Jeff Ulmer

Efter att ha spelat universitetsishockey i North Dakota under fyra säsonger gjorde Ulmer debut i IHL med Houston Aeros 2000. Han skrev avtal med klubben den 30 mars samma år och gjorde sammanlagt sju poäng på 16 matcher för Aeros. Inför säsongen 2000/01 skrev Ulmer den 27 juli på ett kontrakt för New York Rangers i NHL. Ulmer tillbringade den större delen av säsongen med Rangers farmarklubb Hartford Wolf Pack i AHL. Han gjorde NHL-debut den 31 januari 2001 i en 2–4-seger mot Montreal Canadiens. I sin andra match, den 6 februari samma år, gjorde han sitt första NHL-mål, på Dominik Hašek, i en 6–3-förlust mot Buffalo Sabres. Totalt spelade han 21 matcher för Rangers under säsongens gång och noterades för tre mål.

Den 29 juni 2001 blev Ulmer bortbytt till Ottawa Senators tillsammans med Jason Doig mot Sean Gagnon. Under de två nästkommande säsongerna misslyckades Ulmer att ta en plats i Senators NHL-trupp och skickades därför till klubbens farmarlag, Grand Rapids Griffins och Binghamton Senators i AHL. Efter fyra säsonger som proffs, lämnade Ulmer Nordamerika för spel i Europa. Som free agent skrev han den 10 oktober 2003 på för den brittiska klubben Cardiff Devils i EIHL. Ulmer hade ett snitt på två poäng per match i Devils och gjorde nio mål och nio assist på nio matcher för klubben. Månaden därpå, den 11 november, lämnade han klubben då han skrivit ett avtal med den finska klubben Lukko i Liiga.

Ulmer återvände sedan till Nordamerika och skrev på för Colorado Avalanche den 10 juni 2004. NHL-säsongen ställdes dock in på grund av lockout och Ulmer tillbringade hela säsongen i AHL med Avalanches farmarklubb Hershey Bears. I Bears utsågs Ulmer till en av de assisterande lagkaptenerna och gjorde sin bästa säsong i AHL – på 80 grundseriematcher noterades han för 51 poäng (22 mål, 29 assist). Detta kom att bli Ulmers sista säsong i Nordamerika. Den 6 september 2005 lämnade han för spel i den tyska ligan, DEL, med Hamburg Freezers. Totalt sett var Ulmer lagets främste målskytt under säsongen med 25 mål på 57 matcher. Säsongen därpå anslöt han till seriekonkurrenten Frankfurt Lions och tangerade sin poängskörd i grundserien från föregående säsong (38). Efter två säsonger i DEL och två säsonger med Lions, lämnade Ulmer Tyskland för spel i KHL med HK Dinamo Minsk. Han gjorde KHL-debut den 2 september 2008 i en 4–5-seger mot Metallurg Novokuznetsk. I sin andra match, dagen därpå, gjorde han sitt första mål i KHL, på Sergej Bobrovskij, i ett returmöte mot Novokuznetsk där Minsk föll med 5–2. Efter tre poäng på 13 matcher lämnade Ulmer laget då han skrivit ett korttidskontrakt med Fribourg-Gottéron i Nationalliga A.
vänster|miniatyr|230px|Ulmer (t.v.) med HDD Olimpija Ljubljana 2013.
Då avtalet avslutats, värvades Ulmer av Modo Hockey i Elitserien den 24 november 2008.


Jeff Ulmer

Jeffrey Ulmer, född 27 april 1977 i Regina, Saskatchewan, är en kanadensisk före detta professionell ishockeyspelare. Under sin seniorkarriär spelade Ulmer för över 20 olika klubbar mellan 2000 och 2018. Ulmer gjorde debut i NHL för New York Rangers 2001. Totalt spelade han 21 NHL-matcher där han noterades för tre mål. Under fyra säsonger i Nordamerika, representerade Ulmer också Houston Aeros i IHL, samt Hartford Wolf Pack, Grand Rapids Griffins och Binghamton Senators i AHL.

Därefter flyttade han till Europa för spel med brittiska Cardiff Devils i EIHL och finska Lukko i Liiga. Efter en sista säsong i Nordamerika, med Hershey Bears i AHL, tillbringade Ulmer resten av karriären i Europa. I tyska DEL representerade han Hamburg Freezers, Frankfurt Lions och Düsseldorfer EG. Säsongen 2009/10 vann han poängligan i DEL (74). I KHL spelade han för HK Dinamo Minsk och Metallurg Novokuznetsk, i Schweiz spelade han med Fribourg-Gottéron och HC Lausanne. I norden spelade han också för Modo Hockey och Linköping HC (Sverige), Tappara (Finland), samt Frederikshavn White Hawks (Danmark). I slutet av karriären tillbringade han tre säsonger i Österrikiska ishockeyligan: en halv säsong med HDD Olimpija Ljubljana och två och en halv för HC TWK Innsbruck. Han spelade också för Braehead Clan i EIHL innan han avslutade karriären säsongen 2017/18 med EHC Lustenau i Alps Hockey League.

Efter att ha spelat universitetsishockey i North Dakota under fyra säsonger gjorde Ulmer debut i IHL med Houston Aeros 2000. Han skrev avtal med klubben den 30 mars samma år och gjorde sammanlagt sju poäng på 16 matcher för Aeros. Inför säsongen 2000/01 skrev Ulmer den 27 juli på ett kontrakt för New York Rangers i NHL. Ulmer tillbringade den större delen av säsongen med Rangers farmarklubb Hartford Wolf Pack i AHL. Han gjorde NHL-debut den 31 januari 2001 i en 2–4-seger mot Montreal Canadiens. I sin andra match, den 6 februari samma år, gjorde han sitt första NHL-mål, på Dominik Hašek, i en 6–3-förlust mot Buffalo Sabres. Totalt spelade han 21 matcher för Rangers under säsongens gång och noterades för tre mål.

Den 29 juni 2001 blev Ulmer bortbytt till Ottawa Senators tillsammans med Jason Doig mot Sean Gagnon. Under de två nästkommande säsongerna misslyckades Ulmer att ta en plats i Senators NHL-trupp och skickades därför till klubbens farmarlag, Grand Rapids Griffins och Binghamton Senators i AHL. Efter fyra säsonger som proffs, lämnade Ulmer Nordamerika för spel i Europa. Som free agent skrev han den 10 oktober 2003 på för den brittiska klubben Cardiff Devils i EIHL. Ulmer hade ett snitt på två poäng per match i Devils och gjorde nio mål och nio assist på nio matcher för klubben. Månaden därpå, den 11 november, lämnade han klubben då han skrivit ett avtal med den finska klubben Lukko i Liiga.

Ulmer återvände sedan till Nordamerika och skrev på för Colorado Avalanche den 10 juni 2004. NHL-säsongen ställdes dock in på grund av lockout och Ulmer tillbringade hela säsongen i AHL med Avalanches farmarklubb Hershey Bears. I Bears utsågs Ulmer till en av de assisterande lagkaptenerna och gjorde sin bästa säsong i AHL – på 80 grundseriematcher noterades han för 51 poäng (22 mål, 29 assist). Detta kom att bli Ulmers sista säsong i Nordamerika. Den 6 september 2005 lämnade han för spel i den tyska ligan, DEL, med Hamburg Freezers. Totalt sett var Ulmer lagets främste målskytt under säsongen med 25 mål på 57 matcher. Säsongen därpå anslöt han till seriekonkurrenten Frankfurt Lions och tangerade sin poängskörd i grundserien från föregående säsong (38). Efter två säsonger i DEL och två säsonger med Lions, lämnade Ulmer Tyskland för spel i KHL med HK Dinamo Minsk. Han gjorde KHL-debut den 2 september 2008 i en 4–5-seger mot Metallurg Novokuznetsk. I sin andra match, dagen därpå, gjorde han sitt första mål i KHL, på Sergej Bobrovskij, i ett returmöte mot Novokuznetsk där Minsk föll med 5–2. Efter tre poäng på 13 matcher lämnade Ulmer laget då han skrivit ett korttidskontrakt med Fribourg-Gottéron i Nationalliga A.
vänster|miniatyr|230px|Ulmer (t.v.) med HDD Olimpija Ljubljana 2013.
Då avtalet avslutats, värvades Ulmer av Modo Hockey i Elitserien den 24 november 2008. Ulmer gjorde sedan debut i Elitserien den 4 december samma år i en 6–1-förlust mot Frölunda HC. I sin andra match i Modo gjorde han sitt första Elitseriemål – och sitt första hat trick i serien – i en 4–5-seger mot Skellefteå AIK. Modo missade SM-slutspelet och Ulmer lämnade sedan laget för att återvända till Tyskland. Han spelade åter för Frankfurt Lions och vann poängligan i grundserien med 74 poäng på 56 matcher (37 mål, 37 assist). Trots att Lions slutade tvåa i grundserien, slogs laget ut av tabellsjuan ERC Ingolstadt i kvartsfinal med 3–1 i matchserien. Ulmer lämnade efter säsongen klubben och den 19 juli 2010 meddelade den ryska klubben Metallurg Novokuznetsk i KHL att man skrivit ett avtal med honom. Novokuznetsk bröt avtalet med Ulmer i december 2010.

Med White Hawks tog Ulmer ett danskt brons. Efter ytterligare en säsong, med EHC Lustenau i Alps Hockey League, meddelade Ulmer den 17 juni 2018 att han avslutat ishockeykarriären.

×
1. VILLKORENS TILLÄMPLIGHET
För att få tillgång till plus-tjänsten måste du ingå ett avtal med ESMG genom att registrera dig och betala prenumerationsavgiften.
2. PLUS-TJÄNSTENS INNEHÅLL
ESMG förnyar och förbättrar plus-tjänsten fortlöpande, vilket innebär att vi utan föregående meddelande kan komma att lägga till, förändra och ta bort innehåll och funktioner. ESMG reserverar sig för eventuella skrivfel på någon av våra sajter där det lämnas uppgifter om någon av våra plus-tjänster.
3. PRENUMERATION
Aktivering av plus-tjänsten
Ditt abonnemang startas när du fyller i registreringsformuläret och betalar avgiften för plus-tjänsten. Detta gör att du får tillgång till plus-tjänsten under tiden din prenumeration löper. I det fall ingen prenumerationsavgift utgår för den inledande perioden (som definieras vid din registrering) startas plus-tjänsten när du fyller i registreringsformuläret och registrerar ett betalningsalternativ.
Bekräftelse
Efter att du registrerat dig och betalat avgiften för plus-tjänsten så skickas en bekräftelse till dig via den e-postadress som du har uppgett vid registreringen. Bekräftelsen innehåller villkoren för din prenumeration. De uppgifter som du har angett vid registreringen kommer finnas på ditt konto. Vi ber dig kontrollera att dessa uppgifter stämmer. Om någon uppgift inte är korrekt ska du ändra dessa via ditt konto. Du ansvarar för att kontaktuppgifterna är korrekta.
Åldersgräns
För att teckna upp dig för plus-tjänsten måste du vara minst 18 år. Är du under 18 år krävs förälder eller annan förmyndares godkännande för att du ska få registrera dig och använda plus-tjänsten. Genom att registrera dig och betala avgiften intygar du samtidigt att du har inhämtat ett sådant godkännande från förälder eller annan förmyndare. Du anses alltid försäkra riktigheten av sådana uppgifter som du lämnar om dig själv.
Prenumerationens löptid och uppsägning
Din prenumeration kan antingen vara en tillsvidareprenumeration eller en tidsbestämd prenumeration. Det framgår vid din beställning och registrering för plus-tjänsten om din prenumeration är en tillsvidareprenumeration eller om den är tidsbestämd.
En tillsvidareprenumeration innebär att du får tillgång till plus-tjänsten för en viss tidsperiod (vanligen en (1) månad), vilken förlängs med samma period om du själv inte säger upp prenumerationen innan periodens upphörande. Om du inte vill att din tillsvidareprenumeration förlängs, måste du alltså säga upp prenumerationen 48 timmar innan den aktuella tidsperioden löper ut. Uppsägning kan ske på Min Sida under respektive sajt som du är inloggad på.
En tidsbestämd prenumeration innebär att du får tillgång till plus-tjänsten under den angivna tidsperioden och att prenumerationen därefter upphör per automatik. En tidsbestämd prenumeration kan inte sägas upp i förtid.
ESMG äger rätt att säga upp din prenumeration, oavsett om det är en tillsvidareprenumeration eller en tidsbestämd prenumeration, med trettio (30) dagars varsel. ESMG har även rätt att omedelbart säga upp eller frysa din prenumeration om ESMG misstänker att du bryter mot dessa Villkor.
Avgift för plus-tjänsten
Prenumerationsavgiften för plus-tjänsten utgörs av en vanligen månatlig avgift och betalas alltid i förskott. Om avgiften är annan än en månatlig framgår vid registrering. Aktuell avgift framgår även din vid din registrering. Avgiften som anges inkluderar moms.
ESMG förbehåller sig rätten att ändra avgiften för plus-tjänsten vid tillsvidareprenumerationer. Den ändrade avgiften gäller då från och med nästkommande period, förutsatt att du inte sagt upp din prenumeration innan perioden löpt ut. En tidsbestämd prenumeration påverkas inte av en eventuell prisändring under den avtalade bindningstiden.
4. BETALNINGSALTERNATIV
Klarna Payments
Som betalningslösning använder ESMG Klarna Payments. Klarna Payments presenterar viss information för dig så snart du är identifierad. Vilken information du behöver ange för att uppnå identifiering kan variera mellan olika köptillfällen och kunder. Någon kreditupplysning tas aldrig direkt i Klarna Payments utan vid behov beroende på det betalningsalternativ du har valt. Kreditupplysningar som tas av Klarna påverkar inte din kreditvärdighet och kan inte ses av andra som begär kreditupplysning om dig, till exempel banker. Sedan du har identifierats uppvisar Klarna Payments vilka alternativ som är tillgängliga för just dig. Faktura är förvalt som betalningsalternativ men du kan givetvis fritt välja något av de andra alternativen såsom direktbetalning via bank eller betalning med kort. Vilka alternativ du erbjuds kan växla från tid till annan. Du kan själv välja om du vill skydda din användning av Klarna Payments med en PIN-kod. För information om din betalning kontakta Klarna via https://www.klarna.com/se/kundservice/.
5. ANVÄNDNING AV PLUS-TJÄNSTEN
Plus-tjänsten får endast användas för privat, icke-kommersiellt bruk. Din prenumeration är personlig och dina rättigheter enligt dessa Villkor får inte överlåtas till någon annan. Du ska förvara dina användaruppgifter till ditt konto säkert och oåtkomliga för andra personer. Om du har skäl att misstänka att någon obehörig har tagit del av dina användaruppgifter ska du snarast underrätta ESMG om detta. Du ansvarar själv för skada som orsakas genom att någon obehörig har använt dina uppgifter.
Du får inte heller använda plus-tjänsten så att ESMG eller annan drabbas av olägenhet eller skada. Notera särskilt vad som gäller om rättigheterna till plus-tjänstens innehåll under punkt 6 nedan.
6. IMMATERIELLA RÄTTIGHETER
Allt innehåll som tillhandahålls genom plus-tjänsten, såsom texter, stillbilder och rörliga bilder, grafik, teckningar och datakoder, skyddas av lagen om upphovsrätt (1960:729) och rättigheterna därtill innehas av ESMG eller dess licensgivare. ESMGs varumärken och kännetecken är skyddade av varumärkesrättslig lagstiftning. Att du skapar ett konto och använder plus-tjänsten ger dig ingen rätt att mångfaldiga, kopiera, överlåta, upplåta, överföra eller i annan form utnyttja sådant innehåll som förekommer i plus-tjänsten och ej heller att använda att ESMGs varumärken och kännetecken.
7. BEHANDLING AV PERSONUPPGIFTER
ESMG behandlar dina personuppgifter i enlighet vår personuppgiftspolicy som finns tillgänglig på https://www.esmg.se/personuppgifter/
8. COOKIES
ESMG använder sig av cookies för att ge dig en bättre upplevelse på ESMGs plattformar. Läs mer här: https://www.esmg.se/cookiepolicy/
9. TEKNISKA FÖRUTSÄTTNINGAR
Din tillgång till plus-tjänsten är vid var tid beroende av att du innehar erforderlig hårdvara och mjukvaror, såsom program för webbläsare och e-post, samt abonnemang för Internetanslutning. ESMG åtar sig inget ansvar för din tillgång till hårdvara och mjukvaror och inte heller för funktionaliteten i dessa eller förekommande kostnader som tredje parter, såsom internet- eller mobiltelefonoperatörer, kan betinga sig av dig i anledning av din användning av plus-tjänsten. Plus-tjänsten stöds av de senaste operativsystemen.
10. ANSVARSBEGRÄNSNING
ESMG kan inte hållas ansvarig för plus-tjänstens funktion, tillgänglighet, kvalitet, användbarhet eller säkerhet. Denna ansvarsbegränsning omfattar varje skada, direkt eller indirekt, som kan hänföras till användningen, eller hinder att använda, plus-tjänsten och dess innehåll. ESMG kan inte heller hållas ansvarig för tredje parters innehåll eller information som du kan ha fått del av genom användning av plus-tjänsten.
ESMG har rätt att tillfälligt stänga plus-tjänsten för att genomföra systemunderhåll, uppgradering eller för att vidta andra tekniska åtgärder. ESMG ska, i möjligaste mån, utföra dessa åtgärder med så små störningar som möjligt för dig. ESMG ansvarar inte för skada eller förlust som du kan anse dig lida av på grund av plus-tjänstens begränsningar i tillgång enligt ovan.
11. LÄNKAR
Plus-tjänsten kan innehålla länkar till andra webbplatser som kontrolleras av tredje part. ESMG ansvarar inte för innehåll och överföringar från sådana länkade webbplatser.
12. VILLKORSÄNDRING
ESMG har rätt att ändra dessa Villkor. En villkorsändring träder i kraft tidigast trettio (30) dagar efter det att ändrade villkor har meddelats dig via den e-postadress som du har uppgett vid registrering för plus-tjänsten. Om du inte godtar villkorsändringen kan du inom ovan nämnda 30-dagarsfrist säga upp din prenumeration. En uppsägning kan göras via e-post till kundtjanst@esmg.se. Om du inte sagt upp din prenumeration eller om du använder plus-tjänsten efter det att de nya villkoren trätt i kraft, innebär detta att du anses ha accepterat de nya ändrade villkoren.
13. ÅNGERRÄTT
Om du tecknar en prenumeration som privatperson, har du rätt att ångra ditt köp. Om du vill utnyttja din ångerrätt, måste du meddela oss inom 14 dagar från din beställning av plus-tjänsten. Du kan meddela oss genom att kontakta ESMGs kundtjänst via kundtjanst@esmg.se. På Konsumentverkets hemsida (www.konsumentverket.se) finns en blankett som du kan använda dig av för att utnyttja din ångerrätt.
Om prenumerationen redan är betald vid utövande av ångerrätten kommer vi att återbetala prenumerationsavgiften. Eftersom betalning för plus-tjänsten sker via Klarna Payments, så återbetalas avgiften via Klarna.
14. MEDDELANDEN
Du accepterar att ESMG kan komma att kontakta dig genom den e-postadress du angett vid din registrering, i syfte att informera dig om villkorsändringar eller andra meddelanden hänförliga till din prenumeration eller till plus-jänsten.
Vi använder även din e-post för att skicka dig meddelanden som avser direktmarknadsföring, såsom nyhetsbrev, information och erbjudanden om ESMGs olika tjänster och varumärken. Om du inte vill ta del av dessa meddelanden kan du avanmäla dig antingen genom att använda länken för avanmälan längst ned i mejlet eller genom att ändra kontoinställningar på Min Sida.
15. TILLÄMPLIG LAG OCH TVISTELÖSNING
Dessa Villkor ska tolkas och tillämpas i enlighet med svensk lag. Eventuell tvist ska avgöras av svensk allmän domstol, med Stockholms tingsrätt som första instans. Tvist kan också prövas av Allmänna reklamationsnämnden, vars beslut är en rekommendation till parterna om hur tvisten bör lösas.
16. KONTAKTUPPGIFTER
Du är alltid välkommen att kontakta ESMG via kundtjanst@esmg.se


Jeff Ulmer

Efter att ha spelat universitetsishockey i North Dakota under fyra säsonger gjorde Ulmer debut i IHL med Houston Aeros 2000. Han skrev avtal med klubben den 30 mars samma år och gjorde sammanlagt sju poäng på 16 matcher för Aeros. Inför säsongen 2000/01 skrev Ulmer den 27 juli på ett kontrakt för New York Rangers i NHL. Ulmer tillbringade den större delen av säsongen med Rangers farmarklubb Hartford Wolf Pack i AHL. Han gjorde NHL-debut den 31 januari 2001 i en 2–4-seger mot Montreal Canadiens. I sin andra match, den 6 februari samma år, gjorde han sitt första NHL-mål, på Dominik Hašek, i en 6–3-förlust mot Buffalo Sabres. Totalt spelade han 21 matcher för Rangers under säsongens gång och noterades för tre mål.

Den 29 juni 2001 blev Ulmer bortbytt till Ottawa Senators tillsammans med Jason Doig mot Sean Gagnon. Under de två nästkommande säsongerna misslyckades Ulmer att ta en plats i Senators NHL-trupp och skickades därför till klubbens farmarlag, Grand Rapids Griffins och Binghamton Senators i AHL. Efter fyra säsonger som proffs, lämnade Ulmer Nordamerika för spel i Europa. Som free agent skrev han den 10 oktober 2003 på för den brittiska klubben Cardiff Devils i EIHL. Ulmer hade ett snitt på två poäng per match i Devils och gjorde nio mål och nio assist på nio matcher för klubben. Månaden därpå, den 11 november, lämnade han klubben då han skrivit ett avtal med den finska klubben Lukko i Liiga.

Ulmer återvände sedan till Nordamerika och skrev på för Colorado Avalanche den 10 juni 2004. NHL-säsongen ställdes dock in på grund av lockout och Ulmer tillbringade hela säsongen i AHL med Avalanches farmarklubb Hershey Bears. I Bears utsågs Ulmer till en av de assisterande lagkaptenerna och gjorde sin bästa säsong i AHL – på 80 grundseriematcher noterades han för 51 poäng (22 mål, 29 assist). Detta kom att bli Ulmers sista säsong i Nordamerika. Den 6 september 2005 lämnade han för spel i den tyska ligan, DEL, med Hamburg Freezers. Totalt sett var Ulmer lagets främste målskytt under säsongen med 25 mål på 57 matcher. Säsongen därpå anslöt han till seriekonkurrenten Frankfurt Lions och tangerade sin poängskörd i grundserien från föregående säsong (38). Efter två säsonger i DEL och två säsonger med Lions, lämnade Ulmer Tyskland för spel i KHL med HK Dinamo Minsk. Han gjorde KHL-debut den 2 september 2008 i en 4–5-seger mot Metallurg Novokuznetsk. I sin andra match, dagen därpå, gjorde han sitt första mål i KHL, på Sergej Bobrovskij, i ett returmöte mot Novokuznetsk där Minsk föll med 5–2. Efter tre poäng på 13 matcher lämnade Ulmer laget då han skrivit ett korttidskontrakt med Fribourg-Gottéron i Nationalliga A.
vänster|miniatyr|230px|Ulmer (t.v.) med HDD Olimpija Ljubljana 2013.
Då avtalet avslutats, värvades Ulmer av Modo Hockey i Elitserien den 24 november 2008. Ulmer gjorde sedan debut i Elitserien den 4 december samma år i en 6–1-förlust mot Frölunda HC. I sin andra match i Modo gjorde han sitt första Elitseriemål – och sitt första hat trick i serien – i en 4–5-seger mot Skellefteå AIK. Modo missade SM-slutspelet och Ulmer lämnade sedan laget för att återvända till Tyskland. Han spelade åter för Frankfurt Lions och vann poängligan i grundserien med 74 poäng på 56 matcher (37 mål, 37 assist). Trots att Lions slutade tvåa i grundserien, slogs laget ut av tabellsjuan ERC Ingolstadt i kvartsfinal med 3–1 i matchserien. Ulmer lämnade efter säsongen klubben och den 19 juli 2010 meddelade den ryska klubben Metallurg Novokuznetsk i KHL att man skrivit ett avtal med honom. Novokuznetsk bröt avtalet med Ulmer i december 2010. Han hade då producerat tre poäng på 24 matcher. Den 6 december 2010 bekräftade Linköping HC att man skrivit ett avtal med Ulmer för resten av säsongen.

Då avtalet med Linköping gått ut återvände Ulmer till DEL för sin tredje tyska klubb, Düsseldorfer EG. Detta kom att bli Ulmer sista säsong i Tyskland. Säsongen därpå gick han kontraktslös fram till januari 2013, då han skrev ett try out-kontrakt med finska Tappara. Trots att han stod för fem poäng på sex matcher under en tvåveckorsperiod, fick han lämna laget. Han avslutade säsongen i schweiziska NLB där han på tio för HC Lausanne noterades för åtta poäng (fem mål, tre assist).

De tre nästkommande säsongerna tillbringade Ulmer i den Österrikiska ishockeyligan. I augusti 2013 meddelade HDD Olimpija Ljubljana att man skrivit ett ettårskontrakt med honom. I slutet av november samma år bröts klubben avtalet med Ulmer. Drygt en vecka senare presenterade seriekonkurrenten HC TWK Innsbruck Ulmer som ett nyförvärv. Ulmer förlängde sedan avtalet med Innsbruck och vann den efterföljande säsongen lagets interna poängliga. Under sin tredje säsong i klubben blev han utsedd till en av de assisterande lagkaptenerna. På två och en halv säsonger i laget noterades Ulmer för 99 poäng fördelat på 56 mål och 43 assist. Säsongen 2016/17 påbörjade Ulmer med Braehead Clan i EIHL. Efter endast sex matcher lämnade han laget för att istället representera danska Frederikshavn White Hawks i Metal Ligaen.


Avlidna 2011

Detta är en lista över kända personer som har avlidit under 2011.

 1 juli – Willie Fernie, 82, brittisk (skotsk) fotbollsspelare.
 2 juli – Itamar Franco, 81, brasiliansk politiker, före detta president.
 2 juli – Oliver Napier, 75, brittisk (nordirländsk) politiker och jurist.
 3 juli – Anna Massey, 73, brittisk skådespelare.Dödsannons – BBC
 4 juli – Otto von Habsburg, 98, tysk-österrikisk politiker och före detta tronföljare till den habsburgska tronen.
 4 juli – Zurab Kapianidze, 74, georgisk skådespelare och politiker, parlamentsledamot 1999–2003.
 5 juli – Mika Myllylä, 41, finländsk längdskidåkare.
 5 juli – Gordon Tootoosis, 69, kanadensisk skådespelare.
 5 juli – Cy Twombly, 83, amerikansk konstnär.”Cy Twombly död”. Svenska Dagbladet.
 7 juli – Allan W. Eckert, 80, amerikansk författare.
 7 juli – Manuel Galbán, 80, kubansk gitarrist, medlem av Buena Vista Social Club.”Buena Vista-gitarrist död ”. Svenska Dagbladet.
 8 juli – Roberts Blossom, 87, amerikansk skådespelare.
 8 juli – Betty Ford, 93, amerikansk presidentfru, gift med Gerald Ford.
 9 juli – Michael Burston, "Würzel", 61, brittisk musiker.
 9 juli – Facundo Cabral, 74, argentinsk folksångare, mördad.”Protestsångaren Facundo Cabral död” . GP.
 9 juli – Arvo Salo, 79, finländsk socialdemokratisk politiker, journalist och författare.
 10 juli – Ragnar Lundberg, 86, svensk friidrottare.
 10 juli – Roland Petit, 87, fransk koreograf och dansare.Dödsannons – BBC
 11 juli – Jaroslav Jiřík, 71, tjeckoslovakisk (tjeckisk) ishockeyspelare.
 12 juli – Ahmad Wali Karzai, omkr. 50, afghansk politiker och bror till president Hamid Karzai, mördad.
 12 juli – Sherwood Schwartz, 94, amerikansk tv-producent.
 13 juli – Jerry Ragovoy, 80, amerikansk låtskrivare och musikproducent.”Låtskrivaren och producenten Jerry Ragovoy död”. Kulturnytt.
 13 juli – Heinz Reincke, 86, tysk skådespelare, Den längsta dagen.Dödsannons (Tyska)
 14 juli – Leo Kirch, 84, tysk medieentreprenör.
 14 juli – Antonio Prieto, 84, chilensk skådespelare och sångare.
 15 juli – Googie Withers, 94, brittisk skådespelare.Dödsannons – Telegraph
 17 juli – Juan María Bordaberry, 83, uruguayansk exdiktator. Dödsannons – BBC
 17 juli – Alex Steinweiss, 94, amerikansk grafisk designer.”Albumdesignern Steinweiss död”. Svenska Dagbladet.
 18 juli – Magnus Malan, 81, sydafrikansk politiker, försvarsminister 1980–1991.
 19 juli – Sheila Burrell, 89, brittisk skådespelare, kusin till Laurence Olivier.Dödsannons – The Telegraph
 20 juli – Lucian Freud, 88, brittisk konstnär.”Lucian Freud, Who Recast Art of Portraiture, Dies at 88”. The New York Times.
 21 juli – Thorsten Andersson, 73, svensk politiker, före detta landshövding.
 21 juli – Per-Erik Burud, 48, norsk affärsman.”Miljardären hittad död”. Aftonbladet.
 22 juli – Linda Christian, 87, mexikansk-amerikansk skådespelare.
 23 juli – Robert Ettinger, 92, amerikansk författare och kryonikens fader.
 23 juli – Nguyễn Cao Kỳ, 80, vietnamesisk politiker (Sydvietnams premiärminister och senare vicepresident) och flyggeneral.
 23 juli – John Shalikashvili, 75, georgisk-amerikansk general.
 23 juli – Amy Winehouse, 27, brittisk sångare.
 24 juli – G.D. Spradlin, 90, amerikansk skådespelare.G.D. Spradlin dies at 90; veteran character actor
 25 juli – Michael Cacoyannis, 89, cypriotisk filmregissör, Zorba."Zorba"-regissör död
 26 juli – Joe Arroyo, 55, colombiansk sångare och musiker.
 26 juli – Sakyo Komatsu, 80, japansk science fiction-författare.
 26 juli – Jeret Peterson, 29, amerikansk freestyleskidåkare, silvermedaljör vid vinter-OS 2010.
 27 juli – Ágota Kristóf, 75, ungersk-schweizisk författare.
 27 juli – John Stott, 90, brittisk anglikansk kyrkoherde och författare.
 28 juli – Brian O'Leary, 71, amerikansk astronom och astronaut.
 28 juli – Abdel Fattah Younes, 67, libysk rebelledare, generalmajor och tidigare inrikesminister.
 29 juli – John Edward Anderson, 93, amerikansk fastighetsmiljardär.
 29 juli – Gene McDaniels, 76, amerikansk sångare och låtskrivare.
 30 juli – Mario Echandi Jiménez, 96, costaricansk politiker, president 1958–1962.Dödsnotis – BBC Mund


Avlidna 2011


Avlidna 2011

Augusti 1 augusti – Stan Barstow, 83, engelsk författare. 1 augusti – Victoria Yagling, 65, sovjetisk-finländsk cellist och kompositör. 2 augusti – Baruj Benacerraf, 90, venezuelansk-amerikansk immunolog, nobelpristagare i medicin 1980. 2 augusti – Attilio Pavesi, 100, italiensk cyklist och olympiamästare 1932, världens äldste överlevande olympiamästare.Notis om Pavesis död – Daily Telegraph 2 augusti – Richard Pearson, 93, brittisk (walesisk) skådespelare.Notis om Pearsons död – The Guardian 3 augusti – Ingrid Luterkort, 101, svensk skådespelare och regissör. 3 augusti – Bubba Smith, 66, amerikansk idrottsman och skådespelare. 5 augusti – Andrzej Lepper, 57, polsk politiker, partiledare och tidigare ställföreträdande premiärminister. 5 augusti – Francesco Quinn, 48, amerikansk skådespelare, son till Anthony Quinn. 6 augusti – Marshall Grant, 83, amerikansk musiker. 6 augusti – Roman Opałka, 79, polsk konstnär. 6 augusti – John Wood, 81, brittisk skådespelare, War Games, Ladyhawke.Dödsnotis – BBC 7 augusti – Hugh Carey, 92, amerikansk politiker, New Yorks guvernör 1975–1982. 7 augusti – Mark Hatfield, 89, amerikansk politiker. 7 augusti – Harri Holkeri, 74, finländsk politiker och tidigare statsminister. 8 augusti – Ray Anderson, 77, amerikansk entreprenör. 8 augusti – Kurt Johansson, 97, svensk sportskytt, bragdguldmedaljör 1966. 11 augusti – Tomas Hägg, 72, svensk professor i klassisk filologi. 11 augusti – Jani Lane, 47, amerikansk sångare och låtskrivare i hårdrocks/metalgruppen Warrant. 13 augusti – Chris Lawrence, 78, brittisk racerförare. 13 augusti – Topi Sorsakoski, 58, finländsk sångare. 13 augusti – Ellen Winther Lembourn, 78, dansk operasångare och skådespelare. 14 augusti – Shammi Kapoor, 79, indisk skådespelare. 15 augusti – Sif Ruud, 95, svensk skådespelare. 15 augusti – Rick Rypien, 27, kanadensisk ishockeyspelare. 16 augusti – Andrej Bajuk, 67, slovensk politiker och ekonom, premiärminister 2000. 16 augusti – Lennart Gårdinger, 66, svensk radioprogramledare. 16 augusti – Aud Talle, 66, norsk socialantropolog. 18 augusti – Johnson, 58, indisk filmmusikkompositör. 18 augusti – Gunilla Lindberg, 76, svensk journalist och författare. 18 augusti – Jean Tabary, 81, fransk serietecknare, Iznogoud.Dödsannons – Le Figaro 19 augusti – Gun Hägglund, 79, svensk radio- och tv-profil. 20 augusti – Jonas Redmo ("Gynter Schlecht"), 33, svensk gitarrist, Svensk Pop, The People och TorPeders Kapell. Trafikolycka på Södermalm i Stockholm. 21 augusti – Budd Hopkins, 80, amerikansk ufolog och konstnär. 22 augusti – Nickolas Ashford, 69, amerikansk R&B-singer-songwriter, Ashford & Simpson. 22 augusti – Vicco von Bülow ("Loriot"), 87, tysk humorist, tecknare, regissör och författare. 22 augusti – John Howard Davies, 72, brittisk tv-producent, Monty Pythons flygande cirkus, Pang i bygget. 22 augusti – Jesper Klein, 66, dansk skådespelare och författare. 22 augusti – Jack Layton, 61, kanadensisk politiker, partiledare för Nya demokratiska partiet. 22 augusti – Jerry Leiber, 78, amerikansk kompositör. 24 augusti – Jack Hayes, 92, amerikansk kompositör och dirigent, tvåfaldigt Oscarsnominerad. 24 augusti – Mirjam Vire-Tuominen, 92, finländsk kommunistisk politiker, riksdagsledamot 1970–1979. 25 augusti – Lazar Mojsov, 90, makedonsk politiker, president i Jugoslavien 1987–1988.Dödsannons (Serbiska) 25 augusti – Eugene A. Nida, 96, amerikansk lingvist och översättare. 27 augusti – Eve Brent, 82, amerikansk skådespelare.Dödsannons – Hollywood Reporter 28 augusti – Johnny Giosa, 42, amerikansk trummis i BulletBoys. 29 augusti – David "Honeyboy" Edwards, 96, amerikansk bluesgitarrist.Dödsannons (Engelska) 31 augusti – Wade Belak, 35, kanadensisk ishockeyspelare.


Avlidna 2011

 2 september – Felipe Camiroaga, 44, chilensk tv-programledare.
 2 september – Finn Martin, 49, svensk musiker.
 3 september – Sándor Képiró, 97, ungersk misstänkt nazistförbrytare.Dödsnotis – SVD
 5 september – Salvatore Licitra, 43, italiensk operatenor.
 5 september – Vann Nath, 65, kambodjansk konstnär och människorättsaktivist.
 6 september – Felix von Habsburg, 95, ärkehertig, bror till Otto von Habsburg.Dödsannons (Tyska)
 6 september – George Kuchar, 69, amerikansk filmregissör.
 7 september – Vitalij Anikejenko, 24, ukrainsk-rysk ishockeyspelare.
 7 september – Siarhej Astaptjuk, 21, vitrysk-rysk ishockeyspelare.
 7 september – Michail Balandin, 31, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Pavol Demitra, 36, slovakisk ishockeyspelare.
 7 september – Robert Dietrich, 25, tysk ishockeyspelare.
 7 september – Artiom Jartjuk, 21, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Marat Kalimulin, 23, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Aleksandr Kaljanin, 23, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Aleksandr Karpovtsev, 41, rysk ishockeyspelare och tränare.
 7 september – Andrej Kirjuchin, 24, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Nikita Kljukin, 21, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Igor Koroljov, 41, rysk-kanadensisk ishockeyspelare och tränare.
 7 september – Stefan Liv, 30, svensk ishockeymålvakt.
 7 september – Brad McCrimmon, 52, kanadensisk ishockeyspelare och tränare.
 7 september – Jan Marek, 31, tjeckisk ishockeyspelare.
 7 september – Karel Rachůnek, 32, tjeckisk ishockeyspelare.
 7 september – Ruslan Salej, 36, vitrysk ishockeyspelare.
 7 september – Kārlis Skrastiņš, 37, lettisk ishockeyspelare.
 7 september – Daniil Sobtjenko, 20, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Gennadij Tjurilov, 24, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Ivan Tkatjenko, 31, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Jurij Urytjev, 20, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Josef Vašíček, 30, tjeckisk ishockeyspelare.
 7 september – Aleksandr Vasiunov, 23, rysk ishockeyspelare.
 7 september – Oleksandr Vjuchin, 38, ukrainsk ishockeyspelare.
 8 september – Vo Chi Cong, 99, vietnamesisk politiker, president 1987–1992.Dödsannons (Engelska)
 10 september – Cliff Robertson, 88, amerikansk skådespelare.
 11 september – Christian Bakkerud, 26, dansk racerförare.
 11 september – Axel Wallenberg, 53, svensk investerare.
 11 september – Andy Whitfield, 39, brittiskfödd (walesiskfödd) australisk skådespelare.
 12 september – Aleksandr Galimov, 26, rysk ishockeyspelare.
 13 september – Mehdi Favéris-Essadi ("DJ Mehdi"), 34, fransk DJ och hiphop-producent.
 13 september – Richard Hamilton, 89, brittisk konstnär.
 13 september – Vuokko Rehn, 73, finländsk politiker, riksdagsledamot 1995–1999.
 14 september – Rudolf Mössbauer, 82, tysk vetenskapsman och nobelpristagare i fysik 1961.
 14 september – Malcolm Wallop, 78, amerikansk republikansk politiker.
 15 september – Frances Bay, 92, kanadensiskfödd amerikansk skådespelare.
 15 september – Mikael Passare, 52, svensk forskare och professor i matematik, verksam vid Stockholms universitet.(Svenska)
 16 september – Willie "Big Eyes" Smith, 75, amerikansk bluesmusiker.
 17 september – Charles H. Percy, 91, amerikansk företagsledare och republikansk politiker.
 19 september – Dolores Hope, 102, amerikansk sångare och filantrop, änka efter Bob Hope.Dödsannons (Engelska)
 19 september – George Cadle Price, 92, belizisk politiker, premiärminister 1981–1984 och 1989–1993.http://go-jamaica.com/news/read_article.php?id=32010 Dödsannons (Engelska)
 20 september – Arvid Andersson, 92, svensk tyngdlyftare och bragdguldmedaljör 1946.
 20 september – Annika Idström, 63, finländsk författare.
 20 september – Burhanuddin Rabbani, 70 eller 71, afghansk politiker, president 1992–1996 och 2001.
 20 september – Gaby Stenberg, 88, svensk skådespelare.
 20 september – Per Unckel, 63, svensk politiker och landshövding.
 21 september – Leif Kesselmark, 79, svensk militär.Sveriges dödbok 1901–2013, DVD-ROM, version 6.0 (Sveriges Släktforskarförbund 2014).
 21 september – Troy Davis, 42, amerikansk dömd brottsling (avrättad).
 21 september – Paulette Dubost, 100, fransk skådespelare.
 22 september – Jonathan Cecil, 72, brittisk skådespelare.Dödsannons – The Guardian (Engelska)
 22 september – Aristides Pereira, 87, kapverdiansk politiker och tidigare gerillaledare, Kap Verdes förste president 1975–1991.
 22 september – Knut Steen, 86, norsk skulptör.
 22 september – Vesta Williams 53, amerikansk R&B-sångare.
 25 september – Wangari Maathai, 71, kenyansk politiker och miljöaktivist, mottagare av Nobels fredspris 2004.
 27 september – David Croft, 89, brittisk tv-producent och manusförfattare, Krutgubbar, 'Allå, 'allå, 'emliga armén.http://www.bbc.co.uk/news/entertainment-arts-15072847
 27 september – Erik Wedersøe, 73, dansk skådespelare.
 28 september – Claude Roy Kirk, 85, amerikansk politiker, Floridas guvernör 1967–1971.
 29 september – Hella S. Haasse, 93, nederländsk författare.
 30 september – Anwar al-Awlaki, 40, amerikansk-jemenitisk terrorutpekad al-Qaida-ledare.
 30 september – Robert Clifford Olson, 71, kanadensisk seriemördare.
 30 september – Ralph Steinman, 68, kanadensisk immunolog och cellbiolog, nobelpristagare i medicin 2011

September 2 september – Felipe Camiroaga, 44, chilensk tv-programledare. 2 september – Finn Martin, 49, svensk musiker. 3 september – Sándor Képiró, 97, ungersk misstänkt nazistförbrytare.Dödsnotis – SVD 5 september – Salvatore Licitra, 43, italiensk operatenor. 5 september – Vann Nath, 65, kambodjansk konstnär och människorättsaktivist. 6 september – Felix von Habsburg, 95, ärkehertig, bror till Otto von Habsburg.Dödsannons (Tyska) 6 september – George Kuchar, 69, amerikansk filmregissör. 7 september – Vitalij Anikejenko, 24, ukrainsk-rysk ishockeyspelare. 7 september – Siarhej Astaptjuk, 21, vitrysk-rysk ishockeyspelare. 7 september – Michail Balandin, 31, rysk ishockeyspelare. 7 september – Pavol Demitra, 36, slovakisk ishockeyspelare. 7 september – Robert Dietrich, 25, tysk ishockeyspelare. 7 september – Artiom Jartjuk, 21, rysk ishockeyspelare. 7 september – Marat Kalimulin, 23, rysk ishockeyspelare. 7 september – Aleksandr Kaljanin, 23, rysk ishockeyspelare. 7 september – Aleksandr Karpovtsev, 41, rysk ishockeyspelare och tränare. 7 september – Andrej Kirjuchin, 24, rysk ishockeyspelare. 7 september – Nikita Kljukin, 21, rysk ishockeyspelare. 7 september – Igor Koroljov, 41, rysk-kanadensisk ishockeyspelare och tränare. 7 september – Stefan Liv, 30, svensk ishockeymålvakt. 7 september – Brad McCrimmon, 52, kanadensisk ishockeyspelare och tränare. 7 september – Jan Marek, 31, tjeckisk ishockeyspelare. 7 september – Karel Rachůnek, 32, tjeckisk ishockeyspelare. 7 september – Ruslan Salej, 36, vitrysk ishockeyspelare. 7 september – Kārlis Skrastiņš, 37, lettisk ishockeyspelare. 7 september – Daniil Sobtjenko, 20, rysk ishockeyspelare. 7 september – Gennadij Tjurilov, 24, rysk ishockeyspelare. 7 september – Ivan Tkatjenko, 31, rysk ishockeyspelare. 7 september – Jurij Urytjev, 20, rysk ishockeyspelare. 7 september – Josef Vašíček, 30, tjeckisk ishockeyspelare. 7 september – Aleksandr Vasiunov, 23, rysk ishockeyspelare. 7 september – Oleksandr Vjuchin, 38, ukrainsk ishockeyspelare. 8 september – Vo Chi Cong, 99, vietnamesisk politiker, president 1987–1992.Dödsannons (Engelska) 10 september – Cliff Robertson, 88, amerikansk skådespelare. 11 september – Christian Bakkerud, 26, dansk racerförare. 11 september – Axel Wallenberg, 53, svensk investerare. 11 september – Andy Whitfield, 39, brittiskfödd (walesiskfödd) australisk skådespelare. 12 september – Aleksandr Galimov, 26, rysk ishockeyspelare. 13 september – Mehdi Favéris-Essadi ("DJ Mehdi"), 34, fransk DJ och hiphop-producent. 13 september – Richard Hamilton, 89, brittisk konstnär. 13 september – Vuokko Rehn, 73, finländsk politiker, riksdagsledamot 1995–1999. 14 september – Rudolf Mössbauer, 82, tysk vetenskapsman och nobelpristagare i fysik 1961. 14 september – Malcolm Wallop, 78, amerikansk republikansk politiker. 15 september – Frances Bay, 92, kanadensiskfödd amerikansk skådespelare. 15 september – Mikael Passare, 52, svensk forskare och professor i matematik, verksam vid Stockholms universitet.(Svenska) 16 september – Willie "Big Eyes" Smith, 75, amerikansk bluesmusiker. 17 september – Charles H. Percy, 91, amerikansk företagsledare och republikansk politiker. 19 september – Dolores Hope, 102, amerikansk sångare och filantrop, änka efter Bob Hope.Dödsannons (Engelska) 19 september – George Cadle Price, 92, belizisk politiker, premiärminister 1981–1984 och 1989–1993. Dödsannons (Engelska) 20 september – Arvid Andersson, 92, svensk tyngdlyftare och bragdguldmedaljör 1946. 20 september – Annika Idström, 63, finländsk författare. 20 september – Burhanuddin Rabbani, 70 eller 71, afghansk politiker, president 1992–1996 och 2001. 20 september – Gaby Stenberg, 88, svensk skådespelare. 20 september – Per Unckel, 63, svensk politiker och landshövding. 21 september – Leif Kesselmark, 79, svensk militär.Sveriges dödbok 1901–2013, DVD-ROM, version 6.0 (Sveriges Släktforskarförbund 2014). 21 september – Troy Davis, 42, amerikansk dömd brottsling (avrättad). 21 september – Paulette Dubost, 100, fransk skådespelare. 22 september – Jonathan Cecil, 72, brittisk skådespelare.Dödsannons – The Guardian (Engelska) 22 september – Aristides Pereira, 87, kapverdiansk politiker och tidigare gerillaledare, Kap Verdes förste president 1975–1991. 22 september – Knut Steen, 86, norsk skulptör. 22 september – Vesta Williams 53, amerikansk R&B-sångare. 25 september – Wangari Maathai, 71, kenyansk politiker och miljöaktivist, mottagare av Nobels fredspris 2004. 27 september – David Croft, 89, brittisk tv-producent och manusförfattare, Krutgubbar, 'Allå, 'allå, 'emliga armén. 27 september – Erik Wedersøe, 73, dansk skådespelare. 28 september – Claude Roy Kirk, 85, amerikansk politiker, Floridas guvernör 1967–1971. 29 september – Hella S. Haasse, 93, nederländsk författare. 30 september – Anwar al-Awlaki, 40, amerikansk-jemenitisk terrorutpekad al-Qaida-ledare. 30 september – Robert Clifford Olson, 71, kanadensisk seriemördare. 30 september – Ralph Steinman, 68, kanadensisk immunolog och cellbiolog, nobelpristagare i medicin 2011.


Avlidna 2011

 1 oktober – Butch Ballard, 92, amerikansk jazztrummis.
 1 oktober – Andreas Nilsson, 101, svensk fotbollsspelare.
 1 oktober – Sven Tumba, 80, svensk ishockeyspelare.
 5 oktober – Richard Holmlund, 47, svensk fotbollstränare.
 5 oktober – Bert Jansch, 67, brittisk (skotsk) folksångare och gitarrist.
 5 oktober – Steve Jobs, 56, amerikansk entreprenör, Apples och NeXT Computers grundare, konstnär, filmproducent och uppfinnare.
 5 oktober – Charles Napier, 75, amerikansk skådespelare.
 6 oktober – Birgit Rosengren, 98, svensk skådespelare.
 7 oktober – Ramiz Alia, 85, albansk politiker, president 1991–1992 och generalsekreterare för Albanska arbetets parti 1985–1991.
 7 oktober – George Baker, 80, brittisk skådespelare.
 8 oktober – David Hess, 75, amerikansk skådespelare.
 8 oktober – Dennis Ritchie, 70, amerikansk datavetare och programmerare.
 8 oktober – Nina Sorokina, 69, rysk ballerina.
 8 oktober – Ingvar Wixell, 80, svensk operasångare.http://www.svd.se/kultur/operastjarnan-ingvar-wixell-dod_6537749.svd
 9 oktober – Vibeke Falk, 93, norsk skådespelare.
 10 oktober – Ulf Löfgren, 79, svensk barnboksförfattare och illustratör.
 12 oktober – János Herskó, 85, ungersk regissör, skådespelare och manusförfattare.
 12 oktober – Martin White, 102, irländsk hurlingspelare.
 13 oktober – Barbara Kent, 103, kanadensisk stumfilmsskådespelare.
 14 oktober – Laura Pollán, 63, kubansk oppositionsledare.
 16 oktober – Pete Rugolo, 95, amerikansk film- och tv-kompositör, Jagad.Dödsannons - Variety
 16 oktober – Henning Sjöström, 89, svensk advokat.
 16 oktober – Dan Wheldon, 33, brittisk racerförare.
 17 oktober – Manfred Gerlach, 83, östtysk politiker, statschef 1989–1990.
 18 oktober – Norman Corwin, 101, amerikansk manusförfattare.Dödsannons – LA Times
 19 oktober – Lars Sjösten, 70, svensk jazzmusiker.
 19 oktober – Alf Åberg, 95, svensk författare och professor i historia.
 20 oktober – Björn Zetterström, 74, svensk militärläkare.Sveriges dödbok 1901–2013, version 6.0 (Sveriges släktforskarförbund 2014).
 20 oktober – Barry Feinstein, 80, amerikansk fotograf.
 20 oktober – Muammar al-Gaddafi, 69, libysk diktator 1969–2011.
 20 oktober – Mutassim Gaddafi, 33 eller 34, libysk militär, son till Muammar al-Gaddafi.
 20 oktober – Abu-Bakr Yunis Jaber, 58 eller 59, libysk brigadgeneral och försvarsminister.
 20 oktober - Monica Strömmerstedt, 72, svensk skådespelare.https://minnessidor.fonus.se/order_info.php?order_id=2622605&set_site_id=2&memorial_page_created=0&design=fonus&sign=32b7ca44521cbfa6b22c70543c72e716
 20 oktober – Anders Österlin, 85, svensk konstnär.
 22 oktober – Sultan bin Abdul-Aziz Al Saud, 83, saudisk kronprins.
 23 oktober – Nusrat Bhutto, 82, pakistansk politiker, änka efter Zulfikar Ali Bhutto och mor till Benazir Bhutto.
 23 oktober – Herbert A. Hauptman, 94, amerikansk matematiker och kemist, nobelpristagare i kemi 1985.
 23 oktober – Florence Parry Heide, 92, amerikansk barnboksförfattare.
 23 oktober – Marco Simoncelli, 24, italiensk roadracingförare.
 24 oktober – Kjell "Hammaren" Johansson, 65, svensk bordtennisspelare.Kjell Johansson död - aftonbladet.se den 24 oktober 2011
 24 oktober – John McCarthy, 84, amerikansk datavetare, skapare av Lisp.McCarthy, creator of Lisp programming language, dies
 27 oktober – Tom Brown, 89, amerikansk tennisspelare.
 28 oktober – Alvin Schwartz, 94, amerikansk seriemanusförfattare.
 29 oktober – Axel Axgil, 96, dansk aktivist för homosexuellas rättigheter.
 29 oktober – Yngve Holmberg, 86, svensk politiker och partiledare för Högerpartiet 1965–1970.
 29 oktober – Jimmy Savile, 84, brittisk programledare för Top of the Pops och sexualförbrytare.
 31 oktober – Flórián Albert, 70, ungersk fotbollsspelare.
 31 oktober – Ali Saibou, 70 eller 71, nigerisk militär, president 1987–1993

Oktober 1 oktober – Butch Ballard, 92, amerikansk jazztrummis. 1 oktober – Andreas Nilsson, 101, svensk fotbollsspelare. 1 oktober – Sven Tumba, 80, svensk ishockeyspelare. 5 oktober – Richard Holmlund, 47, svensk fotbollstränare. 5 oktober – Bert Jansch, 67, brittisk (skotsk) folksångare och gitarrist. 5 oktober – Steve Jobs, 56, amerikansk entreprenör, Apples och NeXT Computers grundare, konstnär, filmproducent och uppfinnare. 5 oktober – Charles Napier, 75, amerikansk skådespelare. 6 oktober – Birgit Rosengren, 98, svensk skådespelare. 7 oktober – Ramiz Alia, 85, albansk politiker, president 1991–1992 och generalsekreterare för Albanska arbetets parti 1985–1991. 7 oktober – George Baker, 80, brittisk skådespelare. 8 oktober – David Hess, 75, amerikansk skådespelare. 8 oktober – Dennis Ritchie, 70, amerikansk datavetare och programmerare. 8 oktober – Nina Sorokina, 69, rysk ballerina. 8 oktober – Ingvar Wixell, 80, svensk operasångare. 9 oktober – Vibeke Falk, 93, norsk skådespelare. 10 oktober – Ulf Löfgren, 79, svensk barnboksförfattare och illustratör. 12 oktober – János Herskó, 85, ungersk regissör, skådespelare och manusförfattare. 12 oktober – Martin White, 102, irländsk hurlingspelare. 13 oktober – Barbara Kent, 103, kanadensisk stumfilmsskådespelare. 14 oktober – Laura Pollán, 63, kubansk oppositionsledare. 16 oktober – Pete Rugolo, 95, amerikansk film- och tv-kompositör, Jagad.Dödsannons - Variety 16 oktober – Henning Sjöström, 89, svensk advokat. 16 oktober – Dan Wheldon, 33, brittisk racerförare. 17 oktober – Manfred Gerlach, 83, östtysk politiker, statschef 1989–1990. 18 oktober – Norman Corwin, 101, amerikansk manusförfattare.Dödsannons – LA Times 19 oktober – Lars Sjösten, 70, svensk jazzmusiker. 19 oktober – Alf Åberg, 95, svensk författare och professor i historia. 20 oktober – Björn Zetterström, 74, svensk militärläkare.Sveriges dödbok 1901–2013, version 6.0 (Sveriges släktforskarförbund 2014). 20 oktober – Barry Feinstein, 80, amerikansk fotograf. 20 oktober – Muammar al-Gaddafi, 69, libysk diktator 1969–2011. 20 oktober – Mutassim Gaddafi, 33 eller 34, libysk militär, son till Muammar al-Gaddafi. 20 oktober – Abu-Bakr Yunis Jaber, 58 eller 59, libysk brigadgeneral och försvarsminister. 20 oktober - Monica Strömmerstedt, 72, svensk skådespelare. 20 oktober – Anders Österlin, 85, svensk konstnär. 22 oktober – Sultan bin Abdul-Aziz Al Saud, 83, saudisk kronprins. 23 oktober – Nusrat Bhutto, 82, pakistansk politiker, änka efter Zulfikar Ali Bhutto och mor till Benazir Bhutto. 23 oktober – Herbert A. Hauptman, 94, amerikansk matematiker och kemist, nobelpristagare i kemi 1985. 23 oktober – Florence Parry Heide, 92, amerikansk barnboksförfattare. 23 oktober – Marco Simoncelli, 24, italiensk roadracingförare. 24 oktober – Kjell "Hammaren" Johansson, 65, svensk bordtennisspelare.Kjell Johansson död - aftonbladet.se den 24 oktober 2011 24 oktober – John McCarthy, 84, amerikansk datavetare, skapare av Lisp.McCarthy, creator of Lisp programming language, dies 27 oktober – Tom Brown, 89, amerikansk tennisspelare. 28 oktober – Alvin Schwartz, 94, amerikansk seriemanusförfattare. 29 oktober – Axel Axgil, 96, dansk aktivist för homosexuellas rättigheter. 29 oktober – Yngve Holmberg, 86, svensk politiker och partiledare för Högerpartiet 1965–1970. 29 oktober – Jimmy Savile, 84, brittisk programledare för Top of the Pops och sexualförbrytare. 31 oktober – Flórián Albert, 70, ungersk fotbollsspelare. 31 oktober – Ali Saibou, 70 eller 71, nigerisk militär, president 1987–1993.


Avlidna 2011

 2 november – Sickan Carlsson, 96, svensk skådespelare och sångare.
 2 november – Bengt Häger, 95, svensk danskritiker, dansskribent och museichef.
 3 november – Matty Alou, 72, dominikansk-amerikansk basebollspelare.
 3 november – Arne Bue Jensen ("Papa Bue"), 81, dansk trombonist och jazzmusiker.
 3 november – Anders Loguin, 57, svensk slagverkare, Kroumata.
 4 november – Alfonso Cano (Guillermo León Sáenz), 63, colombiansk gerillaledare för FARC-EP.
 4 november – Norman F. Ramsey, 96, amerikansk fysiker, nobelpristagare i fysik 1989.
 4 november – Andy Rooney, 92, amerikansk journalist, medverkade i tv-programmet 60 Minutes 1978–2011.
 6 november – Gordon Beck, 75, brittisk jazzpianist.
 6 november – Donya Feuer, 77, amerikansk koreograf, dansare, manusförfattare och regissör.
 6 november – Carl Nyrén, 93, svensk arkitekt.
 7 november – Joe Frazier, 67, amerikansk boxare och världsmästare i tungvikt 1970–73.http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?f=/n/a/2011/11/05/sports/s114227D43.DTL&tsp=1
 7 november – Lisbeth Movin, 94, dansk skådespelare.
 7 november – Karl Otto Hilding Andersson (Reino), 90, svensk lindansare och cirkusartist.
 8 november –  Heavy D (Dwight Arrington Myers), 44, jamaikanskfödd amerikansk rappare och skådespelare.
 8 november – Valentin Ivanov, 76, rysk fotbollsspelare och tränare.
 8 november – Eva Spångberg, 88, svensk konstnär, träsnidare och skulptör.
 9 november – Har Gobind Khorana, 89, indiskfödd (pakistanskfödd) amerikansk biokemist, nobelpristagare i fysiologi eller medicin 1968.
 9 november – Richard Morant, 66, brittisk skådespelare.
 11 november – Francisco Blake Mora, 45, mexikansk inrikesminister.http://www.dn.se/nyheter/varlden/mexikos-inrikesminister-dod-i-krasch
 11 november – Karl-Lennart Uggla, 83, svensk ämbetsman, före detta landshövding i Västmanland.
 14 november – Richard Douthwaite, 69, brittisk ekonom och ekolog.
 15 november – Oba Chandler, 65, amerikansk mördare (avrättad).
 15 november – Dulcie Gray, 95, brittisk skådespelare.Dödsnotis – BBC
 17 november – Gary Garcia, 63, amerikansk musiker, Buckner & Garcia.
 19 november – John Neville, 86, brittisk skådespelare.
 20 november – Lasse Brandeby, 66, svensk skådespelare, komiker och journalist.
 20 november – Shelagh Delaney, 71, brittisk dramatiker och manusförfattare.
 20 november – Sergio Scaglietti, 91, italiensk bildesigner.
 20 november – Ulla Zetterberg, 88, svensk skådespelare och sångare.
 21 november – Anne McCaffrey, 85, amerikansk science fiction-författare.
 22 november – Svetlana Allilujeva, 85, sovjetiskfödd amerikansk författare och avhoppare, dotter till Josef Stalin.
 22 november – Lynn Margulis, 73, amerikansk biolog.
 22 november – Danielle Mitterrand, 87, änka efter François Mitterrand och Frankrikes första dam 1981–1995.
 23 november – Torsten Ekedahl, 56, svensk professor i matematik.
 23 november – Jim Rathmann, 83, amerikansk racerförare.
 25 november – Vasilij Aleksejev, 69, rysk (sovjetisk) tyngdlyftare.
 26 november – Chukwuemeka Odumegwu Ojukwu, 78, nigeriansk upprorsledare (Biafra).
 27 november – Monica Hult Södergren, 73, svensk textilkonstnär.
 27 november – Ken Russell, 84, brittisk filmregissör.
 27 november – Gary Speed, 42, brittisk (walesisk) fotbollsspelare och förbundskapten för Wales.
 28 november – Ante Marković, 87, kroatisk politiker och ekonom, Jugoslaviens siste premiärminister 1989–91.
 29 november – Guillermo O'Donnell, 75, argentinsk statsvetare.
 29 november – Marianne Zetterström, 99, svensk författare, journalist och kåsör.
 30 november – Gerd Hagman, 92, svensk skådespelare.
 30 november – Zdeněk Miler, 90, tjeckisk animatör och illustratör.
 30 november – Bill Waller, 85, amerikansk demokratisk politiker, Mississippis guvernör 1972–1976.
 30 november – Leka Zogu, 72, albansk tronpretendent

November 2 november – Sickan Carlsson, 96, svensk skådespelare och sångare. 2 november – Bengt Häger, 95, svensk danskritiker, dansskribent och museichef. 3 november – Matty Alou, 72, dominikansk-amerikansk basebollspelare. 3 november – Arne Bue Jensen ("Papa Bue"), 81, dansk trombonist och jazzmusiker. 3 november – Anders Loguin, 57, svensk slagverkare, Kroumata. 4 november – Alfonso Cano (Guillermo León Sáenz), 63, colombiansk gerillaledare för FARC-EP. 4 november – Norman F. Ramsey, 96, amerikansk fysiker, nobelpristagare i fysik 1989. 4 november – Andy Rooney, 92, amerikansk journalist, medverkade i tv-programmet 60 Minutes 1978–2011. 6 november – Gordon Beck, 75, brittisk jazzpianist. 6 november – Donya Feuer, 77, amerikansk koreograf, dansare, manusförfattare och regissör. 6 november – Carl Nyrén, 93, svensk arkitekt. 7 november – Joe Frazier, 67, amerikansk boxare och världsmästare i tungvikt 1970–73. 7 november – Lisbeth Movin, 94, dansk skådespelare. 7 november – Karl Otto Hilding Andersson (Reino), 90, svensk lindansare och cirkusartist. 8 november – Heavy D (Dwight Arrington Myers), 44, jamaikanskfödd amerikansk rappare och skådespelare. 8 november – Valentin Ivanov, 76, rysk fotbollsspelare och tränare. 8 november – Eva Spångberg, 88, svensk konstnär, träsnidare och skulptör. 9 november – Har Gobind Khorana, 89, indiskfödd (pakistanskfödd) amerikansk biokemist, nobelpristagare i fysiologi eller medicin 1968. 9 november – Richard Morant, 66, brittisk skådespelare. 11 november – Francisco Blake Mora, 45, mexikansk inrikesminister. 11 november – Karl-Lennart Uggla, 83, svensk ämbetsman, före detta landshövding i Västmanland. 14 november – Richard Douthwaite, 69, brittisk ekonom och ekolog. 15 november – Oba Chandler, 65, amerikansk mördare (avrättad). 15 november – Dulcie Gray, 95, brittisk skådespelare.Dödsnotis – BBC 17 november – Gary Garcia, 63, amerikansk musiker, Buckner & Garcia. 19 november – John Neville, 86, brittisk skådespelare. 20 november – Lasse Brandeby, 66, svensk skådespelare, komiker och journalist. 20 november – Shelagh Delaney, 71, brittisk dramatiker och manusförfattare. 20 november – Sergio Scaglietti, 91, italiensk bildesigner. 20 november – Ulla Zetterberg, 88, svensk skådespelare och sångare. 21 november – Anne McCaffrey, 85, amerikansk science fiction-författare. 22 november – Svetlana Allilujeva, 85, sovjetiskfödd amerikansk författare och avhoppare, dotter till Josef Stalin. 22 november – Lynn Margulis, 73, amerikansk biolog. 22 november – Danielle Mitterrand, 87, änka efter François Mitterrand och Frankrikes första dam 1981–1995. 23 november – Torsten Ekedahl, 56, svensk professor i matematik. 23 november – Jim Rathmann, 83, amerikansk racerförare. 25 november – Vasilij Aleksejev, 69, rysk (sovjetisk) tyngdlyftare. 26 november – Chukwuemeka Odumegwu Ojukwu, 78, nigeriansk upprorsledare (Biafra). 27 november – Monica Hult Södergren, 73, svensk textilkonstnär. 27 november – Ken Russell, 84, brittisk filmregissör. 27 november – Gary Speed, 42, brittisk (walesisk) fotbollsspelare och förbundskapten för Wales. 28 november – Ante Marković, 87, kroatisk politiker och ekonom, Jugoslaviens siste premiärminister 1989–91. 29 november – Guillermo O'Donnell, 75, argentinsk statsvetare. 29 november – Marianne Zetterström, 99, svensk författare, journalist och kåsör. 30 november – Gerd Hagman, 92, svensk skådespelare. 30 november – Zdeněk Miler, 90, tjeckisk animatör och illustratör. 30 november – Bill Waller, 85, amerikansk demokratisk politiker, Mississippis guvernör 1972–1976. 30 november – Leka Zogu, 72, albansk tronpretendent.


Avlidna 2011

 1 december –  Bill McKinney, 80, amerikansk skådespelare.Dödsnotis - SVD
 1 december – Christa Wolf, 82, tysk författare.
 4 december – Patricia C. Dunn, 58, amerikansk företagsledare.
 4 december – Matti Joensuu, 63, finländsk kriminalförfattare.
 4 december – Sócrates, 57, brasiliansk fotbollsspelare.Sócrates är död
 5 december – Peter Gethin, 71, brittisk racerförare.
 5 december – Violetta Villas, 73, belgiskfödd polsk sångare.
 7 december – Harry Morgan, 96, amerikansk skådespelare, M*A*S*H.
 7 december – Jerry Robinson, 89, amerikansk serietecknare, Batman.Minnestext - Comicvine
 8 december – Gilbert Adair, 66, brittisk (skotsk) författare, filmkritiker och journalist.
 8 december – Zelman Cowen, 92, australisk generalguvernör och juridikprofessor.Dödsnotis - Herald Sun
 12 december – Sunday Bada, 42, nigeriansk kortdistanslöpare.
 12 december – Bert Schneider, 78, amerikansk filmproducent.
 13 december – Russell Hoban, 86, amerikansk författare.
 14 december – Joe Simon, 98, amerikansk serieförfattare och tecknare, Captain America.
 14 december – Billie Jo Spears, 74, amerikansk countrysångare.
 15 december – Christopher Hitchens, 62, brittiskfödd amerikansk författare och debattör.
 15 december – Gurli Lemon-Bernhard, 95, svensk opera- och operettsångare.
 15 december – Jason Richards, 35, nyzeeländsk racerförare.
 16 december – Bob Brookmeyer, 81, amerikansk jazztrombonist och pianist.
 16 december –  Dan Frazer, 90, amerikansk skådespelare, Kojak.Dödsnotis - BBC
 16 december – Nicol Williamson, 75, skotsk skådespelare
 17 december – Cesária Évora, 70, kapverdiansk sångare.
 17 december – Kim Jong Il, 69 eller 70, Nordkoreas diktator 1994–2011.
 18 december – Václav Havel, 75, tjeckisk dramatiker och politiker, Tjeckoslovakiens president 1989–1992, Tjeckiens president 1993–2003.
 19 december – Jan-Erik Liedgren, 88, svensk militär.
 21 december – Ann-Mari Adamsson, 77, svensk skådespelare.https://etjanst.stockholm.se/Hittagraven/home?searchText=Signe+Ann-Marie+Eklund&type=all&searchType=0&cemeteries=all-churches
 22 december – Per Berlin, 90, svensk brottare.
 24 december – Johannes Heesters, 108, nederländsk skådespelare och sångare.
 25 december – Khalil Ibrahim, sudanesisk rebelledare.
 26 december – Pedro Armendáriz Jr., 71, mexikansk skådespelare, son till Pedro Armendáriz.Dödsnotis - New York Times
 26 december – Jonny Blanc, 72, svensk operasångare (tenor), operachef.
 26 december – Ola Ericson, 91, svensk serietecknare.
 27 december – Michael Dummett, 86, brittisk filosof.
 27 december – Helen Frankenthaler, 83, amerikansk konstnär.
 28 december – Per Gerhard, 87, svensk manusförfattare, skådespelare, regissör och teaterledare.
 30 december – Ronald Searle, 91, brittisk serietecknare.Dödsnotis - BB

December 1 december – Bill McKinney, 80, amerikansk skådespelare.Dödsnotis - SVD 1 december – Christa Wolf, 82, tysk författare. 4 december – Patricia C. Dunn, 58, amerikansk företagsledare. 4 december – Matti Joensuu, 63, finländsk kriminalförfattare. 4 december – Sócrates, 57, brasiliansk fotbollsspelare.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0529.jsonl--Q309901--Sverige och öppna data-4--sv-0529-121

Öppna data

Öppna data avser digital information som är fritt tillgänglig utan inskränkningar (till exempel i form av immaterialrättsliga hinder såsom upphovsrätt och patent). Det finns ingen internationellt antagen formell definition men flera utgår från principerna i Open Knowledge Definition eller de principer för öppen digital offentlig information som utarbetades av Open Government Working Group.
Öppna data ses även som ett sätt för medborgarna att få insyn i förvaltningen. http://www.svd.se/opinion/brannpunkt/det-behovs-verklig-oppenhet-i-sverige_6925111.svd

Flera länder har upprättat kataloger över öppna datakällor, bland andra Storbritannien (data.gov.uk), Norge (data.norge.no) och USA (data.gov). I Sverige har E-delegationen fått i uppdrag att bland annat öka möjligheterna att ta del av offentlig information för både kommersiella och ideella ändamål, dock med utgångspunkt i PSI-lagen som inte utgår från öppna data. Regeringen uppdrog 2012 åt VINNOVA att utveckla en teknisk plattform för förmedling av data som tillgängliggjorts för vidareutnyttjande samt att under 2013 och 2014 vidareutveckla denna. Plattformen finns på adressen http://dataportal.se.

Sverige ligger på plats 21 i Global Open Data Index, efter topp-tre-länderna Taiwan, Australien och Storbritannien. Tillväxtverket och Statskontoret har dock fått uppdrag som ska stärka Sveriges position. Riksarkivet hade det övergripande ansvaret för öppna data i på myndighetsnivå i Sverige, bland annat tillsammans med Lantmäteriet fram till september 2018 då ansvaret överlämnades till myndigheten för digital förvaltning

Sverige och öppna data Sverige ligger på plats 21 i Global Open Data Index, efter topp-tre-länderna Taiwan, Australien och Storbritannien. Tillväxtverket och Statskontoret har dock fått uppdrag som ska stärka Sveriges position.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0529.jsonl--Q309901--Sverige och öppna data-4--sv-0529-122

Öppna data


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0529.jsonl--Q309901--Sverige och öppna data-4--sv-0529-123

Öppna data

Sverige ligger på plats 21 i Global Open Data Index, efter topp-tre-länderna Taiwan, Australien och Storbritannien.


Anna Svensson

Anna Evelina Svensson Löfström är en rollfigur i den svenska dramakomediserien Solsidan. Hon är en av seriens huvudpersoner. Anna spelas av Mia Skäringer och förekom redan i seriens pilotavsnitt, "Inflytten", som sändes på TV4 den 29 januari 2010. Anna är gift med Alex Löfström, som spelas av Felix Herngren, en av seriens skapare. Anna är född och uppvuxen i Karlstad.

Seriens centrala handling är att paret flyttar från Stockholm till Alex barndomshem i villaområdet Solsidan i Saltsjöbaden. Genom den första säsongen var Anna gravid med deras första barn. I säsongsfinalen, "Förlossning", föddes dottern Wilma. Anna arbetar som skådespelerska och har spelat in filmen Mannen som älskar för mycket med gästskådespelaren Ola Rapace. En trailer för filmen lades upp på Youtube av TV4, men den togs bort eftersom den bröt mot sidans användarvillkor. I den andra säsongen av serien går Anna med i en mammagrupp och tar upp sitt extrajobb som massös. I säsongen avslöjades Annas ursprung och familj.

miniatyr|150px|Mia Skäringer spelar Anna.

I en intervju med Göteborgs-Posten sa hon att hon tycker att hon är ganska lik Anna. Hon beskrev sin figur som "mer jordnära" än resten av seriens rollfigurer och sa att "Anna orkar inte prata om vad saker kostar och hur man ser rätt ut.

"Roligt med en människa som inte kan säga nej"
Mia medverkar i den nya komediserien Solsidan som i TV 4.
Hur är läget?
- Jo tack, lite torr i munnen efter att ha gjort många intervjuer under dagen. Det började med Nyhetsmorgon så jag har legat sömnlös halva natten, varit uppe och kissat som en gammal tant. Man ligger på spänn så att man inte ska försova sig.
I Solsidan spelar du rollen som Anna Svensson. Vem är hon?
- Hon är ganska lik mig. En arbetarklasstjej som jobbar som skådespelare. Hon är gift med Alex som är tandläkare. De kommer till överklassområdet Solsidan för att de ska ta över Alex mammas hus. Bostadsområdet är egentligen inget självklart val för Anna. Det blev bara så. Hon är mer jordnära och den som de andra i grannskapet bollar sina hysteriska hangups mot.
Det verkar vara ganska synd om henne?
- Anna orkar inte prata om vad saker kostar och hur man ser rätt ut. Tillsammans med de andra blir hon lite torr, men egentligen helt rätt i mina ögon.
Varför är det så roligt att driva med bilden av det trygga villaområdet utanför stan?
– Vi skämtar om de problem som vi har i vår i-värld. Bara vi får de där barnen, det där huset så kommer allt att bli bra. Men det finns alltid en liten skugga som förföljer oss och vi hittar hela tiden nya problem. Det är som en drivkraft framåt.
I serien har din rollfigur en del problem med sin svärmor som spelas av Mona Malm?
– Det roligaste är att Annas man Alex inte på något sätt klarar av att markera inför sin mamma att hon inte kan hänga över honom och Anna som en våt heltäckningsmatta hela tiden. Det är väldigt roligt med en människa som inte kan säga nej.
Hur var det att spela mot Felix Herngren?
– Vi fann varandra väldigt snabbt. Det har varit roligt att ta sig utanför Mia och Klara-stallet. Och att få jobba med någon annans manus, att inte själv behöva ligga klockan tolv på natten och ändra i någon replik som inte håller.
Men det blir mer Mia och Klara i SVT?
– Jag och Klara Zimmergren jobbar på en tredje säsong. Vi börjar spela in om något år.
Om en månad har du premiär med din föreställning Dyngkåt och hur helig som helst. Hur känns det?
– Hemskt, inget är roligt just nu. Jag känner bara skräck, men det går över. I mars kommer jag med föreställningen till Göteborg.


Anna Svensson

miniatyr|150px|Mia Skäringer spelar Anna.
Felix Herngren beskrev Anna: "Helt klart den som har mest förankring i verkligheten. Hon är tjejen som vill passa in och vara en i gänget, men som ändå känner ett utanförskap. När vi pratade runt fick vi intrycket att det är en vanlig känsla." Mia Skäringer anlitades för rollen som Anna.


Anna Svensson

miniatyr|150px|Mia Skäringer spelar Anna.
Felix Herngren beskrev Anna: "Helt klart den som har mest förankring i verkligheten. Hon är tjejen som vill passa in och vara en i gänget, men som ändå känner ett utanförskap. När vi pratade runt fick vi intrycket att det är en vanlig känsla." Mia Skäringer anlitades för rollen som Anna. Innan inspelningarna hade Skäringer aldrig träffat Herngren. Under inspelningarna sa hon att de "hittade varandra så där klockrent som bara händer med vissa personer". Hon sa även att "Vi har samma ton i vårt skådespeleri och funkar bra ihop. Han har ett extremt sinne för detaljer och en både sjuk och subtil humor."


Linda Lovelace

Linda Lovelace, egentligen Linda Susan Marchiano, född Boreman den 10 januari 1949 i Bronx i New York,"The Ordeal of being Linda Lovelace", Washington Post 19 februari 1980, Läst 18 oktober 2018 död 22 april 2002 i Denver i Colorado,"Linda Lovelace" död i trafikolycka", Svenska Dagbladet 23 april 2002  var en amerikansk porrskådespelerskaJohn Markoff: "David Gelenter's Romance With Linda". New York Times 19 januari 1992. Läst 13 augusti 2018. och senare aktiv feminist."Porrstjärnan som blev feminist" Aftonbladet 25 september 2005  Läst 18 oktober 2018 Under senare delen av sitt liv arbetade hon mot pornografin, som hon menade påverkat både hennes och andras liv mycket negativt.Catharine A. MacKInnon: "Are Women Human : And Other International Dialogues". The Belknap Press (of Harvard University Press), Massachusetts, USA 2006.

År 1980 gjorde Linda Lovelace i och med självbiografin Skärseld (Ordeal)Tara Judah: "Who was Linda Lovelace" Overland literary journal 26 sept 2013, Läst 18 oktober 2018 halt i sin självdestruktiva karriär och återskapade sig själv,Petra Boynto: "Gender: Lovely Linda", The Guardian, 25 april 2002, Läst 22 oktober 2018 denna gång som feminist. I boken berättar Lovelace om sitt liv och om hur hon under flera års tid blev misshandlad, våldtagen, torterad, tvingadKjell E. Genberg (självbiografi): "Ur min skottvinkel : Baserad på en sann historia" sid 116. Gondolin, Eslöv 2005.  till prostitution och att spela in pornografiska filmer.

En biografisk film om Lovelaces liv med Courtney Love i titelrollenMikael Ström: "Courtney Love spelar porrstjärna", Aftonbladet 29 mars 2005, Läst 22 oktober 2018 inspelades till mer än hälften 2005–2006. Projektet slutfördes dock inte.

Vem var Linda Lovelace? Den retoriska frågan ställs i filmens inledning. Svaret får vi aldrig. Åtminstone inte i denna taffliga biografi som slarvar bort det mörka, nerviga vi kunde fått ta del av och ersätter det med slätstruken redovisning.
I skärselden befinner sig, åtminstone enligt den katolska tron, själar som inte tvättats tillräckligt rena från synd för att få träda in i paradiset. Skärseld är också titeln på den självbiografi Linda Boreman, mer känd som porraktrisen Linda Lovelace, gav ut 1980. Där berättar hon historien om sitt liv. Hur hon gick från pryd, hårt hållen, tonåring uppfostrad i ett strikt katolskt hem till förnedrad sexslav och århundradets största porrstjärna. Hur hon sedan tog sig upp ur träsket och blev antiporraktivist. Hur hon misshandlades och utnyttjades i ett destruktivt äktenskap. Hur hon i samband med premiären på p-rullen Långt ner i halsen 1972 fick ett genombrott av sällan skådat slag och blev ett med sitt påhittade artistnamn. Hur hon gjordes till sexrevolutionens omslagsflicka i en tid då porren blev rumsren och en del av populärkulturen, då porrfilm visades på ordinarie biograf.
Linda Boremans bekännelse mellan pärmarna är också hennes försvarstal för att rentvå sitt namn. Självbiografin flödar av känslostarka ögonblick. Här finns scener med passion, svek, lojalitet, förnedring ,anpassning, hämnd och rädsla. Gott om material alltså för den fingertoppskänslige filmaren att arbeta med.
Nu får vi i stället en tillrättalagd biografi berättad från tonåren och framåt, med gott om sentimental, känsloförstärkande musik och tyngdvikt på misär. Dessutom med störande – många gånger obegripliga – tidshopp. Som betraktare blir vi snuvade på väsentligheter. Vi får aldrig veta hur det gick till när Linda Boreman reste sig från botten. Vi får bara en skylt med texten: "sex år senare ..."
Inte heller greppet att dela upp filmen i två delar: först en rumsren variant, över täcket, sedan en mer barnförbjuden version, får avsedd effekt. I stället saknas svärtan allt för uppenbart under filmens första hälft.
James Franco som Hugh Hefner, Playboys grundare, är den ende skådespelare som gör intryck av att vara totalt närvarande. Amanda Seyfried som Linda Lovelace gör visserligen sin största roll hittills efter Sophie i Mamma Mia, men utan det slags hängivenhet som berör. Sharon Stone spelar närmast över som Dorothy Boreman, Lindas tillknäppta mor. Inte heller Peter Sarsgaard övertygar som den vidrige maken Chuck.
I blocket, inför filmvisningen, har jag skrivit "the male gaze?" Den manliga blicken. Den går inte att bortse ifrån här. Lovelace som skapats av män kretsar kring en säljande porrstjärna. Den uppehåller sig spekulativt länge vid hennes fräscha fräknar, naivitet, och nakna genombrott i porrbranschen. Här rekonstrueras också scener ur Långt ner i halsen. Det ger en fadd eftersmak.


Linda Lovelace

År 1980 gjorde Linda Lovelace i och med självbiografin Skärseld (Ordeal)Tara Judah: "Who was Linda Lovelace" Overland literary journal 26 sept 2013, Läst 18 oktober 2018 halt i sin självdestruktiva karriär och återskapade sig själv,Petra Boynto: "Gender: Lovely Linda", The Guardian, 25 april 2002, Läst 22 oktober 2018 denna gång som feminist. I boken berättar Lovelace om sitt liv och om hur hon under flera års tid blev misshandlad, våldtagen, torterad, tvingadKjell E. Genberg (självbiografi): "Ur min skottvinkel : Baserad på en sann historia" sid 116. Gondolin, Eslöv 2005.  till prostitution och att spela in pornografiska filmer.

Efter 1980 arbetade Linda Lovelace mot porrindustrin som hon menade utnyttjade och skadade aktörerna.Christina Zemanova Ekelund: "Den tvetydige pornomyte", Politiken (Köpenhamn) 22 juli 2005, Läst 21 oktober 2018 Hon omkom i en bilolycka i april 2002.


Linda Lovelace


Jenny Jägerfeld

Jenny Christina Jägerfeld, född 6 april 1974 i Skärblacka, är en svensk psykolog och författare.

Jägerfeld är utbildad psykolog och har även studerat filosofi och sexologi. Hon har tidigare arbetat på BUP och driver idag (2020) en egen psykologmottagning. 2006 debuterade hon med romanen Hål i huvudet. Sedan dess har hon skrivit åtta böcker som tillsammans översatts till sjutton språk, bland annat engelska, tyska, ryska, franska, slovenska, japanska, finska, danska och norska. Böckerna kombinerar ofta humor och allvar och behandlar olika aspekter av att vara ung. Några ämnen är självmord, vänskap, sexualitet, adhd och könsidentitet.

Tillsammans med författaren Johanna Thydell drev hon tidigare podcasten Superhjältarna.

Jägerfeld medverkar varje vecka i Svenska Dagbladet där hon svarar på läsarnas frågor. Hon har också en frågespalt i SvD Junior där hon svarar på barns frågor. Frågespalten i Svd Junior resulterade 2018 i boken Fråga Jenny! Om kroppen, själen och allt runtomkring.

Hösten 2020 påbörjas inspelningen av filmen Så jävla easygoing som baseras på Jägerfelds bok med samma namn. I oktober 2020 är det urpremiär för Folkteaterns uppsättning av Blixtra, spraka, blända! med manus av Manda Stenström, fritt efter Jägerfelds bok.

miniatyr|Med Åsa Anderberg Strollo och Sara Ohlsson på Bokmässan i Göteborg 201


Jenny Jägerfeld

Jägerfeld är utbildad psykolog och har även studerat filosofi och sexologi. Hon har tidigare arbetat på BUP och driver idag (2020) en egen psykologmottagning. 2006 debuterade hon med romanen Hål i huvudet.


Jenny Jägerfeld

Jägerfeld är utbildad psykolog och har även studerat filosofi och sexologi. Hon har tidigare arbetat på BUP och driver idag (2020) en egen psykologmottagning. 2006 debuterade hon med romanen Hål i huvudet. Sedan dess har hon skrivit åtta böcker som tillsammans översatts till sjutton språk, bland annat engelska, tyska, ryska, franska, slovenska, japanska, finska, danska och norska. Böckerna kombinerar ofta humor och allvar och behandlar olika aspekter av att vara ung. Några ämnen är självmord, vänskap, sexualitet, adhd och könsidentitet.


Jenny Jägerfeld

Jägerfeld är utbildad psykolog och har även studerat filosofi och sexologi. Hon har tidigare arbetat på BUP och driver idag (2020) en egen psykologmottagning. 2006 debuterade hon med romanen Hål i huvudet. Sedan dess har hon skrivit åtta böcker som tillsammans översatts till sjutton språk, bland annat engelska, tyska, ryska, franska, slovenska, japanska, finska, danska och norska. Böckerna kombinerar ofta humor och allvar och behandlar olika aspekter av att vara ung. Några ämnen är självmord, vänskap, sexualitet, adhd och könsidentitet.

Tillsammans med författaren Johanna Thydell drev hon tidigare podcasten Superhjältarna.


Jenny Jägerfeld

Jägerfeld är utbildad psykolog och har även studerat filosofi och sexologi. Hon har tidigare arbetat på BUP och driver idag (2020) en egen psykologmottagning. 2006 debuterade hon med romanen Hål i huvudet. Sedan dess har hon skrivit åtta böcker som tillsammans översatts till sjutton språk, bland annat engelska, tyska, ryska, franska, slovenska, japanska, finska, danska och norska. Böckerna kombinerar ofta humor och allvar och behandlar olika aspekter av att vara ung. Några ämnen är självmord, vänskap, sexualitet, adhd och könsidentitet.

Tillsammans med författaren Johanna Thydell drev hon tidigare podcasten Superhjältarna.

Jägerfeld medverkar varje vecka i Svenska Dagbladet där hon svarar på läsarnas frågor. Hon har också en frågespalt i SvD Junior där hon svarar på barns frågor. Frågespalten i Svd Junior resulterade 2018 i boken Fråga Jenny! Om kroppen, själen och allt runtomkring.


Nordenskiöldsloppet

Nordenskiöldsloppet är en längdskidåkningstävling som anordnades i april 1884 på initiativ av vetenskapsmannen och polarfararen Adolf Erik Nordenskiöld, där 18 män skidade 220 kilometer, dag såväl som natt. Loppet hölls för att bevisa att Adolf Erik Nordenskiölds Svenska Grönlandsexpeditionen 1883 verkligen hade ägt rum. I april 2016 började loppet återigen att köras.

Tävlingar vid namn Nordenskiöldsloppet hade avgjorts i Jokkmokk mellan 1950- och 1980-talen, men då handlade det inte om originalsträckan.

Det moderna Nordenskiöldsloppet är 220 kilometer långt, går i klassisk stil och körs sträckan Purkijaur- Årrenjarka - Jokkmokk.


Nordenskiöldsloppet

Tävlingar vid namn Nordenskiöldsloppet hade avgjorts i Jokkmokk mellan 1950- och 1980-talen, men då handlade det inte om originalsträckan. I mitten av september 2014 meddelades att planer fanns på att 2016 återigen börja köra loppet på den ursprungliga sträckan. I slutet av mars 2015 meddelade Jokkmokks kommun att loppet återupptas, och då var detta först tänkt att ske 2017.


Nordenskiöldsloppet

Tävlingar vid namn Nordenskiöldsloppet hade avgjorts i Jokkmokk mellan 1950- och 1980-talen, men då handlade det inte om originalsträckan. I mitten av september 2014 meddelades att planer fanns på att 2016 återigen börja köra loppet på den ursprungliga sträckan. I slutet av mars 2015 meddelade Jokkmokks kommun att loppet återupptas, och då var detta först tänkt att ske 2017. Men på grund av stort intresse bestämdes att börja köra loppet redan 2016 med målet att successivt bygga upp tävlingen under de kommande årens lopp.


Nordenskiöldsloppet

Tävlingar vid namn Nordenskiöldsloppet hade avgjorts i Jokkmokk mellan 1950- och 1980-talen, men då handlade det inte om originalsträckan. I mitten av september 2014 meddelades att planer fanns på att 2016 återigen börja köra loppet på den ursprungliga sträckan. I slutet av mars 2015 meddelade Jokkmokks kommun att loppet återupptas, och då var detta först tänkt att ske 2017. Men på grund av stort intresse bestämdes att börja köra loppet redan 2016 med målet att successivt bygga upp tävlingen under de kommande årens lopp. Loppet genomförs i samarbete mellan Jokkmokks SK, Nordenskiöldsloppet AB och flera lokala ideella föreningar med Red Bull som huvudsponsor och -partner.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0540.jsonl--Q241010--Misija Evrovizija & EMA 2012-6--sv-0540-1231

Maja Keuc

Maja Keuc, född den 16 januari 1992 i Maribor, är en slovensk sångerska. Hon är mest känd för att ha representerat Slovenien vid Eurovision Song Contest 2011 i Düsseldorf i Tyskland med låten "No One".

Mellan den 2 oktober 2011 och den 8 januari 2012 var Keuc värd tillsammans med Klemen Slakonja för TV-programmet Misija Evrovizija, den första fasen av Sloveniens uttagning till Eurovision Song Contest 2012. Hon var värd för totalt 12 avsnitt och gjorde själv flera sångframträdanden under programmen.

Den 2 oktober i det första avsnittet sjöng hon den slovenska versionen av sitt eget ESC bidrag "Vanilija". Den 16 oktober i det tredje avsnittet sjöng hon Dana Internationals "Diva", låten som hade vunnit ESC 1998 för Israel.

Hon var inte värd för den andra fasen av uttagningen, den avgörande finalen EMA 2012 som hölls den 26 februari, men hon gjorde ett par framträdanden under kvällen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0540.jsonl--Q241010--Misija Evrovizija & EMA 2012-6--sv-0540-1232

Maja Keuc

Mellan den 2 oktober 2011 och den 8 januari 2012 var Keuc värd tillsammans med Klemen Slakonja för TV-programmet Misija Evrovizija, den första fasen av Sloveniens uttagning till Eurovision Song Contest 2012. Hon var värd för totalt 12 avsnitt och gjorde själv flera sångframträdanden under programmen.

Den 2 oktober i det första avsnittet sjöng hon den slovenska versionen av sitt eget ESC bidrag "Vanilija". Den 16 oktober i det tredje avsnittet sjöng hon Dana Internationals "Diva", låten som hade vunnit ESC 1998 för Israel. I samma avsnitt sjöng hon även låten "Od Rođendana Do Rođendana" tillsammans med dennas original artist Saša Lošić.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0540.jsonl--Q241010--Misija Evrovizija & EMA 2012-6--sv-0540-1233

Maja Keuc

Mellan den 2 oktober 2011 och den 8 januari 2012 var Keuc värd tillsammans med Klemen Slakonja för TV-programmet Misija Evrovizija, den första fasen av Sloveniens uttagning till Eurovision Song Contest 2012. Hon var värd för totalt 12 avsnitt och gjorde själv flera sångframträdanden under programmen.

Den 2 oktober i det första avsnittet sjöng hon den slovenska versionen av sitt eget ESC bidrag "Vanilija". Den 16 oktober i det tredje avsnittet sjöng hon Dana Internationals "Diva", låten som hade vunnit ESC 1998 för Israel. I samma avsnitt sjöng hon även låten "Od Rođendana Do Rođendana" tillsammans med dennas original artist Saša Lošić. Den 23 oktober i det fjärde avsnittet sjöng hon Anastacias "I'm Outta Love" tillsammans med Nina Radojčić som hade representerat Serbien i ESC tidigare samma år. Den 30 oktober i det femte avsnittet sjöng hon Helena Paparizous "My Number One", låten som hade vunnit ESC 2005 för Grekland.
 Den 6 november i det sjätte avsnittet sjöng hon Whitney Houstons "The Greatest Love of All" tillsammans med Darja Švajger som var en av de fyra medlemmarna i programmets expertjury. Den 13 november i det sjunde avsnittet sjöng hon Christina Aguileras "Tough Lover".


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0540.jsonl--Q241010--Misija Evrovizija & EMA 2012-6--sv-0540-1234

Maja Keuc


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0540.jsonl--Q241010--Misija Evrovizija & EMA 2012-6--sv-0540-1236

Maja Keuc


Energy Catalyzer

Energy Catalyzer ("energikatalysator", E-Cat) är en uppfinning, som har tagits fram av italienaren Andrea Rossi. Rossi hävdar att hans maskin kan alstra energi genom en ”högeffektiv exoterm reaktion” (WO/2009/125444) alternativt en ”lågenergikärnreaktion”Italian scientists claim to have demonstrated cold fusion, PhysOrg 2011-01-20 (det vill säga kall fusion) av väte och nickel till koppar, under tillsättning av hemliga katalysatorer och trycksättning med vätgas. Maskinen har fått särskild uppmärksamhet i svensk fackpress, därför att oberoende svenska forskare har gjort mätningar under demonstrationer av maskinen vid olika tillfällen mellan mars 2011 och oktober 2014, med medfinansiering av det svenska forskningsföretaget Elforsk. Dessa har intygat att experimenten har gett upphov till avsevärt mer energi än vad som är möjligt med kemiska reaktioner.

Trots att radioaktiv strålning kan förväntas uppstå kring reaktorn och restprodukterna (askan) om en fusionsreaktion äger rum, har varken neutroner, laddade partiklar eller gammastrålning kunnat detekteras. Isotopförändring i bränslet kan förväntas efter termonukleär fusion. Tidigare undersökningar har inte visat annat än att askans kopparinnehåll har naturlig isotopsammansättningMauro Villa,On the γ radiation measurements on the Rossi system, 26 januari 2011, men en svenskfinaniserad ej granskad mätrapport från oktober 2014 visar en betydande ökning av isotopen Nickel-62Giuseppe Levi, Evelyn Foschi, Bo Höistad, Roland Pettersson, Lars Tegnér och Hanno Essén; Observation of abundant heat production from a reactor device and of isotopic changes in the fuel, Elforsk teknisk rapport (2014-10-06),. Teoretisk förklaringsmodell saknas till mätresultaten.Professorer: Förvånande att Elforsk är så okritiskt om E-cat, Ny teknik debatt 2014-11-19

Ett patent godkändes i april 2011 av det italienska patentverket, men har inte fått internationellt godkännande, och detaljer om metoden har inte avslöjats. Rossi tillåter inte en närmare undersökning av maskinen. I olika artiklar har diskuterats möjligheten att experimentet är ny fysik som inte är kall fusion, alternativt bluff och bedrägeri, och svenska forskares, finansiärers och vetenskapsjournalisters okritiska rapportering har ifrågasatts.

Internationellt har uppfinningen fått begränsad medial uppmärksamhet: La Repubblicas lokalupplaga i Bologna,<ref>[http://bologna.repubblica.it/cronaca/2011/01/14/news/fusione_nucleare_a_freddo_a_bologna_ci_siamo_riusciti-11237521/ Ilaria Venturi: Fusione nucleare a freddo - „A Bologna ci siamo riusciti“, „La Repubblica“, January 14, 2011]</ref>  och Radiotelevisione Italiana med flera, US Fox News ChannelClay Dillow, Scientists Claim (Dubious) Cold Fusion Breakthrough, Fox News, January 24., 2011 och The Washington Times.Frank Perley, Nuclear future beyond Japan. Purported cold fusion advance aimed at energy woes, Washington Times, March 17, 2011 I Sverige har uppfinningen särskilt uppmärksammats i en serie relativt positiva artiklar med start redan i januari 2011 och en bok från 2014 av Mats Lewan vid Ny Teknik.Kall fusion-boken: Många frågetecken i Rossis förflutna, Ny teknik 23 maj 2014. Intervju om boken "En omöjlig uppfinning: den sanna historien om energikällan som kan förändra världen" av Mats Lewan, utgiven på eget förlag 2 april 2014. Lewan har även varit observatör vid demonstrationer i Bologna i april 2011 och författat testrapporter.Mats Lewan; Test of E-Cat , Ny Teknik, Bologna (19 april 2011)Mats Lewan; Test of E-Cat , Ny Teknik, Bologna (28 april 2011) Rapporteringen i Ny Teknik har fått kritik i radions P1 under 2011 och 2014 för att vara alltför okritisk,Ny teknik ensam mot världen, P1, 12 nov 2011Den blinda tron på kall fusion, Vetenskapsradion 27 maj 2014 Ny Tekniks chefredaktör avfärdade kritiken 2011.Norbert Andersson; Medierna missade debatten, Ny Teknik (2011-11-16) Konstruktionen har nämnts i tidningen Forskning, samt i en skeptisk krönika på Forskning&Framsteg 2011.Jan Scheffel, Kall fusion - inte igen!, Forskning och framsteg, krönika/blogg 2011-02-03] I Dagens Nyheter 2011 påtalade Karin Bojs Rossis fängelsevistelse och argumenterar för att det inte kan vara en kärnreaktion, utan antingen ny fysik eller medvetet bedrägeri. I en artikel i Fysikaktuellt 2011 bedöms det hela sannolikt vara en bluff

Medieuppmärksamhet Internationellt har uppfinningen fått begränsad medial uppmärksamhet: La Repubblicas lokalupplaga i Bologna,<ref>[ Ilaria Venturi: Fusione nucleare a freddo - „A Bologna ci siamo riusciti“, „La Repubblica“, January 14, 2011]</ref> och Radiotelevisione Italiana med flera, US Fox News ChannelClay Dillow, Scientists Claim (Dubious) Cold Fusion Breakthrough, Fox News, January 24., 2011 och The Washington Times.Frank Perley, Nuclear future beyond Japan. Purported cold fusion advance aimed at energy woes, Washington Times, March 17, 2011 I Sverige har uppfinningen särskilt uppmärksammats i en serie relativt positiva artiklar med start redan i januari 2011 och en bok från 2014 av Mats Lewan vid Ny Teknik.Kall fusion-boken: Många frågetecken i Rossis förflutna, Ny teknik 23 maj 2014.

CI sono le guardie giurate a controllare l'accesso, devi firmare una dichiarazione in cui accetti i rischi nell'assistere all'esperimento che potrebbe rivoluzionare il settore della produzione di energia. Per la prima volta in Italia, davanti ad esperti, in un capannone avvolto dalla nebbia nella zona industriale di Bologna, è stato realizzato un processo di fusione nucleare fredda, utilizzando nichel ed idrogeno, capace di produrre una energia incredibilmente superiore a quella utilizzata per creare la reazione. E' la strada per ottenere energia pulita. "La novità assoluta sta nel fatto che tutto ciò viene prodotto da una macchina che funziona come una stufetta elettrica di casa", spiega l'inventore, Andrea Rossi, ingegnere. Con lui Sergio Focardi, professore emerito dell'Alma Mater, fisico di calibro, in passato preside della facoltà di Scienze.
Di possibili fonti di energia con reazioni di fusione nucleare a bassa temperatura se ne parla da tempo nel mondo. L'annuncio nel 1989 degli scienziati Fleshmann e Pons suscitò speranze e illusioni. Focardi è stato pioniere in Italia di questo tipo di studi. Quello di ieri è stato il primo esperimento condotto a Bologna con osservatori esterni: giornalisti e
fisici, in gran parte dell'Ateneo come Paolo Capiluppi, direttore del dipartimento di Fisica, Gianfranco Campari, Ennio Bonetti. L'esperimento, "industriale più che scientifico", dicono i docenti universitari, è condotto in una stanzina di un capannone in via dell'Elettricista, dove è stato installato un catalizzatore di energia che occupa lo spazio di un tavolo. Dura alcune ore.
Rossi spiega il funzionamento della macchina, il ricercatore Giuseppe Levi illustra una stima dell'energia prodotta sulla base della misura di quanta acqua viene vaporizzata al secondo. E al termine Rossi conclude: "Si sono consumati 600Wh e se ne sono prodotti 12mila Wh". Il prototipo, già coperto da brevetto di proprietà di Maddalena Pascucci, moglie di Rossi, è ora pronto per la produzione industriale e la commercializzazione. "Sarà il prossimo passo", dice Rossi. I fisici obiettano: "Dovremmo poter riprodurre l'esperimento in un nostro laboratorio, ma c'è il segreto industriale sul processo". "Ci vuole cautela, il metodo scientifico esigerebbe verifiche, ad oggi non sappiamo cosa avviene dentro la macchina", dicono Capiluppi e Bonetti.
"Siamo un'azienda, se mi chiedono di aprire la scatola dovrei pagare i danni agli investitori", replica Andrea Rossi. "I costi? Posso dire che l'apparecchiatura costa duemila euro per Kilowatt di potenza e funziona con un grammo di nichel". Lo stesso ingegnere ammette: "Dietro questo processo non c'è una base teorica: per quale motivo avvengono questi risultati lo abbiamo solo ipotizzato". Il professor Focardi spiega perché un esperimento simile avvenga fuori dai laboratori accademici: "I miei colleghi non ci credono, sono scettici. Non so come un protone di idrogeno possa entrare nel nucleo di nichel, ma avviene. Ed è la strada dell'energia per l'umanità". Comunque sia, sembra un grosso passo avanti. Per dire addio al petrolio? "Non sono in grado di rispondere", allarga le braccia l'ingegner Rossi.
Di possibili fonti di energia con reazioni di fusione nucleare a bassa temperatura se ne parla da tempo nel mondo. L'annuncio nel 1989 degli scienziati Fleshmann e Pons suscitò speranze e illusioni. Focardi è stato pioniere in Italia di questo tipo di studi. Quello di ieri è stato il primo esperimento condotto a Bologna con osservatori esterni: giornalisti e
fisici, in gran parte dell'Ateneo come Paolo Capiluppi, direttore del dipartimento di Fisica, Gianfranco Campari, Ennio Bonetti. L'esperimento, "industriale più che scientifico", dicono i docenti universitari, è condotto in una stanzina di un capannone in via dell'Elettricista, dove è stato installato un catalizzatore di energia che occupa lo spazio di un tavolo. Dura alcune ore.
Rossi spiega il funzionamento della macchina, il ricercatore Giuseppe Levi illustra una stima dell'energia prodotta sulla base della misura di quanta acqua viene vaporizzata al secondo. E al termine Rossi conclude: "Si sono consumati 600Wh e se ne sono prodotti 12mila Wh". Il prototipo, già coperto da brevetto di proprietà di Maddalena Pascucci, moglie di Rossi, è ora pronto per la produzione industriale e la commercializzazione. "Sarà il prossimo passo", dice Rossi. I fisici obiettano: "Dovremmo poter riprodurre l'esperimento in un nostro laboratorio, ma c'è il segreto industriale sul processo". "Ci vuole cautela, il metodo scientifico esigerebbe verifiche, ad oggi non sappiamo cosa avviene dentro la macchina", dicono Capiluppi e Bonetti.
"Siamo un'azienda, se mi chiedono di aprire la scatola dovrei pagare i danni agli investitori", replica Andrea Rossi. "I costi? Posso dire che l'apparecchiatura costa duemila euro per Kilowatt di potenza e funziona con un grammo di nichel". Lo stesso ingegnere ammette: "Dietro questo processo non c'è una base teorica: per quale motivo avvengono questi risultati lo abbiamo solo ipotizzato". Il professor Focardi spiega perché un esperimento simile avvenga fuori dai laboratori accademici: "I miei colleghi non ci credono, sono scettici. Non so come un protone di idrogeno possa entrare nel nucleo di nichel, ma avviene. Ed è la strada dell'energia per l'umanità". Comunque sia, sembra un grosso passo avanti. Per dire addio al petrolio? "Non sono in grado di rispondere", allarga le braccia l'ingegner Rossi.


Energy Catalyzer

Internationellt har uppfinningen fått begränsad medial uppmärksamhet: La Repubblicas lokalupplaga i Bologna,<ref>[http://bologna.repubblica.it/cronaca/2011/01/14/news/fusione_nucleare_a_freddo_a_bologna_ci_siamo_riusciti-11237521/ Ilaria Venturi: Fusione nucleare a freddo - „A Bologna ci siamo riusciti“, „La Repubblica“, January 14, 2011]</ref>  och Radiotelevisione Italiana med flera, US Fox News ChannelClay Dillow, Scientists Claim (Dubious) Cold Fusion Breakthrough, Fox News, January 24., 2011 och The Washington Times.Frank Perley, Nuclear future beyond Japan. Purported cold fusion advance aimed at energy woes, Washington Times, March 17, 2011 I Sverige har uppfinningen särskilt uppmärksammats i en serie relativt positiva artiklar med start redan i januari 2011 och en bok från 2014 av Mats Lewan vid Ny Teknik.Kall fusion-boken: Många frågetecken i Rossis förflutna, Ny teknik 23 maj 2014.


Energy Catalyzer


Energy Catalyzer

Internationellt har uppfinningen fått begränsad medial uppmärksamhet: La Repubblicas lokalupplaga i Bologna,<ref>[http://bologna.repubblica.it/cronaca/2011/01/14/news/fusione_nucleare_a_freddo_a_bologna_ci_siamo_riusciti-11237521/ Ilaria Venturi: Fusione nucleare a freddo - „A Bologna ci siamo riusciti“, „La Repubblica“, January 14, 2011]</ref>  och Radiotelevisione Italiana med flera, US Fox News ChannelClay Dillow, Scientists Claim (Dubious) Cold Fusion Breakthrough, Fox News, January 24., 2011 och The Washington Times.Frank Perley, Nuclear future beyond Japan. Purported cold fusion advance aimed at energy woes, Washington Times, March 17, 2011 I Sverige har uppfinningen särskilt uppmärksammats i en serie relativt positiva artiklar med start redan i januari 2011 och en bok från 2014 av Mats Lewan vid Ny Teknik.Kall fusion-boken: Många frågetecken i Rossis förflutna, Ny teknik 23 maj 2014. Intervju om boken "En omöjlig uppfinning: den sanna historien om energikällan som kan förändra världen" av Mats Lewan, utgiven på eget förlag 2 april 2014. Lewan har även varit observatör vid demonstrationer i Bologna i april 2011 och författat testrapporter.Mats Lewan;


Energy Catalyzer

Internationellt har uppfinningen fått begränsad medial uppmärksamhet: La Repubblicas lokalupplaga i Bologna,<ref>[http://bologna.repubblica.it/cronaca/2011/01/14/news/fusione_nucleare_a_freddo_a_bologna_ci_siamo_riusciti-11237521/ Ilaria Venturi: Fusione nucleare a freddo - „A Bologna ci siamo riusciti“, „La Repubblica“, January 14, 2011]</ref>  och Radiotelevisione Italiana med flera, US Fox News ChannelClay Dillow, Scientists Claim (Dubious) Cold Fusion Breakthrough, Fox News, January 24., 2011 och The Washington Times.Frank Perley, Nuclear future beyond Japan. Purported cold fusion advance aimed at energy woes, Washington Times, March 17, 2011 I Sverige har uppfinningen särskilt uppmärksammats i en serie relativt positiva artiklar med start redan i januari 2011 och en bok från 2014 av Mats Lewan vid Ny Teknik.Kall fusion-boken: Många frågetecken i Rossis förflutna, Ny teknik 23 maj 2014. Intervju om boken "En omöjlig uppfinning: den sanna historien om energikällan som kan förändra världen" av Mats Lewan, utgiven på eget förlag 2 april 2014. Lewan har även varit observatör vid demonstrationer i Bologna i april 2011 och författat testrapporter.Mats Lewan; Test of E-Cat , Ny Teknik, Bologna (19 april 2011)Mats Lewan;


Sudans historia

Sudan är egentligen en benämning för stora delar av norra Afrika, i äldre tider även kallat Nigritien, den del av Afrika, som utbreder sig från Sahara i norr till Kongobäckenets norra vattendelare i söder samt emellan floderna Nigers och Senegals källtrakter i väster till Röda havet i öster; dock räknades inte Etiopien till Sudan. Denna areal är omkring 5 miljoner km². Sudan i historisk mening sönderfaller i tre naturliga avdelningar: Östsudan med Nilen, Mellersta Sudan med Tchadsjön och Schari samt Västsudan med Niger-Binue.

I april 2019 genomförde militären en militärkupp och  tvingade president Omar al-Bashir att lämna makten. Han hade lett Sudan i 30 år. 1989 ledde han en militärkupp som avsatte den demokratiskt valde Sadiq al-Mahdi och 1993 tillträdde han som president. al-Basir var efterlyst av internationella brottmålsdomstolen, (ICC) misstänkt för krigsförbrytelser och folkmord i regionen Darfur.

I december 2020  tog USA bort Sudan  från listan över länder som stödjer terrorism. Som en del av avtalet hade Sudan betalat 335 miljoner dollar, närmare 3 miljarder kronor, för att kompensera amerikanska offer och deras anhöriga efter två terrordåd 1998 där hundratals personer dödades i bombattentat mot USA:s ambassader samt en attack mot den amerikanska jagaren USS Cole utanför Jemens kust år 2000. Beslutet om att lyfta sanktionerna innebar att Sudan, som befann sig i ekonomisk kris, bland annat kunde söka internationella lån och skuldlättnader

USA avslutar terrorsanktionerna mot Sudan
USA har formellt tagit bort Sudan från listan över länder som stödjer terrorism, meddelar USA:s ambassad i Sudans huvudstad Khartoum på Facebook.
President Donald Trump meddelade beslutet i oktober. Eftersom kongressens 45 dagar att komma med invändningar nu har passerat tas landet bort från terrorlistan.
Som en del av avtalet har Sudan betalat 335 miljoner dollar, närmare 3 miljarder kronor, för att kompensera amerikanska offer och deras anhöriga efter två terrordåd 1998 där hundratals personer dödades i bombattentat mot USA:s ambassader, samt en attack mot den amerikanska jagaren USS Cole utanför Jemens kust år 2000.
Beslutet om att lyfta sanktionerna innebär att Sudan, som befinner sig i ekonomisk kris, bland annat kan söka internationella lån och skuldlättnader.


Sudans historia