final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Återvändaravtalet mellan Sverige och Afghanistan-26--sv-5917-314

I oktober 2016 ingicks ett samförståndsavtal mellan Sverige och Afghanistan. Avtalet reglerade villkoren för hur och under vilka omständigheter Sverige skulle kunna verkställa utvisningar av afghanska medborgare. Tidigare hade Afghanistan inte tagit emot medborgare som sökt men inte beviljats asyl. Justitie- och migrationsminister Morgan Johansson kallade avtalet "en stor framgång för Sverige" och det antogs innebära att tusentals afghaner skulle skickas tillbaka till sitt hemland. I avtalet åtar sig Afghanistan att ta emot sina medborgare från Sverige och att ge dem ett ”värdigt, säkert och ordnat” mottagande. Samtidigt som detta avtal skrevs andra avtal som reglerar återsändandet av Afghanska medborgare från EU och som garanterar Afghanistan bistånd från Sverige och EU. Inför dessa förhandlingar arbetade EU:s ministerråd med kravet att Afghanistan skulle återta 80 000 utvisade asylsökande som kompensation för fortsatt bistånd på dittillsvarande höga nivå.

I mars 2020 meddelade Afghanistan att man med hänvisning till coronavirusets utbredning inte längre tar emot personer som utvisats eller avvisats från Sverige.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Återvändaravtalet mellan Sverige och Afghanistan-26--sv-5917-315

Sveriges utvisningar till Afghanistan från 2016 utfördes som en del av Sveriges asylpolitik sedan flyktingkrisen 2015. Av de mer än 163 000 människor som sökte asyl i Sverige är 2015 hade 41 564 afghanskt medborgarskap. Av dem registrerades 23 480 som ensamkommande barn. Under åren 2016-2019 sökte ytterligare totalt 6 281 afghanska medborgare asyl i Sverige, varav 1107 registrerades som ensamkommande barn.

Av de afghanska medborgare som sökte asyl 2015 fick 50 procent bifall på sin ansökan. Denna siffra innefattar både permanenta och tillfälliga uppehållstillstånd samt ensamkommande  som ska utvisas, men där utvisningen inte får verkställas före 18-årsdagen. Av dem som kommit som ensamkommande barn men fyllt eller skrivits upp till 18 när deras ansökan bedömdes fick 86 procent avslag och av dem som skrivits upp i ålder fick 92 procent avslag av Migrationsverket.

Sverige och Afghanistan tecknade hösten 2016 ett samförståndsavtal som reglerade villkoren för återvändande av asylsökande som fått avslag i Sverige. I den stora mängden ärenden som Migrationsverket hade att hantera fick de afghanska asylsökande, och speciellt de ensamkommande barnen, vänta länge på sina beslut och huvuddelen av de afghanska ungdomarna fick avslag. Frågan om ifall de skulle få stanna i Sverige debatterades i pressen och blev föremål för manifestationer.

Regeringen presenterade 2017 och 2018 två lagar som innebar att vissa ungdomar som fått avslag på asylansökan kunde få tillfälliga uppehållstillstånd för gymnasiestudier. Dessa lagar anger ingenting om nationalitet men de allra flesta som kunde komma i fråga var afghaner. Gymnasielagen från 2018 gav tillfälliga uppehållstillstånd åt cirka 7 800 personer, med omprövning efter 13 månader.

Antalet personer med utvisningsbeslut som faktiskt rest till Afghanistan under 2017 – april 2019 var enligt Migrationsverket 1 063. I november 2019 angav gränspolisen att det fanns över 7 000 människor i Sverige, däribland 1 000 barn, som hade gällande utvisningsbeslut till Afghanistan, och att polisen hade svårt att hinna verkställa alla utvisningsbeslut.

Afghanistan beslutade i juli 2021 att tillfälligt stoppa mottagning av återvändande medborgare som tvångsavvisats från annat land. Svenska Migrationsverket beslutade om verkställighetsstopp för utvisningar till Afghanistan från den 16 juli 2021, på grund av svårbedömda konsekvenser av talibanrörelsens snabbt växande territorium efter att flera länders Nato-trupper lämnat landet. Då fanns 7 000 personer i Sverige med avvisnings- eller utvisningsbeslut till Afghanistan. I juli 2021 beslutade Migrationsverket också att pausa alla avslagsbeslut i afghanska asylärenden och gjorde en ny bedömning av afghanska medborgares möjlighet att skaffa pass.

I oktober 2016 ingicks ett samförståndsavtal mellan Sverige och Afghanistan. Avtalet reglerade villkoren för hur och under vilka omständigheter Sverige skulle kunna verkställa utvisningar av afghanska medborgare. Tidigare hade Afghanistan inte tagit emot medborgare som sökt men inte beviljats asyl. Justitie- och migrationsminister Morgan Johansson kallade avtalet "en stor framgång för Sverige" och det antogs innebära att tusentals afghaner skulle skickas tillbaka till sitt hemland. I avtalet åtar sig Afghanistan att ta emot sina medborgare från Sverige och att ge dem ett ”värdigt, säkert och ordnat” mottagande. Samtidigt som detta avtal skrevs andra avtal som reglerar återsändandet av Afghanska medborgare från EU och som garanterar Afghanistan bistånd från Sverige och EU. Inför dessa förhandlingar arbetade EU:s ministerråd med kravet att Afghanistan skulle återta 80 000 utvisade asylsökande som kompensation för fortsatt bistånd på dittillsvarande höga nivå.

Avtalet ledde till stora protester, bland annat från Flyktinggruppernas riksråd och Rädda Barnen. Svenska Afghanistankommittén befarade att det skulle bli svårt för dem som skickats tillbaka att klara sin försörjning och sin säkerhet och att ett återsändande av tiotusentals människor skulle förvärra den redan instabila situationen i landet.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Återvändaravtalet mellan Sverige och Afghanistan-26--sv-5917-316


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Återvändaravtalet mellan Sverige och Afghanistan-26--sv-5917-317

I oktober 2016 ingicks ett samförståndsavtal mellan Sverige och Afghanistan. Avtalet reglerade villkoren för hur och under vilka omständigheter Sverige skulle kunna verkställa utvisningar av afghanska medborgare. Tidigare hade Afghanistan inte tagit emot medborgare som sökt men inte beviljats asyl. Justitie- och migrationsminister Morgan Johansson kallade avtalet "en stor framgång för Sverige" och det antogs innebära att tusentals afghaner skulle skickas tillbaka till sitt hemland. I avtalet åtar sig Afghanistan att ta emot sina medborgare från Sverige och att ge dem ett ”värdigt, säkert och ordnat” mottagande. Samtidigt som detta avtal skrevs andra avtal som reglerar återsändandet av Afghanska medborgare från EU och som garanterar Afghanistan bistånd från Sverige och EU. Inför dessa förhandlingar arbetade EU:s ministerråd med kravet att Afghanistan skulle återta 80 000 utvisade asylsökande som kompensation för fortsatt bistånd på dittillsvarande höga nivå.

Avtalet ledde till stora protester, bland annat från Flyktinggruppernas riksråd och Rädda Barnen. Svenska Afghanistankommittén befarade att det skulle bli svårt för dem som skickats tillbaka att klara sin försörjning och sin säkerhet och att ett återsändande av tiotusentals människor skulle förvärra den redan instabila situationen i landet.

Avtalet mellan Sverige och Afghanstan träffades på regeringsnivå och Afghanistans parlament röstade nej till det i november 2016.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Återvändaravtalet mellan Sverige och Afghanistan-26--sv-5917-318

I oktober 2016 ingicks ett samförståndsavtal mellan Sverige och Afghanistan. Avtalet reglerade villkoren för hur och under vilka omständigheter Sverige skulle kunna verkställa utvisningar av afghanska medborgare. Tidigare hade Afghanistan inte tagit emot medborgare som sökt men inte beviljats asyl. Justitie- och migrationsminister Morgan Johansson kallade avtalet "en stor framgång för Sverige" och det antogs innebära att tusentals afghaner skulle skickas tillbaka till sitt hemland. I avtalet åtar sig Afghanistan att ta emot sina medborgare från Sverige och att ge dem ett ”värdigt, säkert och ordnat” mottagande. Samtidigt som detta avtal skrevs andra avtal som reglerar återsändandet av Afghanska medborgare från EU och som garanterar Afghanistan bistånd från Sverige och EU. Inför dessa förhandlingar arbetade EU:s ministerråd med kravet att Afghanistan skulle återta 80 000 utvisade asylsökande som kompensation för fortsatt bistånd på dittillsvarande höga nivå.

Avtalet ledde till stora protester, bland annat från Flyktinggruppernas riksråd och Rädda Barnen. Svenska Afghanistankommittén befarade att det skulle bli svårt för dem som skickats tillbaka att klara sin försörjning och sin säkerhet och att ett återsändande av tiotusentals människor skulle förvärra den redan instabila situationen i landet.

Avtalet mellan Sverige och Afghanstan träffades på regeringsnivå och Afghanistans parlament röstade nej till det i november 2016. Afghanistans flyktingministrar har upprepade gånger vädjat till EU och enskilda länder att stoppa utvisningarna till Afghanistan. Vice flyktingministern Dr. Alema menade att landet saknade kapacitet att ta hand om de återsända människorna på ett bra sätt, bland annat på grund av att stora flyktingströmmar återvände till Afghanistan från grannländerna Iran och Pakistan. Hon pekade också på den svåra säkerhetssituationen med stor risk för civila att dödas. Det handlade dock inte om att avtalet sades upp.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Utsatthet, kriminalitet och narkotika-31--sv-5917-327

Samstämmiga rapporter vittnar om stor psykisk ohälsa bland ensamkommande ungdomar som en följd både av tidigare trauman och av den långa och otrygga väntan på uppehållstillstånd. Speciellt gäller detta dem som fått avslag på sina ansökningar, men även dem som fått uppehållstillstånd enligt gymnasielagen och inte vet om de får förlängning.

Rapporter om självskadebeteende och självmordsförsök visar att förekomsten är tydligt högre bland ensamkommande än bland asylsökande barn som kommer till Sverige med en vårdnadshavare.  Ingen myndighet ansvarar för att registrera eller dokumentera självmord bland asylsökande, men ett privat dokumentationsarbete i samarbete med Karolinska Institutet visar att under 2017 tog minst 12 ensamkommande unga sina liv, vilket innebar att suicidrisken var nio gånger större än för jämnåriga i Sveriges befolkning.  Ytterligare 258 självmordsförsök inom gruppen dokumenterades under 2017. Forskning från Karolinska Institutet visar att självmorden inte hade direkt samband med avslagsbesked utan snarare att de ensamkommande generellt är en utsatt grupp, att de fått vänta länge på besked och att de inte fått tillgång till kvalificerad vård. Självmorden och självmordsförsöken skedde ofta i samband med att ungdomen fyllde eller skrevs upp till 18 år och därmed flyttades till vuxenboende och förlorade sitt nätverk och sin trygghet i boende och skola. Under 2015-2020 var det nästan 30 ensamkommande asylsökande av olika nationaliteter som tog sina liv.

En liten del av de ensamkommande ungdomarna har börjat använda narkotika för att döva sin ångest. Detta, i kombination med hemlöshet, brist på socialt nätverk och ekonomisk utsatthet har lett till att de också riskerar att fastna i kriminalitet. I december 2018 uppskattade Stockholmspolisen att det fanns uppemot 120 ensamkommande afghanska ungdomar som var involverade i drogförsäljning kring Sergels torg. Det förekom också att ungdomar prostituerade sig i utbyte mot en sovplats eller ett mål mat. I november 2019 rapporterade gränspolisen, Migrationsverket och frivilligorganisationer om ett växande skuggsamhälle av flera tusen unga, framför allt afghaner, som fått nej på sin ansökan enligt gymnasielagen eller inte sökt eftersom de visste att de inte omfattades. Många av dem jobbar svart och riskerar att sugas upp i kriminella nätverk. Både polisen och frivilligorganisationer understryker att den absoluta merparten av dessa människor hade klarat sig bra i Sverige om de hade fått positiva asylbesked utan långa väntetider.

Det har förekommit sexuella övergrepp där afghanska pojkar har varit både förövare och offer, och där förövarna varit personal på pojkarnas boenden eller andra som de varit beroende av

Ensamkommande med avslag går under jord
Flera hundra ensamkommande ungdomar som fått avslag enligt den nya gymnasielagen har gått under jord.
Många av dem har blivit en del av det växande skuggsamhället där de hamnat i drogmissbruk och kriminalitet.
Framöver väntas gruppen växa ytterligare, när fler får avslag.
– Vi ser att man hamnar i befintliga kriminella nätverk och sugs upp som springpojkar, säger Christian Frödén, polis som jobbar på gränspolisens särskilda grupp med ensamkommande i Stockholm.
Det handlar framför allt om unga afghaner, som sökt uppehållstillstånd enligt den nya gymnasielagen, men inte fått det. Av de drygt 3 200 personer som fått nej till att stanna i Sverige enligt gymnasielagen har hittills var fjärde, nästan 800 personer, avvikit, enligt Migrationsverket. Deras ärenden har därmed överlämnats till polis.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Utsatthet, kriminalitet och narkotika-31--sv-5917-329

Samstämmiga rapporter vittnar om stor psykisk ohälsa bland ensamkommande ungdomar som en följd både av tidigare trauman och av den långa och otrygga väntan på uppehållstillstånd. Speciellt gäller detta dem som fått avslag på sina ansökningar, men även dem som fått uppehållstillstånd enligt gymnasielagen och inte vet om de får förlängning.

Rapporter om självskadebeteende och självmordsförsök visar att förekomsten är tydligt högre bland ensamkommande än bland asylsökande barn som kommer till Sverige med en vårdnadshavare.  Ingen myndighet ansvarar för att registrera eller dokumentera självmord bland asylsökande, men ett privat dokumentationsarbete i samarbete med Karolinska Institutet visar att under 2017 tog minst 12 ensamkommande unga sina liv, vilket innebar att suicidrisken var nio gånger större än för jämnåriga i Sveriges befolkning.  Ytterligare 258 självmordsförsök inom gruppen dokumenterades under 2017. Forskning från Karolinska Institutet visar att självmorden inte hade direkt samband med avslagsbesked utan snarare att de ensamkommande generellt är en utsatt grupp, att de fått vänta länge på besked och att de inte fått tillgång till kvalificerad vård. Självmorden och självmordsförsöken skedde ofta i samband med att ungdomen fyllde eller skrevs upp till 18 år och därmed flyttades till vuxenboende och förlorade sitt nätverk och sin trygghet i boende och skola. Under 2015-2020 var det nästan 30 ensamkommande asylsökande av olika nationaliteter som tog sina liv.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Utsatthet, kriminalitet och narkotika-31--sv-5917-331

Samstämmiga rapporter vittnar om stor psykisk ohälsa bland ensamkommande ungdomar som en följd både av tidigare trauman och av den långa och otrygga väntan på uppehållstillstånd. Speciellt gäller detta dem som fått avslag på sina ansökningar, men även dem som fått uppehållstillstånd enligt gymnasielagen och inte vet om de får förlängning.

Rapporter om självskadebeteende och självmordsförsök visar att förekomsten är tydligt högre bland ensamkommande än bland asylsökande barn som kommer till Sverige med en vårdnadshavare.  Ingen myndighet ansvarar för att registrera eller dokumentera självmord bland asylsökande, men ett privat dokumentationsarbete i samarbete med Karolinska Institutet visar att under 2017 tog minst 12 ensamkommande unga sina liv, vilket innebar att suicidrisken var nio gånger större än för jämnåriga i Sveriges befolkning.  Ytterligare 258 självmordsförsök inom gruppen dokumenterades under 2017. Forskning från Karolinska Institutet visar att självmorden inte hade direkt samband med avslagsbesked utan snarare att de ensamkommande generellt är en utsatt grupp, att de fått vänta länge på besked och att de inte fått tillgång till kvalificerad vård. Självmorden och självmordsförsöken skedde ofta i samband med att ungdomen fyllde eller skrevs upp till 18 år och därmed flyttades till vuxenboende och förlorade sitt nätverk och sin trygghet i boende och skola. Under 2015-2020 var det nästan 30 ensamkommande asylsökande av olika nationaliteter som tog sina liv.

En liten del av de ensamkommande ungdomarna har börjat använda narkotika för att döva sin ångest.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Utsatthet, kriminalitet och narkotika-31--sv-5917-332

Samstämmiga rapporter vittnar om stor psykisk ohälsa bland ensamkommande ungdomar som en följd både av tidigare trauman och av den långa och otrygga väntan på uppehållstillstånd. Speciellt gäller detta dem som fått avslag på sina ansökningar, men även dem som fått uppehållstillstånd enligt gymnasielagen och inte vet om de får förlängning.

Rapporter om självskadebeteende och självmordsförsök visar att förekomsten är tydligt högre bland ensamkommande än bland asylsökande barn som kommer till Sverige med en vårdnadshavare.  Ingen myndighet ansvarar för att registrera eller dokumentera självmord bland asylsökande, men ett privat dokumentationsarbete i samarbete med Karolinska Institutet visar att under 2017 tog minst 12 ensamkommande unga sina liv, vilket innebar att suicidrisken var nio gånger större än för jämnåriga i Sveriges befolkning.  Ytterligare 258 självmordsförsök inom gruppen dokumenterades under 2017. Forskning från Karolinska Institutet visar att självmorden inte hade direkt samband med avslagsbesked utan snarare att de ensamkommande generellt är en utsatt grupp, att de fått vänta länge på besked och att de inte fått tillgång till kvalificerad vård. Självmorden och självmordsförsöken skedde ofta i samband med att ungdomen fyllde eller skrevs upp till 18 år och därmed flyttades till vuxenboende och förlorade sitt nätverk och sin trygghet i boende och skola. Under 2015-2020 var det nästan 30 ensamkommande asylsökande av olika nationaliteter som tog sina liv.

En liten del av de ensamkommande ungdomarna har börjat använda narkotika för att döva sin ångest. Detta, i kombination med hemlöshet, brist på socialt nätverk och ekonomisk utsatthet har lett till att de också riskerar att fastna i kriminalitet. I december 2018 uppskattade Stockholmspolisen att det fanns uppemot 120 ensamkommande afghanska ungdomar som var involverade i drogförsäljning kring Sergels torg.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Afghanska vuxna och barnfamiljer-33--sv-5917-335

Av de afghanska asylsökande som kom till Sverige 2015 var det 17 724 som inte registrerades som ensamkommande barn. Motsvarande numerär för åren 2016–2018 var 4470. I dessa siffror ingår vuxna män och kvinnor samt barn. Ytterligare barn har sedan 2015 fötts i Sverige inom asylsökande familjer.

Sommaren 2019 demonstrerade afghanska barnfamiljer på Norra bantorget i Stockholm under parollen "Liv utan Gränser". I november 2019 träffade en grupp barn och föräldrar en grupp riksdagsledamöter för att berätta om sin situation.

I Sverige väntar över 7000 personer på att utvisas till Afghanistan, det visar statistik från Migrationsverket. Över 1000 av dem är barn och på flera håll i Sverige fortsätter protesterna mot utvisningarna.
Kritikerna menar att utvisningsbesluten strider mot barnkonventionen.
– De här barnen kom till Sverige i samband med flyktingkrisen 2015 och har hunnit bli en del av det svenska samhället. Det är inte rimligt att de ska utvisas till Afghanistan, säger Anna Lindberg som företräder Österlens stödförening för flyktingar.
Förvärrad situation enligt FN
Afghanistan klassas som ett av världens farligaste länder. Landet har under en lång tid präglats av väpnade konflikter och mellan 2015 och 2018 skadades eller dödades över 12 500 barn i landet, uppger FN.
Men enligt Migrationsverket är det möjligt att genomföra utvisningar till Afghanistan.
– Vissa provinser har knappt berörts av den här väpnade konflikten, säger Carl Bexelius som är biträdande rättschef på Migrationsverket.
Vill att barnen får stanna
Migrationsverket framhåller att de gör rättssäkra bedömningar som i många fall även prövas av svensk domstol.
Men Österlens stödförening för flyktingar, som har kontakt med flera organisationer i Afghanistan, gör en annan bedömning och vill att lagstiftningen ändras så att barnen kan få stanna.
”Risk att flickorna gifts bort”
– Det finns en risk att de inte får gå i skolan, att de blir rekryterade som barnsoldater och att flickorna gifts bort tidigt om de utvisas.
Men borde inte personer som enligt myndigheterna saknar skyddsbehov lämna landet för att ge plats åt de som har bekräftade asylskäl?
– Vi tycker inte att alla ska få stanna eller att gränserna ska vara öppna. Men när det gäller barnfamiljer så är det rimligt att man får stanna när man varit här i fyra år, säger Anna Lindberg och fortsätter:
– Det handlar trots allt om barn som inte minns Afghanistan, som inte talar språket och som ibland aldrig ens har varit där.
Ministern duckar
Migrationsminister Morgan Johansson vill inte intervjuas i den här frågan men meddelar att det finns en kommitté som just nu arbetar med se över migrationspolitiken.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Afghanska vuxna och barnfamiljer-33--sv-5917-336

Av de afghanska asylsökande som kom till Sverige 2015 var det 17 724 som inte registrerades som ensamkommande barn. Motsvarande numerär för åren 2016–2018 var 4470. I dessa siffror ingår vuxna män och kvinnor samt barn. Ytterligare barn har sedan 2015 fötts i Sverige inom asylsökande familjer.

Asylsökande vuxna och barnfamiljer erbjuds plats på något av Migrationsverkets boenden.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Afghanska vuxna och barnfamiljer-33--sv-5917-337

Av de afghanska asylsökande som kom till Sverige 2015 var det 17 724 som inte registrerades som ensamkommande barn. Motsvarande numerär för åren 2016–2018 var 4470. I dessa siffror ingår vuxna män och kvinnor samt barn. Ytterligare barn har sedan 2015 fötts i Sverige inom asylsökande familjer.

Asylsökande vuxna och barnfamiljer erbjuds plats på något av Migrationsverkets boenden. Barnen har samma rättigheter som svenska barn vad gäller exempelvis skola och sjukvård men omfattas inte av skolplikt.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Afghanska vuxna och barnfamiljer-33--sv-5917-338

Av de afghanska asylsökande som kom till Sverige 2015 var det 17 724 som inte registrerades som ensamkommande barn. Motsvarande numerär för åren 2016–2018 var 4470. I dessa siffror ingår vuxna män och kvinnor samt barn. Ytterligare barn har sedan 2015 fötts i Sverige inom asylsökande familjer.

Asylsökande vuxna och barnfamiljer erbjuds plats på något av Migrationsverkets boenden. Barnen har samma rättigheter som svenska barn vad gäller exempelvis skola och sjukvård men omfattas inte av skolplikt. Vuxna har inte rätt till svenskundervisning (SFI). Vuxna och barn över 16 kan få rätt att arbeta under asylprövningstiden, men det förutsätter att de kan uppvisa godkända ID-handlingar eller att Migrationsverket bedömer att de på annat sätt medverkar till att klarlägga sin identitet. Afghanska identitetshandlingar betraktas ofta som otillförlitliga vilket gör det svårt att få tillstånd att arbeta.

Ungdomar som sökt asyl tillsammans med sina föräldrar omfattas inte av någon av gymnasielagarna.

Återvändaravtalet med Afghanistan säger att "särskilt sårbara grupper" inte ska utvisas och det råder enligt polisen oklarhet om hur detta ska tolkas. Dagens Nyheter och representanterna för barnfamiljerna tolkar situationen som att Afghanistan inte vill ta emot barnfamiljer som utvisas med tvång. Så länge de är kvar i Sverige får de bo kvar på Migrationsverkets boenden, men dagersättningen sänks från 61 till 42 kronor per vuxen om man lever i par, och föräldrarna tillåts inte arbeta. Migrationsverket håller också samtal för att motivera återvändande.

Migrationsverkets siffror visar att det under åren 2017 – april 2019 var totalt 1016 vuxna och 18 "familjebarn" som rest tillbaka till Afghanistan. Siffran för vuxna innefattar dem som kommit som ensamkommande men hunnit fylla eller skrivas upp till 18 år. Gränspolisen meddelade i november 2019 att det fanns ungefär 1 000 barn som väntade på utvisning men att man har svårt att hinna med alla utvisningar och inte prioriterar att utvisa barnfamiljer. Ytterligare ungefär 1000 barn väntade i augusti 2019 på besked från Migrationsverket eller Migrationsdomstolen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Afghanska vuxna och barnfamiljer-33--sv-5917-339

Av de afghanska asylsökande som kom till Sverige 2015 var det 17 724 som inte registrerades som ensamkommande barn. Motsvarande numerär för åren 2016–2018 var 4470. I dessa siffror ingår vuxna män och kvinnor samt barn. Ytterligare barn har sedan 2015 fötts i Sverige inom asylsökande familjer.

Asylsökande vuxna och barnfamiljer erbjuds plats på något av Migrationsverkets boenden. Barnen har samma rättigheter som svenska barn vad gäller exempelvis skola och sjukvård men omfattas inte av skolplikt. Vuxna har inte rätt till svenskundervisning (SFI). Vuxna och barn över 16 kan få rätt att arbeta under asylprövningstiden, men det förutsätter att de kan uppvisa godkända ID-handlingar eller att Migrationsverket bedömer att de på annat sätt medverkar till att klarlägga sin identitet. Afghanska identitetshandlingar betraktas ofta som otillförlitliga vilket gör det svårt att få tillstånd att arbeta.

Ungdomar som sökt asyl tillsammans med sina föräldrar omfattas inte av någon av gymnasielagarna.

Återvändaravtalet med Afghanistan säger att "särskilt sårbara grupper" inte ska utvisas och det råder enligt polisen oklarhet om hur detta ska tolkas. Dagens Nyheter och representanterna för barnfamiljerna tolkar situationen som att Afghanistan inte vill ta emot barnfamiljer som utvisas med tvång. Så länge de är kvar i Sverige får de bo kvar på Migrationsverkets boenden, men dagersättningen sänks från 61 till 42 kronor per vuxen om man lever i par, och föräldrarna tillåts inte arbeta. Migrationsverket håller också samtal för att motivera återvändande.

Migrationsverkets siffror visar att det under åren 2017 – april 2019 var totalt 1016 vuxna och 18 "familjebarn" som rest tillbaka till Afghanistan. Siffran för vuxna innefattar dem som kommit som ensamkommande men hunnit fylla eller skrivas upp till 18 år. Gränspolisen meddelade i november 2019 att det fanns ungefär 1 000 barn som väntade på utvisning men att man har svårt att hinna med alla utvisningar och inte prioriterar att utvisa barnfamiljer. Ytterligare ungefär 1000 barn väntade i augusti 2019 på besked från Migrationsverket eller Migrationsdomstolen.

Ett stort antal akademiker ifrågasatte i augusti 2018 om utvisningar av barnfamiljer till Afghanistan är förenliga med FN:s bankonvention som Sverige ratificerade 1990 och som skulle bli lag 2020.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Opinionsbildning och civilsamhällets engagemang-35--sv-5917-341

Ända sedan 2015 har migrations- och integrationsfrågor hört till de politiska frågor som har engagerat medborgarna mest. Det finns mycket stor spännvidd i de åsikter som finns i frågan. En opinionsundersökning från sommaren 2020 visar att en ökande majoritet vill att Sverige ska ta emot färre asylsökande, medan en krympande minoritet vill att Sverige tar emot fler. De ensamkommande barnen har varit en av de aspekter som har debatterats mycket. Inför riksdagsbeslutet om den nya gymnasielagen 2018 presenterar Expressen/Demoskop en undersökning som visar att 59 procent av väljarna anser att frågan är "mycket viktig" och att 54 procent anser att det aktuella förslaget är dåligt.

Regeringen har lagt fram ett lagförslag som ska ge 9 000 ensamkommande afghaner en ny chans att få uppehållstillstånd i Sverige, trots att de fått avslag på sin ansökan om asyl.
Lagen ska, om den går igenom, gälla den som kom till Sverige som barn men som hunnit fylla 18 år i väntan på beslut, på grund av långa handläggningstider hos Migrationsverket.
– De medmänskliga konsekvenserna av att stoppa förslaget är alldeles för stora, har C-ledaren Annie Lööf, som backar förslaget, sagt.
LÄS MER: De 9000 afghanerna – vilka är de egentligen?
Ebba Busch Thor: ”Rundar asylrätten”
Uppehållstillstånden gäller för studier på introduktionsprogram och nationellt program på gymnasiet, eller motsvarande utbildningar på gymnasienivå på komvux och folkhögskola.
Förslaget har mött hård kritik i riksdagen och från allmänheten. I Expressen TV sa KD-ledaren Ebba Busch Thor, på måndagen:
– Det är en lagstiftning som rundar asylrätten och ger många människor en falsk förhoppning om att man får stanna när man i själva verket skjuter på avvisandedagen.
MP-språkröret och vice statsminister Isabella Lövin svarade:
– De här ungdomarna har hunnit rota sig i Sverige, de skulle annars utvisas till en väldigt osäker framtid och därför tycker vi att detta är det rätta sättet.
59 procent anser att frågan är ”mycket viktig”
Nya siffror från Expressen/Demoskop visar att en majoritet av allmänheten tycker att förslaget är dåligt.
59 procent av de tillfrågade anser nu att frågan är ”mycket viktig”, jämfört med 43 procent i december 2017.
Så ser uppgörelsen ut
Möjligheten till tillfälligt uppehållstillstånd gäller de ensamkommande som: sökte asyl senast den 24 november 2015, har väntat 15 månader eller längre på beslut från Migrationsverket, har fått sin asylansökan prövad enligt den tillfälliga lagen (dvs efter den 20 juli 2016) har fått beslut som vuxna, studerar eller har studerat och har för avsikt att fortsätta att studera på gymnasiet, befinner sig i landet, och inte begått brott.
De tillfälliga uppehållstillstånden gäller för studier på introduktionsprogram och nationellt program på gymnasiet, eller motsvarande utbildningar på gymnasial nivå på komvux och folkhögskola. Den som genomgår ett så kallat yrkespaket omfattas också.
Källa: Miljöpartiet
LÄS MER: De afghanska kvinnorna som blev kvar – nu berättar de
Splittring i alliansen om frågan
Alliansen särskiljer sig tydligt från de rödgröna, visar siffrorna. Bland alliansväljare – M, L, C och KD – tycker 58 procent av de tillfrågade att förslaget är dåligt. Hos de rödgröna ligger motsvarande siffra på 20 procent.
27 procent av de tillfrågade alliansväljarna är positiva till förslaget, hos de rödgröna är siffran 69.
LÄS MER: De går emot partiet – röstar för förslaget om ensamkommande
Samtidigt visar Expressen/Demoskop att frågan splittrar alliansen. Centerpartiets väljare sticker ut som de enda alliansväljarna som ställer sig positiva till förslaget: 62 procent tycker att förslaget är bra och 19 procent tycker att det är dåligt.
– Ett intressant mönster är att de som är kritiska till undantagsreglerna i större utsträckning säger att frågan är mycket viktig för dem, medan de som stöder förslaget är svalare. Det talar för att mer splittrade partier, framför allt Socialdemokraterna, kan ha fått betala ett visst opinionspris för den här uppgörelsen, säger Peter Santesson, chef för opinionsanalys på Demoskop.
LÄS MER: Sittstrejkande afghaner och engagerade svenskar – de fick regeringen att svänga om afghanerna
SD-väljare övervägande kritiska
Bland sverigedemokratiska väljare anser 2 procent av de tillfrågade att det är ett bra förslag, och 96 procent att det är dåligt.
Vidare visar Expressen/Demoskops undersökning att kritiken och motståndet mot förslaget ökat under våren. I december ansåg 36 procent av de tillfrågade att förslaget var dåligt – det har ökat till 54 procent.
– En faktor är att det är fler som känner till förslaget nu och har bildat sig en uppfattning, inte minst bland S-väljarna, säger Santesson.
Resultatet sett till kön och blocktillhörighet
Huvudsakligen bra
Samtliga: 35 (-3)
Män: 28 (-3)
Kvinnor: 43 (-2)
Alliansen: 27 (+2)
Rödgröna: 69 (+4)
SD: 2 (-1)
Huvudsakligen dåligt
Samtliga: 54 (+18)
Män: 62 (+12)
Kvinnor: 44 (+22)
Alliansen: 58 (+8)
Rödgröna: 20 (+8)
SD: 96 (+17)
Känner ej till/vet ej
Samtliga: 11 (-15)
Män: 9 (-10)
Kvinnor: 13 (-20)
Alliansen: 15 (-10)
Rödgröna: 11 (-13)
SD: 1 (-18)
Källa: Expressen/Demoskop
Män mer kritiska än kvinnor
I mätningen i december ansåg 31 procent av de tillfrågade männen, och 45 procent av kvinnorna, att förslaget var bra. 50 respektive 22 procent ansåg att det var dåligt.
Den nya mätningen från Expressen/Demoskop visar att männen fortsatt är mer kritiska än kvinnorna, men att motståndet från båda grupperna har ökat. 28 procent av männen och 43 procent av kvinnorna är nu för förslaget, medan 62 respektive 44 procent tycker att det är dåligt.
– Det här är en fråga som många tycker är viktig, och den har börjat ses som allt viktigare under våren. Frågan har fått stor uppmärksamhet och den är symboliskt väldigt tydlig, säger Peter Santesson på Demoskop.
Om undersökningen
Målgrupp: Den röstberättigade allmänheten.
Fråga: ”Regeringen har lagt ett förslag om lättnader i regelverket kring uppehållstillstånd för ensamkommande. Vad tycker du om det förslaget?”, ” Hur viktig tycker du att frågan är?”.
En viss justering av frågeformuleringarna har gjorts från december 2017.
Undersökningsperiod: 1-4 juni 2018, jämförs med 1-6 december 2017.
Metod och urval: Demoskops slumpmässigt telefonrekryterade webbpanel.
Antal genomförda intervjuer: 1 054 intervjuer (december 2017: 1 040 intervjuer).
Vägning: För att justera för eventuella skevheter i urvalet vägs resultaten på kön, ålder och parti i senaste val.
Fakta om ensamkommande
Under 2015 ansökte omkring 32 500 ensamkommande om asyl fram till den 24 november 2015. Av dem har drygt 32 100 fått sina fall prövade, enligt siffror från Migrationsverket.
Av de 32 100 har drygt 14 400 fått stanna, ca 14 300 fått avslag och 2 700 fått sina ärenden avskrivna, till exempel för att asylansökan har återkallats. 600 var så kallade Dublinärenden som inte fått sitt ärende prövat i sak i Sverige.
Av de 14 300 som fått avslag, var drygt 2 470 under 18 år när beslut togs, ca 8 500 hade bedömts vara över 18 år när beslut togs, medan drygt 3 320 hade hunnit fylla 18 år när beslutet togs.
För de som ansökte om asyl före 24 november 2015 var huvudregeln att de skulle få permanent uppehållstillstånd om de fick stanna.
Källa: Migrationsverket, juni 2018
Rättelse: Siffrorna är uppdaterade med den senaste statistiken från Migrationsverket.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Opinionsbildning och civilsamhällets engagemang-35--sv-5917-342

Ända sedan 2015 har migrations- och integrationsfrågor hört till de politiska frågor som har engagerat medborgarna mest.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Opinionsbildning och civilsamhällets engagemang-35--sv-5917-343

Ända sedan 2015 har migrations- och integrationsfrågor hört till de politiska frågor som har engagerat medborgarna mest. Det finns mycket stor spännvidd i de åsikter som finns i frågan. En opinionsundersökning från sommaren 2020 visar att en ökande majoritet vill att Sverige ska ta emot färre asylsökande, medan en krympande minoritet vill att Sverige tar emot fler.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Stöd och hjälp till flyktingar-36--sv-5917-344

När den tillfälliga lagen trätt i kraft sommaren 2016 blev det uppenbart att många av de flyktingar som sökt sig hit året innan skulle bli utvisade från Sverige, och att det dessutom skulle ta mycket lång tid innan de fick sina besked. Engagerade människor slöt sig samman för att hjälpa de utsatta och för att påverka politiken. Förutom lokala grupper för flyktingstöd skapades de Facebook-baserade nätverken Vi står inte ut men vi slutar aldrig kämpaoch Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar!

Nätverken bedriver kampanjer i förhållande till politiker och allmänhet och publicerar rapporter om olika aspekter av de ensamkommandes situation. De fungerar också som forum för erfarenhetsutbyte mellan medlemmarna. I sitt remissvar våren 2019 om förlängningen av begränsningslagen rapporterar Vi står inte ut:s medlemmar om sitt eget arbete och de ensamkommandes situation i drygt 60 kommuner.

Hösten 2015 bildades föreningen Refugees Welcome för att ta fram alternativa bostadslösningar för nyanlända i Sverige. I takt med att allt fler ungdomar förlorade sina familjehem eller platser på HVB-hem när de blev 18 år bildades många lokala stödgrupper för att hjälpa dem att bo kvar i sin kommun och fortsätta skolan. Hösten 2017 bildades föreningen Stöttepelaren för att samla in och förmedla ekonomiskt bistånd till ungdomar som saknar andra möjligheter till försörjning.

Redan existerande grupper som FARR (Flyktinggruppernas Riksråd) och Ingen Människa är Illegal tog på sig både opinionsbildande och konkret stödjande uppgifter i förhållande till flyktingarna, och detsamma gällde de stora organisationerna Röda Korset, Rädda Barnen, Amnesty International, Stadsmissionen, Svenska kyrkan och ett stort antal andra kyrkliga sammanslutningar. Många individer och organisationer har uppmärksammats med lokalt eller nationellt utdelade priser och utmärkelser för sitt stöd till flyktingar.

Svenska Afghanistankommittén (SAK) är en medlemsbaserad bistånds- och solidaritetsorganisation som grundades 1980 och som finansieras av bland andra Sida, EU och Världsbanken. Man arbetar i Afghanistan med sjuk- och hälsovård, utbildning, rehabilitering av personer med funktionsnedsättningar samt försörjning och inflytande. I Sverige publicerar man information om och nyheter från Afghanistan

Om Svenska Afghanistankommittén
Svenska Afghanistankommittén (SAK) är en medlemsorganisation som arbetar med utvecklingsbistånd i Afghanistan baserat på de mänskliga rättigheterna.
SAK arbetar med utveckling i Afghanistan. Verksamheten är till för de allra mest utsatta grupperna. Arbetet sker på den afghanska landsbygden och inriktas särskilt till målgrupperna kvinnor, barn och personer funktionsnedsättning och internflyktingar. Arbetet bedrivs i ett nära samarbete med lokalbefolkningen.
I Afghanistan arbetar vi med sjuk- och hälsovård, utbildning, rehabilitering av personer med funktionsnedsättningar samt försörjning och inflytande. Övergripande är arbetet med mänskliga rättigheter. SAK har över 7 000 anställda, av dem är över 99 procent afghaner.
Organisationen finansieras bland annat av Sida, FN-organ, Postkodlotteriet samt tusentals privatpersoner och grundades 1980 som en reaktion mot Sovjetunionens invasion av Afghanistan. 1982 inleddes biståndsarbetet på plats i Afghanistan och har nu pågått i 40 år.
Svensk insamlingskontroll
Svenska Afghanistankommittén är ansluten till Svensk insamlingskontroll, som regelbundet granskar verksamheten och kontrollerar att vi använder pengarna på rätt sätt. Detta innebär också att vi har ett 90-konto; en garanti för dig som givare att pengarna används på ett riktigt sätt, samt att kostnaderna för insamling och administration inte överstiger 25 procent.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Stöd och hjälp till flyktingar-36--sv-5917-345


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Stöd och hjälp till flyktingar-36--sv-5917-346

När den tillfälliga lagen trätt i kraft sommaren 2016 blev det uppenbart att många av de flyktingar som sökt sig hit året innan skulle bli utvisade från Sverige, och att det dessutom skulle ta mycket lång tid innan de fick sina besked. Engagerade människor slöt sig samman för att hjälpa de utsatta och för att påverka politiken. Förutom lokala grupper för flyktingstöd skapades de Facebook-baserade nätverken Vi står inte ut men vi slutar aldrig kämpaoch Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar!


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Stöd och hjälp till flyktingar-36--sv-5917-347

När den tillfälliga lagen trätt i kraft sommaren 2016 blev det uppenbart att många av de flyktingar som sökt sig hit året innan skulle bli utvisade från Sverige, och att det dessutom skulle ta mycket lång tid innan de fick sina besked. Engagerade människor slöt sig samman för att hjälpa de utsatta och för att påverka politiken. Förutom lokala grupper för flyktingstöd skapades de Facebook-baserade nätverken Vi står inte ut men vi slutar aldrig kämpaoch Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar!

Nätverken bedriver kampanjer i förhållande till politiker och allmänhet och publicerar rapporter om olika aspekter av de ensamkommandes situation. De fungerar också som forum för erfarenhetsutbyte mellan medlemmarna. I sitt remissvar våren 2019 om förlängningen av begränsningslagen rapporterar Vi står inte ut:s medlemmar om sitt eget arbete och de ensamkommandes situation i drygt 60 kommuner.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Stöd och hjälp till flyktingar-36--sv-5917-348


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Stöd och hjälp till flyktingar-36--sv-5917-349

När den tillfälliga lagen trätt i kraft sommaren 2016 blev det uppenbart att många av de flyktingar som sökt sig hit året innan skulle bli utvisade från Sverige, och att det dessutom skulle ta mycket lång tid innan de fick sina besked. Engagerade människor slöt sig samman för att hjälpa de utsatta och för att påverka politiken. Förutom lokala grupper för flyktingstöd skapades de Facebook-baserade nätverken Vi står inte ut men vi slutar aldrig kämpaoch Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar!

Nätverken bedriver kampanjer i förhållande till politiker och allmänhet och publicerar rapporter om olika aspekter av de ensamkommandes situation. De fungerar också som forum för erfarenhetsutbyte mellan medlemmarna. I sitt remissvar våren 2019 om förlängningen av begränsningslagen rapporterar Vi står inte ut:s medlemmar om sitt eget arbete och de ensamkommandes situation i drygt 60 kommuner.

Hösten 2015 bildades föreningen Refugees Welcome för att ta fram alternativa bostadslösningar för nyanlända i Sverige. I takt med att allt fler ungdomar förlorade sina familjehem eller platser på HVB-hem när de blev 18 år bildades många lokala stödgrupper för att hjälpa dem att bo kvar i sin kommun och fortsätta skolan. Hösten 2017 bildades föreningen Stöttepelaren för att samla in och förmedla ekonomiskt bistånd till ungdomar som saknar andra möjligheter till försörjning.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--Stöd och hjälp till flyktingar-36--sv-5917-350

När den tillfälliga lagen trätt i kraft sommaren 2016 blev det uppenbart att många av de flyktingar som sökt sig hit året innan skulle bli utvisade från Sverige, och att det dessutom skulle ta mycket lång tid innan de fick sina besked. Engagerade människor slöt sig samman för att hjälpa de utsatta och för att påverka politiken. Förutom lokala grupper för flyktingstöd skapades de Facebook-baserade nätverken Vi står inte ut men vi slutar aldrig kämpaoch Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar!

Nätverken bedriver kampanjer i förhållande till politiker och allmänhet och publicerar rapporter om olika aspekter av de ensamkommandes situation. De fungerar också som forum för erfarenhetsutbyte mellan medlemmarna. I sitt remissvar våren 2019 om förlängningen av begränsningslagen rapporterar Vi står inte ut:s medlemmar om sitt eget arbete och de ensamkommandes situation i drygt 60 kommuner.

Hösten 2015 bildades föreningen Refugees Welcome för att ta fram alternativa bostadslösningar för nyanlända i Sverige. I takt med att allt fler ungdomar förlorade sina familjehem eller platser på HVB-hem när de blev 18 år bildades många lokala stödgrupper för att hjälpa dem att bo kvar i sin kommun och fortsätta skolan. Hösten 2017 bildades föreningen Stöttepelaren för att samla in och förmedla ekonomiskt bistånd till ungdomar som saknar andra möjligheter till försörjning.

Redan existerande grupper som FARR (Flyktinggruppernas Riksråd) och Ingen Människa är Illegal tog på sig både opinionsbildande och konkret stödjande uppgifter i förhållande till flyktingarna, och detsamma gällde de stora organisationerna Röda Korset, Rädda Barnen, Amnesty International, Stadsmissionen, Svenska kyrkan och ett stort antal andra kyrkliga sammanslutningar. Många individer och organisationer har uppmärksammats med lokalt eller nationellt utdelade priser och utmärkelser för sitt stöd till flyktingar.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-351

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:

- Mars 2017. Nätverket Vi står inte ut genomför en rikstäckande kampanj för solidaritet med ensamkommande barn och ungdomar av alla nationaliteter. I Stockholm samlades drygt 3 000 personer till Röda tråden-marschen den 11 mars.

- Augusti – oktober 2017. Ung i Sverige bildas och genomför en åtta veckor lång sittstrejk i centrala Stockholm, med krav på att utvisningarna till Afghanistan ska stoppas. I samband med den hålls också flera demonstrationer med stort deltagande av både svenskar och afghaner i alla åldrar. Dessa aktioner fick stor genomslag i massmedia. Liknande aktioner genomfördes i andra delar av landet, och Sittstrejken i Göteborg övergick senare till att organisera vandringar till Migrationsverket varje fredag.

- 17 november 2017. 11 organisationer, däribland UNICEF Sverige, Rädda Barnen och Erikshjälpen startar "novemberuppropet" med krav på att *Samtliga utvisningar till Afghanistan av barn och unga som kom 2015 stoppas till dess att uppföljning av genomförda utvisningar har skett. *Uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter återinförs.*Gymnasielagen utvidgas till att gälla fler unga

- 8 oktober 2018. Ljusmanifestationer hålls på cirka 25 orter i Sverige och ett antal städer i Europa. Manifestationerna riktar sig mot de avtal som 2016 slöts mellan Afghanistan och Sverige respektive EU. I EU-avtalet, som kallas "The Joint Way Forward", accepterade Afghanistan att ta emot cirka 80 000 tvångsdeporterade personer, under hot om uteblivet bistånd. Aktionerna är en del av European Week of Action against deportations to Afghanistan. Medarrangörer är bland annat ECADA (European Citizens Against Deportations to Afghanistan) och Amnesty International.

- 29 mars 2019. I samband med Riksdagens interpellationsdebatt om återvändaravtalet med Afghanistan får Morgan Johansson ta emot 9 upprop, 61 skrivelser till politiker, riksdag och regering, 12 debattartiklar och 1 rapport, skrivna och sammanställda av olika delar inom rörelsen mot utvisningar.

- 12 juni 2019. Sveriges kristna råd skriver ett öppet brev till samtliga ledamöter i Sveriges riksdag inför omröstningen den 18 juni angående en eventuell förlängning av giltigheten för lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige. Kyrkoledarna uppmanar riksdagsledamöterna till ytterligare reflektion över frågan och att överväga att rösta nej till förlängning av lagen.

- Maj – juni 2019. I en mängd kyrkor ringer klockorna varje tisdag till bön för att samla människor som vill protestera mot utvisningar av flyktingar. Den icke-kyrkliga aktionen "Fem över tolv" sprider klockringningsinitiativet till möten på gator och torg.

- Svenska Röda Korset har sedan 2017 haft positionen att ingen ska utvisas med tvång till Afghanistan. I oktober 2019 uppdaterades rekommendationerna till att innefatta: 1) Inhibition (tillfälligt stopp) för alla utvisningar till Afghanistan. 2) Revidering av det rättsliga ställningstagandet om säkerheten i Afghanistan. 3) Därefter ny prövning för alla personer från Afghanistan.

- I februari 2020 skriver Amnesty International Sverige och Svenska Röda Korset att alla tvångsutvisningar till Afghanistan bör stoppas, att Migrationsverket omedelbart bör se över sitt rättsliga ställningstagande om situationen i Afghanistan och att de som fått utvisningsbeslut till Afghanistan bör få sina ärenden omprövade.

Ett stort antal offentliga personer har uttalat sig mot utvisningar till Afghanistan och för de ensamkommande ungdomarnas rätt att stanna i Sverige. Bland dem finns Jan Eliasson,, Pierre Schori, Thomas Hammarberg,, Anders Wijkman. Hans Blix och Alf Svensson.

I april 2020 presenterade Socialdemokrater för tro och solidaritet skriften "28 förslag för en human asylpolitik" där man bland annat föreslog stopp för alla utvisningar till Afghanistan och amnesti för ensamkommande unga som varit i Sverige i mer än ett år

I april 2020 presenterade Socialdemokrater för tro och solidaritet skriften "28 förslag för en human asylpolitik" där man bland annat föreslog stopp för alla utvisningar till Afghanistan och amnesti för ensamkommande unga som varit i Sverige i mer än ett år.

Socialdemokrater för tro och solidaritet har tagit fram ett asylpolitiskt program för en rättssäker och human asylpolitik, som utgår från en syn på invandring och flyktingmottagning som en överlag positiv kraft i samhället.
Vi lever i en omvälvande tid. Den viruspandemi som går igenom världen påminner oss om att solidaritet och medmänsklighet är en helt nödvändig strategi för ett motståndskraftigt och trovärdigt samhällsbygge. Alla måste vara villiga att göra individuella uppoffringar för det gemensamma bästa. Samma solidaritet måste nu gå igen också i asylpolitiken.
Över 70 miljoner människor i världen befinner sig på flykt. Samtidigt anstränger sig EU för att hålla flyktingarna borta och minska antalet människor som söker asyl i Europa. Även i Sverige har asylpolitiken utvecklats i restriktiv riktning. Röster har höjts om att avskaffa den mänskliga rättigheten att söka asyl vid gränsen till ett annat land.
Men Socialdemokrater för tro och solidaritet vill att Sverige ska vara ett internationellt humanitärt föredöme när det gäller asyl- och flyktingpolitiken. Vi menar även att en human asylpolitik kan gagna Sverige på större sikt. Därför har vi i samverkan med civilsamhällets organisationer och med arbetarrörelsen i vid bemärkelse tagit fram 28 förslag för den framtida svenska asylpolitiken.
– Det är viktigt att den svenska asylpolitiken alltid vilar på vederhäftiga, humanistiska och väl underbyggda grunder. Alla förslagen kanske inte kan genomföras omedelbart, men texten ska ses som vårt konstruktiva bidrag till en pågående debatt som är i stort behov av att vitaliseras, säger Ulf Bjereld, förbundsordförande för Socialdemokrater för tro och solidaritet.
Bland våra förslag märks återinförande av permanenta uppehållstillstånd, ett stopp för ovetenskapliga medicinska åldersbedömningar, amnesti för ensamkommande unga som varit i Sverige i över ett år, stopp för alla utvisningar till Afghanistan samt ett tydligare integrerat barnrättsperspektiv i hela asylprövningsprocessen.
Ett flertal aktörer har kommit med viktiga och hjälpsamma bidrag till arbetet i form av synpunkter och kommentarer, men ägarskapet för processen och för det färdiga materialet tillhör helt och hållet Socialdemokrater för tro och solidaritet.
Bland dem som bidragit med sin kunskap och erfarenhet märks flera andra organisationer som sedan gammalt värnar asylrätten, såsom Rädda barnen, Svenska kyrkan, asylrättsnätverket Vi står inte ut (men vi slutar inte kämpa), samt ett stort antal enskilda socialdemokrater och partiföreningar som har inkommit med viktiga perspektiv och kunskap. Viktiga underlag till arbetet har även hämtats från Migrationspolitiska S-föreningens tidigare arbete för dessa frågor.
Ladda ner och läs Socialdemokrater för tro och solidaritets 28 förslag för en human asylpolitik här.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-358


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-353

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-356

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-357

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid."


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-359

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-360

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:

- Mars 2017. Nätverket Vi står inte ut genomför en rikstäckande kampanj för solidaritet med ensamkommande barn och ungdomar av alla nationaliteter. I Stockholm samlades drygt 3 000 personer till Röda tråden-marschen den 11 mars.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-362

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:

- Mars 2017. Nätverket Vi står inte ut genomför en rikstäckande kampanj för solidaritet med ensamkommande barn och ungdomar av alla nationaliteter. I Stockholm samlades drygt 3 000 personer till Röda tråden-marschen den 11 mars.

- Augusti – oktober 2017. Ung i Sverige bildas och genomför en åtta veckor lång sittstrejk i centrala Stockholm, med krav på att utvisningarna till Afghanistan ska stoppas. I samband med den hålls också flera demonstrationer med stort deltagande av både svenskar och afghaner i alla åldrar. Dessa aktioner fick stor genomslag i massmedia. Liknande aktioner genomfördes i andra delar av landet, och Sittstrejken i Göteborg övergick senare till att organisera vandringar till Migrationsverket varje fredag.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-363

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:

- Mars 2017. Nätverket Vi står inte ut genomför en rikstäckande kampanj för solidaritet med ensamkommande barn och ungdomar av alla nationaliteter. I Stockholm samlades drygt 3 000 personer till Röda tråden-marschen den 11 mars.

- Augusti – oktober 2017. Ung i Sverige bildas och genomför en åtta veckor lång sittstrejk i centrala Stockholm, med krav på att utvisningarna till Afghanistan ska stoppas. I samband med den hålls också flera demonstrationer med stort deltagande av både svenskar och afghaner i alla åldrar. Dessa aktioner fick stor genomslag i massmedia. Liknande aktioner genomfördes i andra delar av landet, och Sittstrejken i Göteborg övergick senare till att organisera vandringar till Migrationsverket varje fredag.

- 17 november 2017. 11 organisationer, däribland UNICEF Sverige, Rädda Barnen och Erikshjälpen startar "novemberuppropet" med krav på att *Samtliga utvisningar till Afghanistan av barn och unga som kom 2015 stoppas till dess att uppföljning av genomförda utvisningar har skett. *Uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter återinförs.*Gymnasielagen utvidgas till att gälla fler unga


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-365

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:

- Mars 2017. Nätverket Vi står inte ut genomför en rikstäckande kampanj för solidaritet med ensamkommande barn och ungdomar av alla nationaliteter. I Stockholm samlades drygt 3 000 personer till Röda tråden-marschen den 11 mars.

- Augusti – oktober 2017. Ung i Sverige bildas och genomför en åtta veckor lång sittstrejk i centrala Stockholm, med krav på att utvisningarna till Afghanistan ska stoppas. I samband med den hålls också flera demonstrationer med stort deltagande av både svenskar och afghaner i alla åldrar. Dessa aktioner fick stor genomslag i massmedia. Liknande aktioner genomfördes i andra delar av landet, och Sittstrejken i Göteborg övergick senare till att organisera vandringar till Migrationsverket varje fredag.

- 17 november 2017. 11 organisationer, däribland UNICEF Sverige, Rädda Barnen och Erikshjälpen startar "novemberuppropet" med krav på att *Samtliga utvisningar till Afghanistan av barn och unga som kom 2015 stoppas till dess att uppföljning av genomförda utvisningar har skett. *Uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter återinförs.*Gymnasielagen utvidgas till att gälla fler unga

- 8 oktober 2018. Ljusmanifestationer hålls på cirka 25 orter i Sverige och ett antal städer i Europa. Manifestationerna riktar sig mot de avtal som 2016 slöts mellan Afghanistan och Sverige respektive EU. I EU-avtalet, som kallas "The Joint Way Forward", accepterade Afghanistan att ta emot cirka 80 000 tvångsdeporterade personer, under hot om uteblivet bistånd. Aktionerna är en del av European Week of Action against deportations to Afghanistan. Medarrangörer är bland annat ECADA (European Citizens Against Deportations to Afghanistan) och Amnesty International.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-366

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:

- Mars 2017. Nätverket Vi står inte ut genomför en rikstäckande kampanj för solidaritet med ensamkommande barn och ungdomar av alla nationaliteter. I Stockholm samlades drygt 3 000 personer till Röda tråden-marschen den 11 mars.

- Augusti – oktober 2017. Ung i Sverige bildas och genomför en åtta veckor lång sittstrejk i centrala Stockholm, med krav på att utvisningarna till Afghanistan ska stoppas. I samband med den hålls också flera demonstrationer med stort deltagande av både svenskar och afghaner i alla åldrar. Dessa aktioner fick stor genomslag i massmedia. Liknande aktioner genomfördes i andra delar av landet, och Sittstrejken i Göteborg övergick senare till att organisera vandringar till Migrationsverket varje fredag.

- 17 november 2017. 11 organisationer, däribland UNICEF Sverige, Rädda Barnen och Erikshjälpen startar "novemberuppropet" med krav på att *Samtliga utvisningar till Afghanistan av barn och unga som kom 2015 stoppas till dess att uppföljning av genomförda utvisningar har skett. *Uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter återinförs.*Gymnasielagen utvidgas till att gälla fler unga

- 8 oktober 2018. Ljusmanifestationer hålls på cirka 25 orter i Sverige och ett antal städer i Europa. Manifestationerna riktar sig mot de avtal som 2016 slöts mellan Afghanistan och Sverige respektive EU. I EU-avtalet, som kallas "The Joint Way Forward", accepterade Afghanistan att ta emot cirka 80 000 tvångsdeporterade personer, under hot om uteblivet bistånd. Aktionerna är en del av European Week of Action against deportations to Afghanistan. Medarrangörer är bland annat ECADA (European Citizens Against Deportations to Afghanistan) och Amnesty International.

- 29 mars 2019. I samband med Riksdagens interpellationsdebatt om återvändaravtalet med Afghanistan får Morgan Johansson ta emot 9 upprop, 61 skrivelser till politiker, riksdag och regering, 12 debattartiklar och 1 rapport, skrivna och sammanställda av olika delar inom rörelsen mot utvisningar.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-369

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:

- Mars 2017. Nätverket Vi står inte ut genomför en rikstäckande kampanj för solidaritet med ensamkommande barn och ungdomar av alla nationaliteter. I Stockholm samlades drygt 3 000 personer till Röda tråden-marschen den 11 mars.

- Augusti – oktober 2017. Ung i Sverige bildas och genomför en åtta veckor lång sittstrejk i centrala Stockholm, med krav på att utvisningarna till Afghanistan ska stoppas. I samband med den hålls också flera demonstrationer med stort deltagande av både svenskar och afghaner i alla åldrar. Dessa aktioner fick stor genomslag i massmedia. Liknande aktioner genomfördes i andra delar av landet, och Sittstrejken i Göteborg övergick senare till att organisera vandringar till Migrationsverket varje fredag.

- 17 november 2017. 11 organisationer, däribland UNICEF Sverige, Rädda Barnen och Erikshjälpen startar "novemberuppropet" med krav på att *Samtliga utvisningar till Afghanistan av barn och unga som kom 2015 stoppas till dess att uppföljning av genomförda utvisningar har skett. *Uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter återinförs.*Gymnasielagen utvidgas till att gälla fler unga

- 8 oktober 2018. Ljusmanifestationer hålls på cirka 25 orter i Sverige och ett antal städer i Europa. Manifestationerna riktar sig mot de avtal som 2016 slöts mellan Afghanistan och Sverige respektive EU. I EU-avtalet, som kallas "The Joint Way Forward", accepterade Afghanistan att ta emot cirka 80 000 tvångsdeporterade personer, under hot om uteblivet bistånd. Aktionerna är en del av European Week of Action against deportations to Afghanistan. Medarrangörer är bland annat ECADA (European Citizens Against Deportations to Afghanistan) och Amnesty International.

- 29 mars 2019. I samband med Riksdagens interpellationsdebatt om återvändaravtalet med Afghanistan får Morgan Johansson ta emot 9 upprop, 61 skrivelser till politiker, riksdag och regering, 12 debattartiklar och 1 rapport, skrivna och sammanställda av olika delar inom rörelsen mot utvisningar.

- 12 juni 2019. Sveriges kristna råd skriver ett öppet brev till samtliga ledamöter i Sveriges riksdag inför omröstningen den 18 juni angående en eventuell förlängning av giltigheten för lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige. Kyrkoledarna uppmanar riksdagsledamöterna till ytterligare reflektion över frågan och att överväga att rösta nej till förlängning av lagen.

- Maj – juni 2019. I en mängd kyrkor ringer klockorna varje tisdag till bön för att samla människor som vill protestera mot utvisningar av flyktingar. Den icke-kyrkliga aktionen "Fem över tolv" sprider klockringningsinitiativet till möten på gator och torg.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-370

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:

- Mars 2017. Nätverket Vi står inte ut genomför en rikstäckande kampanj för solidaritet med ensamkommande barn och ungdomar av alla nationaliteter. I Stockholm samlades drygt 3 000 personer till Röda tråden-marschen den 11 mars.

- Augusti – oktober 2017. Ung i Sverige bildas och genomför en åtta veckor lång sittstrejk i centrala Stockholm, med krav på att utvisningarna till Afghanistan ska stoppas. I samband med den hålls också flera demonstrationer med stort deltagande av både svenskar och afghaner i alla åldrar. Dessa aktioner fick stor genomslag i massmedia. Liknande aktioner genomfördes i andra delar av landet, och Sittstrejken i Göteborg övergick senare till att organisera vandringar till Migrationsverket varje fredag.

- 17 november 2017. 11 organisationer, däribland UNICEF Sverige, Rädda Barnen och Erikshjälpen startar "novemberuppropet" med krav på att *Samtliga utvisningar till Afghanistan av barn och unga som kom 2015 stoppas till dess att uppföljning av genomförda utvisningar har skett. *Uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter återinförs.*Gymnasielagen utvidgas till att gälla fler unga

- 8 oktober 2018. Ljusmanifestationer hålls på cirka 25 orter i Sverige och ett antal städer i Europa. Manifestationerna riktar sig mot de avtal som 2016 slöts mellan Afghanistan och Sverige respektive EU. I EU-avtalet, som kallas "The Joint Way Forward", accepterade Afghanistan att ta emot cirka 80 000 tvångsdeporterade personer, under hot om uteblivet bistånd. Aktionerna är en del av European Week of Action against deportations to Afghanistan. Medarrangörer är bland annat ECADA (European Citizens Against Deportations to Afghanistan) och Amnesty International.

- 29 mars 2019. I samband med Riksdagens interpellationsdebatt om återvändaravtalet med Afghanistan får Morgan Johansson ta emot 9 upprop, 61 skrivelser till politiker, riksdag och regering, 12 debattartiklar och 1 rapport, skrivna och sammanställda av olika delar inom rörelsen mot utvisningar.

- 12 juni 2019. Sveriges kristna råd skriver ett öppet brev till samtliga ledamöter i Sveriges riksdag inför omröstningen den 18 juni angående en eventuell förlängning av giltigheten för lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige. Kyrkoledarna uppmanar riksdagsledamöterna till ytterligare reflektion över frågan och att överväga att rösta nej till förlängning av lagen.

- Maj – juni 2019. I en mängd kyrkor ringer klockorna varje tisdag till bön för att samla människor som vill protestera mot utvisningar av flyktingar. Den icke-kyrkliga aktionen "Fem över tolv" sprider klockringningsinitiativet till möten på gator och torg.

- Svenska Röda Korset har sedan 2017 haft positionen att ingen ska utvisas med tvång till Afghanistan. I oktober 2019 uppdaterades rekommendationerna till att innefatta: 1) Inhibition (tillfälligt stopp) för alla utvisningar till Afghanistan. 2) Revidering av det rättsliga ställningstagandet om säkerheten i Afghanistan. 3) Därefter ny prövning för alla personer från Afghanistan.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-372

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:

- Mars 2017. Nätverket Vi står inte ut genomför en rikstäckande kampanj för solidaritet med ensamkommande barn och ungdomar av alla nationaliteter. I Stockholm samlades drygt 3 000 personer till Röda tråden-marschen den 11 mars.

- Augusti – oktober 2017. Ung i Sverige bildas och genomför en åtta veckor lång sittstrejk i centrala Stockholm, med krav på att utvisningarna till Afghanistan ska stoppas. I samband med den hålls också flera demonstrationer med stort deltagande av både svenskar och afghaner i alla åldrar. Dessa aktioner fick stor genomslag i massmedia. Liknande aktioner genomfördes i andra delar av landet, och Sittstrejken i Göteborg övergick senare till att organisera vandringar till Migrationsverket varje fredag.

- 17 november 2017. 11 organisationer, däribland UNICEF Sverige, Rädda Barnen och Erikshjälpen startar "novemberuppropet" med krav på att *Samtliga utvisningar till Afghanistan av barn och unga som kom 2015 stoppas till dess att uppföljning av genomförda utvisningar har skett. *Uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter återinförs.*Gymnasielagen utvidgas till att gälla fler unga

- 8 oktober 2018. Ljusmanifestationer hålls på cirka 25 orter i Sverige och ett antal städer i Europa. Manifestationerna riktar sig mot de avtal som 2016 slöts mellan Afghanistan och Sverige respektive EU. I EU-avtalet, som kallas "The Joint Way Forward", accepterade Afghanistan att ta emot cirka 80 000 tvångsdeporterade personer, under hot om uteblivet bistånd. Aktionerna är en del av European Week of Action against deportations to Afghanistan. Medarrangörer är bland annat ECADA (European Citizens Against Deportations to Afghanistan) och Amnesty International.

- 29 mars 2019. I samband med Riksdagens interpellationsdebatt om återvändaravtalet med Afghanistan får Morgan Johansson ta emot 9 upprop, 61 skrivelser till politiker, riksdag och regering, 12 debattartiklar och 1 rapport, skrivna och sammanställda av olika delar inom rörelsen mot utvisningar.

- 12 juni 2019. Sveriges kristna råd skriver ett öppet brev till samtliga ledamöter i Sveriges riksdag inför omröstningen den 18 juni angående en eventuell förlängning av giltigheten för lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige. Kyrkoledarna uppmanar riksdagsledamöterna till ytterligare reflektion över frågan och att överväga att rösta nej till förlängning av lagen.

- Maj – juni 2019. I en mängd kyrkor ringer klockorna varje tisdag till bön för att samla människor som vill protestera mot utvisningar av flyktingar. Den icke-kyrkliga aktionen "Fem över tolv" sprider klockringningsinitiativet till möten på gator och torg.

- Svenska Röda Korset har sedan 2017 haft positionen att ingen ska utvisas med tvång till Afghanistan. I oktober 2019 uppdaterades rekommendationerna till att innefatta: 1) Inhibition (tillfälligt stopp) för alla utvisningar till Afghanistan. 2) Revidering av det rättsliga ställningstagandet om säkerheten i Afghanistan. 3) Därefter ny prövning för alla personer från Afghanistan.

- I februari 2020 skriver Amnesty International Sverige och Svenska Röda Korset att alla tvångsutvisningar till Afghanistan bör stoppas, att Migrationsverket omedelbart bör se över sitt rättsliga ställningstagande om situationen i Afghanistan och att de som fått utvisningsbeslut till Afghanistan bör få sina ärenden omprövade.

Ett stort antal offentliga personer har uttalat sig mot utvisningar till Afghanistan och för de ensamkommande ungdomarnas rätt att stanna i Sverige.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-373


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-374


final-lid-disam-match/mega-cliqa-5917.jsonl--Q74733107--De ensamkommandes egna organisationer-37--sv-5917-375

Ensamkommandes förbund bildades 2013. Enligt förbundets hemsida finns verksamheten framför allt i Malmö, där man driver Mötesplats Otto med olika typer av stöd för ensamkommande ungdomar. Mötesplatsens verksamhet finansieras huvudsakligen av H.M. Drottning Silvias stiftelse CATCH, Malmös stads fritidsförvaltning, MUCF samt Skolverket. Förbundets grundare Omid Mahmoudi belönades 2018 med utmärkelsen Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap.

Sveriges ensamkommandes förening (SEF) är en annan organisation som även den bildades 2013. Riksförbundet består av 10 lokala SEF föreningar. Enligt riksförbundets Facebook-sida är syftet att främja medlemmarnas kulturella och sociala intressen, att sprida information om det svenska samhället och föreningslivet, att bedriva idrottsliga, konstnärliga, vetenskapliga, pedagogiska, kulturella och samhälleliga aktiviteter och att knyta kontakter med andra organisationer som har likartad agenda.

Ung i Sverige är ett nätverk som bildades i samband med sittstrejken på Mynttorget i Stockholm 6 augusti 2017 (se nedan under Manifestationer). Det finns ingen formell organisation och nätverkets egen information inskränker sig till en Facebook-sida. År 2019 presenterades nätverket på följande sätt: "Vi är unga i Sverige som flytt hit från våld och förföljelse. Många av oss kom 2015 och har försökt hitta hem här. Vissa går i skolan och andra spelar boll i något lag, vissa drömmer om att få plugga visare och få en trygg framtid." Rörelsens förgrundsgestalt var Fatemeh Khavari, som vid tidpunkten för sittstrejken var 17 år gammal. Hon belönades 2018 med Martin Luther King-priset.

 Manifestationer och upprop mot utvisningar och till stöd för de ensamkommande
De organisationer som på olika sätt arbetar för en mera generös migrationspolitik har genomfört en rad demonstrationer och andra manifestationer, skrivit rapporter och upprop, uppvaktat politiker och skrivit en mängd debattartiklar och insändare. Många av dem finns listade på hemsidan för nätverket Stoppa utvisningarna av afghanska ungdomar! Nedan presenteras ett urval:

- Mars 2017. Nätverket Vi står inte ut genomför en rikstäckande kampanj för solidaritet med ensamkommande barn och ungdomar av alla nationaliteter. I Stockholm samlades drygt 3 000 personer till Röda tråden-marschen den 11 mars.

- Augusti – oktober 2017. Ung i Sverige bildas och genomför en åtta veckor lång sittstrejk i centrala Stockholm, med krav på att utvisningarna till Afghanistan ska stoppas. I samband med den hålls också flera demonstrationer med stort deltagande av både svenskar och afghaner i alla åldrar. Dessa aktioner fick stor genomslag i massmedia. Liknande aktioner genomfördes i andra delar av landet, och Sittstrejken i Göteborg övergick senare till att organisera vandringar till Migrationsverket varje fredag.

- 17 november 2017. 11 organisationer, däribland UNICEF Sverige, Rädda Barnen och Erikshjälpen startar "novemberuppropet" med krav på att *Samtliga utvisningar till Afghanistan av barn och unga som kom 2015 stoppas till dess att uppföljning av genomförda utvisningar har skett. *Uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter återinförs.*Gymnasielagen utvidgas till att gälla fler unga

- 8 oktober 2018. Ljusmanifestationer hålls på cirka 25 orter i Sverige och ett antal städer i Europa. Manifestationerna riktar sig mot de avtal som 2016 slöts mellan Afghanistan och Sverige respektive EU. I EU-avtalet, som kallas "The Joint Way Forward", accepterade Afghanistan att ta emot cirka 80 000 tvångsdeporterade personer, under hot om uteblivet bistånd. Aktionerna är en del av European Week of Action against deportations to Afghanistan. Medarrangörer är bland annat ECADA (European Citizens Against Deportations to Afghanistan) och Amnesty International.

- 29 mars 2019. I samband med Riksdagens interpellationsdebatt om återvändaravtalet med Afghanistan får Morgan Johansson ta emot 9 upprop, 61 skrivelser till politiker, riksdag och regering, 12 debattartiklar och 1 rapport, skrivna och sammanställda av olika delar inom rörelsen mot utvisningar.

- 12 juni 2019. Sveriges kristna råd skriver ett öppet brev till samtliga ledamöter i Sveriges riksdag inför omröstningen den 18 juni angående en eventuell förlängning av giltigheten för lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige. Kyrkoledarna uppmanar riksdagsledamöterna till ytterligare reflektion över frågan och att överväga att rösta nej till förlängning av lagen.

- Maj – juni 2019. I en mängd kyrkor ringer klockorna varje tisdag till bön för att samla människor som vill protestera mot utvisningar av flyktingar. Den icke-kyrkliga aktionen "Fem över tolv" sprider klockringningsinitiativet till möten på gator och torg.

- Svenska Röda Korset har sedan 2017 haft positionen att ingen ska utvisas med tvång till Afghanistan. I oktober 2019 uppdaterades rekommendationerna till att innefatta: 1) Inhibition (tillfälligt stopp) för alla utvisningar till Afghanistan. 2) Revidering av det rättsliga ställningstagandet om säkerheten i Afghanistan. 3) Därefter ny prövning för alla personer från Afghanistan.

- I februari 2020 skriver Amnesty International Sverige och Svenska Röda Korset att alla tvångsutvisningar till Afghanistan bör stoppas, att Migrationsverket omedelbart bör se över sitt rättsliga ställningstagande om situationen i Afghanistan och att de som fått utvisningsbeslut till Afghanistan bör få sina ärenden omprövade.

Ett stort antal offentliga personer har uttalat sig mot utvisningar till Afghanistan och för de ensamkommande ungdomarnas rätt att stanna i Sverige. Bland dem finns Jan Eliasson,, Pierre Schori, Thomas Hammarberg,, Anders Wijkman. Hans Blix och Alf Svensson.