hade en utköpsklausul på £25 miljoner under transferfönstrets tidigare skede. David Moyes första tävlingsmatch var FA Community Shield-finalen mot Wigan, som Manchester United vann med 2–0. Resten av säsongen präglades av att Moyes testade olika laguppställningar under varje match utan några större framgångar (även om klubben nådde en kvartsfinalplats i Champions League). När fyra matcher återstod av Premier League-säsongen fick David Moyes sparken, och den nyavlagde spelaren Ryan Giggs blev tillfällig manager säsongen ut. Manchester United slutade på en fiaskoartad sjundeplats, efter att klubben under hela Premier Leagues existens dessförinnan alltid hade blivit topp tre.

Med floppsäsongen bakom sig värvade klubben Ander Herrera och Luke Shaw, efter att Louis van Gaal utnämnts till ny manager (med Giggs som assisterande tränare), under sommaren 2014. Efter Premier League-premiären värvades Marcos Rojo och Angel Di Maria (Di Maria för £60 miljoner), och Radamel Falcao säsongslånades från AS Monaco som tilltänkt sniper. Innan Falcao och Di Maria anlände hade van Gaals lag bland annat stått för nederlaget 0–4 borta mot tredjedivisionsklubben Milton Keynes Dons FC i Ligacupen den 26 augusti.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0051.jsonl--Q18656--Vidare historik (efter Ferguson)-5--sv-0051-2322

Manchester United FC

David Moyes från Everton efterträdde Ferguson inför säsongen 2013/2014, efter att personligen ha blivit utvald av Ferguson. United misslyckades med allt under transferfönstret och på transferfönstrets sista dag köptes Marouane Fellaini från Everton för £27,5 miljoner. Fellaini hade en utköpsklausul på £25 miljoner under transferfönstrets tidigare skede. David Moyes första tävlingsmatch var FA Community Shield-finalen mot Wigan, som Manchester United vann med 2–0. Resten av säsongen präglades av att Moyes testade olika laguppställningar under varje match utan några större framgångar (även om klubben nådde en kvartsfinalplats i Champions League). När fyra matcher återstod av Premier League-säsongen fick David Moyes sparken, och den nyavlagde spelaren Ryan Giggs blev tillfällig manager säsongen ut. Manchester United slutade på en fiaskoartad sjundeplats, efter att klubben under hela Premier Leagues existens dessförinnan alltid hade blivit topp tre.

Med floppsäsongen bakom sig värvade klubben Ander Herrera och Luke Shaw, efter att Louis van Gaal utnämnts till ny manager (med Giggs som assisterande tränare), under sommaren 2014. Efter Premier League-premiären värvades Marcos Rojo och Angel Di Maria (Di Maria för £60 miljoner), och Radamel Falcao säsongslånades från AS Monaco som tilltänkt sniper. Innan Falcao och Di Maria anlände hade van Gaals lag bland annat stått för nederlaget 0–4 borta mot tredjedivisionsklubben Milton Keynes Dons FC i Ligacupen den 26 augusti. Den 30 augusti värvades den nederländske mittfältaren Daley Blind som skulle visa sig lyfta anfallsspelet från mittfältet avsevärt. Försvaret hamnade i största fokus under säsongens gång, och bland annat dröjde klubbens första bortaseger i Premier League till matchen mot Arsenal den 22 november. Klubbens och van Gaals främsta målsättning under säsongen var en topp fyra-placering i Premier League för återavancemang till Uefa Champions League 2015/2016, vilket klubben nådde i och med sin slutgiltiga fjärdeplats.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0051.jsonl--Q18656--Vidare historik (efter Ferguson)-5--sv-0051-2324

Manchester United FC

David Moyes från Everton efterträdde Ferguson inför säsongen 2013/2014, efter att personligen ha blivit utvald av Ferguson. United misslyckades med allt under transferfönstret och på transferfönstrets sista dag köptes Marouane Fellaini från Everton för £27,5 miljoner. Fellaini hade en utköpsklausul på £25 miljoner under transferfönstrets tidigare skede. David Moyes första tävlingsmatch var FA Community Shield-finalen mot Wigan, som Manchester United vann med 2–0. Resten av säsongen präglades av att Moyes testade olika laguppställningar under varje match utan några större framgångar (även om klubben nådde en kvartsfinalplats i Champions League). När fyra matcher återstod av Premier League-säsongen fick David Moyes sparken, och den nyavlagde spelaren Ryan Giggs blev tillfällig manager säsongen ut. Manchester United slutade på en fiaskoartad sjundeplats, efter att klubben under hela Premier Leagues existens dessförinnan alltid hade blivit topp tre.

Med floppsäsongen bakom sig värvade klubben Ander Herrera och Luke Shaw, efter att Louis van Gaal utnämnts till ny manager (med Giggs som assisterande tränare), under sommaren 2014. Efter Premier League-premiären värvades Marcos Rojo och Angel Di Maria (Di Maria för £60 miljoner), och Radamel Falcao säsongslånades från AS Monaco som tilltänkt sniper. Innan Falcao och Di Maria anlände hade van Gaals lag bland annat stått för nederlaget 0–4 borta mot tredjedivisionsklubben Milton Keynes Dons FC i Ligacupen den 26 augusti. Den 30 augusti värvades den nederländske mittfältaren Daley Blind som skulle visa sig lyfta anfallsspelet från mittfältet avsevärt. Försvaret hamnade i största fokus under säsongens gång, och bland annat dröjde klubbens första bortaseger i Premier League till matchen mot Arsenal den 22 november. Klubbens och van Gaals främsta målsättning under säsongen var en topp fyra-placering i Premier League för återavancemang till Uefa Champions League 2015/2016, vilket klubben nådde i och med sin slutgiltiga fjärdeplats. Efterföljande Champions League-kval i augusti 2015, med ungefär halva truppen förnyad inför säsongen, vanns med totalt 7–1 i dubbelmötet mot belgiska Club Brugge KV. I slutet av september var Manchester United serieledare i Premier League för första gången sedan Fergusons tid, och hade därefter varierande topp fyra-placeringar fram till slutet av november – innan formsvackan då ett skadedrabbat Manchester United dels åkte ur gruppspelet i Champions League, men kom också att sjunka till sjätte plats i Premier League-tabellen.