Nicklas Bergfors

Som 17-åring blev Bergfors 2004 uttagen till det svenska laget i U18-VM i Vitryssland. Laget gick till kvartsfinal efter att ha slutat trea i gruppspelet, och ställdes där mot Tjeckien. Bergfors gjorde Sveriges enda mål då laget föll med 5–1. Totalt stod han för tre poäng på sex matcher (ett mål, två assist). Samma säsong blev han även, som enda 17-åring, uttagen till att representera Sverige då JVM avgjordes i USA. Även denna gång åkte Sverige ut i kvartsfinalen, efter en 8–2-förlust mot värdnationen USA. Bergfors gjorde sina två mål i turneringen i den efterföljande placeringsmatchen, som man förlorade, mot Finland. I april 2005 spelade Bergfors sitt andra och sista U18-VM, i Tjeckien. I kvartsfinalen, mot Slovakien, stod Bergfors för ett hat trick när Sverige vann med 5–3. Laget föll sedan i semifinal, mot USA, med 6–2 och ställdes i bronsmatchen mot värdnationen Tjeckien. Sverige vann med 4–2 och Bergfors gjorde det matchavgörande målet. Han var också Sveriges poängbästa spelare i mästerskapet (sex mål på sju matcher) och blev uttagen till turneringens All Star-lag.


Nicklas Bergfors

Nicklas Per Olof Bergfors, född 7 mars 1987 i Södertälje, är en svensk professionell ishockeyspelare som spelar för Djurgårdens IF i SHL. Bergfors började sin ishockeykarriär i Södertälje SK och spelade sina första A-lagsmatcher i Elitserien säsongen 2004/05. Samma säsong utsågs han till årets junior i svensk ishockey, och draftades efter säsongens slut av New Jersey Devils i den första rundan som nummer 23 totalt. Efter endast en säsong med spel i SHL, lämnade han Södertälje för spel i AHL med Devils farmarlag.

Under sin första säsong i AHL var han seriens yngsta spelare och spelade för Albany River Rats. Därefter tillbringade han tre säsonger med Lowell Devils och fick också debutera i NHL under säsongen 2007/08. 2009/10 var han ordinarie i NHL, men byttes under säsongens gång bort till Atlanta Thrashers. Två år senare, efter spel i både Florida Panthers och Nashville Predators, lämnade han NHL för spel i ryska KHL. På sina fem säsonger i KHL spelade han för AK Bars Kazan, Severstal Tjerepovets, HK Admiral Vladivostok och HK Amur Chabarovsk, innan han återvände till Sverige och SHL, då han skrivit på för Linköping HC. I mitten av februari 2017 lämnade han Linköping för spel med Djurgårdens IF, vilka han tog ett SM-silver med 2019.

Som 17-åring blev Bergfors 2004 uttagen till det svenska laget i U18-VM i Vitryssland. Laget gick till kvartsfinal efter att ha slutat trea i gruppspelet, och ställdes där mot Tjeckien. Bergfors gjorde Sveriges enda mål då laget föll med 5–1. Totalt stod han för tre poäng på sex matcher (ett mål, två assist). Samma säsong blev han även, som enda 17-åring, uttagen till att representera Sverige då JVM avgjordes i USA. Även denna gång åkte Sverige ut i kvartsfinalen, efter en 8–2-förlust mot värdnationen USA. Bergfors gjorde sina två mål i turneringen i den efterföljande placeringsmatchen, som man förlorade, mot Finland. I april 2005 spelade Bergfors sitt andra och sista U18-VM, i Tjeckien. I kvartsfinalen, mot Slovakien, stod Bergfors för ett hat trick när Sverige vann med 5–3. Laget föll sedan i semifinal, mot USA, med 6–2 och ställdes i bronsmatchen mot värdnationen Tjeckien. Sverige vann med 4–2 och Bergfors gjorde det matchavgörande målet. Han var också Sveriges poängbästa spelare i mästerskapet (sex mål på sju matcher) och blev uttagen till turneringens All Star-lag.

Bergfors blev uttagen att spela sitt andra JVM 2006, men blev initialt stoppad från att spela, av sitt klubblag New Jersey Devils. Han var tillsammans med Nicklas Bäckström Sveriges poängmässigt bästa spelare med en produktion om sex poäng på sex matcher. Sverige lämnade turneringen som femma, efter att ha förlorat kvartsfinalen mot Finland med 1–0 efter förlängningsspel. JVM 2007, i Sverige var Bergfors tredje och sista JVM, och blev hans poängmässigt sämsta turnering. Sverige föll i bronsmatchen mot USA med 2–1 och Bergfors stod totalt för två assisteringar på sju spelade matcher.

En vecka senare, den 5 maj, gjorde han sitt första A-landslagsmål i en träningsmatch då Danmark besegrades med 10–3. Bergfors var därefter uttagen att spela sitt första VM – i Tyskland samma år, men efter att ha blivit petad inför premiäromgången lämnade han truppen.

Ingen rookie i NHL sköt fler skott (217) än Niclas Bergfors. Därför hamnade han i topp i en rad ligor. Bergfors gjorde 21 mål och 44 poäng, vilket var fjärde bäst av nykomlingarna i NHL. Han sköt sex matchvinnande mål och nio mål i power play, trots att han tvingades byta New Jersey mot Atlanta under NHL-säsongen.
Medan andra kontraktslösa NHL-svenskar har tackat nej till VM av den orsaken flög den förre Södertäljeforwarden hem till Sverige för att få debutera i Bengt-Åke Gustafssons VM-lag.
Men inför VM-premiären mot Norge i kväll har Bergfors hamnat i frysboxen.
- Han har inte pratat nåt. Men det är som det är, sa Niclas Bergfors om Bengt-Åke Gustafssons beslut när HockeyExpressen.se mötte honom efter lördagens träning.
Surt?
- Ja,man vill ju spela. Det är därför man är här.
Lämnar VM
Efter att ha petats från den trupp som Bengt-Åke Gustafsson tagit ut inför VM-premiären mot Norge väljer Bergfors nu att lämna Tre Kronor och VM.
- Han kom till mig idag och kände att det inte fungerade. Det är första gången han spelar på stor rink på fem år och han har svårt med omställningarna. Han har haft en skada i slutet av säsongen och inte hunnit träna ikapp.
- Han känner att han inte tillför truppen något och då är det bättre att han åker hem, säger Bengt-Åke Gustafsson till Viasat.
Inte given
Inför VM fick Niclas Bergfors veta att han inte var given i truppen utan att det handlade om en tryout. I genrepet mot Danmark var han bänkad och spelade knappt fem minuter, men gjorde ändå mål och assist i tredje perioden då matchen var avgjord vid 6-0.
Niclas Bergfors har inte ingått i någon av de tre power play-femmorna på de två träningarna i Mannheim inför VM-premiären.
- Det är okej, lite segt, men det går, säger han dämpat.
Hur då segt?
- (Lång paus och sen skratt) Man är inte riktigt inne i en line (kedja) så det är svårt på det sättet, säger Bergfors.
Med tanke på din starka säsong i NHL, hur är det att inte få chansen från start i VM?- - Det där är väl upp till Bengt-Åke. Jag brukar inte lägga mig i deras taktik utan bara göra mitt, säger Bergfors.


Nicklas Bergfors

Som 17-åring blev Bergfors 2004 uttagen till det svenska laget i U18-VM i Vitryssland. Laget gick till kvartsfinal efter att ha slutat trea i gruppspelet, och ställdes där mot Tjeckien. Bergfors gjorde Sveriges enda mål då laget föll med 5–1. Totalt stod han för tre poäng på sex matcher (ett mål, två assist). Samma säsong blev han även, som enda 17-åring, uttagen till att representera Sverige då JVM avgjordes i USA. Även denna gång åkte Sverige ut i kvartsfinalen, efter en 8–2-förlust mot värdnationen USA. Bergfors gjorde sina två mål i turneringen i den efterföljande placeringsmatchen, som man förlorade, mot Finland. I april 2005 spelade Bergfors sitt andra och sista U18-VM, i Tjeckien. I kvartsfinalen, mot Slovakien, stod Bergfors för ett hat trick när Sverige vann med 5–3. Laget föll sedan i semifinal, mot USA, med 6–2 och ställdes i bronsmatchen mot värdnationen Tjeckien. Sverige vann med 4–2 och Bergfors gjorde det matchavgörande målet. Han var också Sveriges poängbästa spelare i mästerskapet (sex mål på sju matcher) och blev uttagen till turneringens All Star-lag.

Bergfors blev uttagen att spela sitt andra JVM 2006, men blev initialt stoppad från att spela, av sitt klubblag New Jersey Devils. Han var tillsammans med Nicklas Bäckström Sveriges poängmässigt bästa spelare med en produktion om sex poäng på sex matcher. Sverige lämnade turneringen som femma, efter att ha förlorat kvartsfinalen mot Finland med 1–0 efter förlängningsspel. JVM 2007, i Sverige var Bergfors tredje och sista JVM, och blev hans poängmässigt sämsta turnering. Sverige föll i bronsmatchen mot USA med 2–1 och Bergfors stod totalt för två assisteringar på sju spelade matcher.

Bergfors debuterade i Tre Kronor under LG Hockey Games och gjorde sin första A-landskamp den 29 april 2010 då Sverige föll mot Tjeckien med 2–1 efter straffläggning.


Poddradio

alt=En poddspelare i en telefon med hörlurar.|miniatyr|218x218px|En poddspelare i en telefon med hörlurar.
Poddradio, poddsändning eller podcast (engelska: podcast eller podcasting) är en metod att publicera (och för lyssnaren att prenumerera på) ljudfiler via internet."Vad är poddradio?" från Sveriges Radio Den försvenskade kortformen podd (från engelskans pod) förekommer också, men kan även avse en bärbar apparat för uppspelning av ljudfiler från internet.

 Mätningar
miniatyr|350px|Andel av de svenska internetanvändarna (12+ år) som lyssnar på podd minst någon gång respektive dagligen, år 2015–2019.
Räckvidd mäts i Sverige på flera olika sätt. Sveriges Radio mäter med ett verktyg, Perfect Day Media med ett annat och Acast med ett tredje vilket gör jämförelser svåra och godtyckliga."Brexitbalans och Lagerbäckslogik", Medierna (vid 25 min), Sveriges Radio, 2 juli 2016.

En undersökning av Internetstiftelsen visade att mellan 2015 och 2020 mer än fördubblades lyssnandet på poddradio i Sverige. År 2021 hade 42 procent av alla svenska internetanvändare lyssnat på poddar under det senaste året och 11 procent lyssnade varje dag. Detta är att jämföra med 2015 då 3 procent lyssnade dagligen. Flitigast poddlyssnare år 2019 var de i åldersgruppen mellan 16 och 35 år.

I en undersökning av Orvesto 2016 där 14 poddar listades var P3 Dokumentär den mest lyssnade podden med nästan 800 000 lyssnare varje månad. Både Värvet och Alex & Sigges podcast har omkring 200 000 lyssnare varje månad. Den största posten på listan var "Övriga poddar" med 832 000 lyssnare

Översikt
Att se på film och tv online ökar, och allt fler betalar för det. Poddar fortsätter att öka, men dagstidningar på nätet minskar även i år.
Medielandskapet har de senaste årtiondena haft en hisnande utveckling i och med digitaliseringen. Bland annat har ny teknik lett till att medierna alltmer smälter samman, och skillnaden mellan tv, radio och press blir därmed mindre tydlig. Det är något som börjar märkas i våra mätpunkter för digitalt tittande, lyssnande och läsande. Ett exempel är att videotjänsten Youtube numera erbjuder musik och att ljudtjänsten Spotify sänder musikvideos, poddar och radioprogram.
Den största tillväxten bland våra digitala mätpunkter har skett för poddar och digitala böcker. Att lyssna på poddar har vuxit signifikant för varje år och sedan år 2015 har det totala poddlyssnandet dubblerats till att idag nå 55 procent. Likaså ökar konsumtionen av digitala böcker stadigt. Idag konsumerar 42 procent av internetanvändarna digitala böcker och ljudboken har ett litet försprång framför e-boken. Pappersboken behåller dock sin starka, stabila ställning över åren och läses fortfarande i mer än dubbelt så hög grad som de digitala versionerna.
För de traditionella medierna har vi tittat på hur internetanvändarna konsumerar dessa i jämförelse med deras största digitala motsvarigheter. Viktigt att ha i åtanke är att utöver dessa digitala motsvarigheter finns det flera utmanare som exempelvis streamingtjänster för film, musik och även till viss del sociala medier. I vår jämförelse används traditionell tv och radio fortfarande i högre utsträckning, till skillnad från dagstidningen där den digitala versionen nu har hunnit om pappersvarianten.
Sammantaget ökar både konsumtionen av film/video och musik på nätet. Likaså vill alltfler betala för film- och musiktjänster på nätet. Mest villiga att betala är de yngsta. Störst ökning har skett för abonnemang för film-, tv- och videotjänster (57%) som nu ligger i princip på samma nivå som musiktjänster (58%) på nätet. I jämförelse med de digitala film- och musiktjänsterna så ligger de digitala tidningsprenumerationerna (32%) på en relativ låg nivå.
Idag ligger den totala andelen tidningsprenumerationer, papper och/eller digitalt, på 48 procent bland internetanvändarna och den sjunker något för varje år. Det är pappersdelen, som huvudsakligen konsumeras av de äldre, som står för minskningen. De digitala prenumerationerna ökar något för varje år men ser man till det totala läsandet av digitala dagstidningar, som man i många fall inte behöver prenumerera på för att del av, så minskar antalet läsare. Sannolikt kan det vara ett tecken på att vi alltmer börjar konsumera nyheter på andra sätt än via dagstidningar.
Traditionell media vs Digital media
Traditionell tv och radio fortfarande störst bland internetanvändarna
Bland internetanvändarna (16+ år) används traditionell tv och radio fortfarande i högre utsträckning än deras största digitala motsvarigheter. Vad gäller dagstidningen har den digitala versionen (80%) hunnit om den på papper (77%) totalt sett och den dagliga digitala tidningskonsumtionen (39%) har också gått om dagsläsandet av papperstidningen (31%).
Tittandet på tv-apparat ”offline” (89%) toppar den traditionella mediekonsumtionen. Totalt sett börjar tv-kanalernas playtjänster att komma ikapp men i det dagliga tittandet har de en bit kvar.
Liksom tv-apparaten är radioapparaten mer flitigt använd för att lyssna på radiostationer än den digitala motsvarigheten, både totalt sett och på daglig basis.
Pappersboken har fortfarande en stark ställning på 88 procent vilket är mer än dubbelt så mycket som de digitala böckerna (41%). Men hur ser utvecklingen ut över tid för dessa medier? (Se nästa diagram 8.2.) Tänk på att det finns fler digitala utmanare än de vi har använt i denna jämförelse som exempelvis olika streamingtjänster för film, musik och även till viss del sociala medier.
I en treårsjämförelse minskar traditionell media
Vid en treårsjämförelse bland internetanvändarna (16+ år) framgår det att konsumtionen av de traditionella medierna överlag minskar. Traditionell tv tappar både totalt och i synnerhet på daglig basis. Samtidigt börjar tv-kanalernas digitala playtjänster komma ikapp.
Att lyssna på radiostation via radioapparat minskar också en del till skillnad från föregående år. Att lyssna på en radiostation över internet minskar marginellt vilket tyder på att annat lyssnande än just radiostation kan vara på framväxt. Exempelvis poddar vilket vi ska titta närmare på i avsnittet ”Lyssna digitalt” senare i detta kapitel.
Papperstidningen tappar såväl totalt som dagligen. Även det digitala läsandet av dagstidning minskar vilket sannolikt kan vara ett tecken på att vi börjar konsumera nyheter på andra sätt än via dagstidningar, exempelvis via sociala medier.
Pappersboken har den mest stabila ställningen bland de traditionella medierna i denna jämförelse. De digitala böckerna är dock på frammarsch och tiden får utvisa om de blir ett komplement till pappersböckerna som ökar bokkonsumtionen totalt sett eller om pappersbokens ställning påverkas.
Vi ska titta närmare på respektive digitalt medieslag i efterföljande avsnitt: ”Titta digitalt”, ”Lyssna digitalt” respektive ”Läsa digitalt ”. Först ska vi emellertid ge en bild av vilka de internetanvändande traditionella mediakonsumenterna är (diagram 8.3).
Pensionärer största konsumenterna av traditionell media
Bland internetanvändarna är pensionärerna de största konsumenterna av de traditionella medierna. Om det är något som särskiljer traditionell mediekonsumtion från den digitala så är det ålder. De som studerar, som i huvudsak är födda på 00- och 90-talet, väljer genomgående i hög grad bort de traditionella medierna, i synnerhet i den dagliga konsumtionen. Det blir extra tydligt i den dagliga konsumtionen av papperstidningar där skillnaden är hela 62 procentenheter mellan de studerande och pensionärerna.
Pappersboken är ett undantag, där de studerande ligger på samma nivå som pensionärerna totalt sett. Sannolikt använder de tryckt litteratur i sina studier. Pensionärerna läser dock pappersböcker mer frekvent på daglig basis än övriga. Överlag läser fler än 8 av 10 i alla åldrar pappersböcker.
Utöver pensionärerna finns det några andra demografiska faktorer som sticker ut för de respektive traditionella medielagen. Här är några exempel:
- Tv-apparat: Fler kvinnor, fler landsortsbor
- Radioapparat: Fler landsortsbor
- Papperstidning: Fler gymnasieutbildade
- Pappersbok: Fler kvinnor, fler högskoleutbildade
Titta digitalt
Allt fler tittar på digital film och video dagligen
Att titta på film och video på internet fortsätter att öka. Det är framförallt det dagliga tittandet som har ökat med fyra procentenheter från 32 procent år 2018 till 36 procent i år. Det är mer än en fördubbling sedan år 2015 då det dagliga film och videotittandet på nätet började ta fart.
Det är överlag de yngre som tittar på film och video på nätet. Mellan 12–25 år tittar runt 7 av 10 dagligen och de är även de som huvudsakligen som står för ökningen i den dagliga konsumtionen. Bland internetanvändarna äldre än 65 år ser 6 av 10 någon gång på film/video online men på daglig basis är det färre än 1 av 10 som ägnar sig åt det.
Utöver de yngre är det bland andra fler med hemmaboende barn och något fler stadsbor som konsumerar film/video online i högre grad än genomsnittet. På daglig basis är det också något fler män än kvinnor som tittar på film/video på nätet.
Nära hälften upplever att titta på film/video online är meningsfull tid
Nära hälften (46%) av internetanvändarna som är 16 år eller äldre och tittar på film/video på nätet anser att det är meningsfullt – att deras tid används väl. En femtedel (20%) tycker inte att tiden används väl och en tredjedel (34%) anser att det är varken eller.
Mest väl använd tid anser de som är födda utanför Norden, barnfamiljer och de i höginkomsthushåll att titta på film/video på internet är. Minst meningsfullt anser pensionärerna att detta är.
Youtube slår tv:s playtjänster och Netflix
Det finns många olika tjänster för att titta på film, video och tv på nätet och vi kommer här att titta närmare på tre av dessa – tv-kanalernas playtjänster, Netflix och Youtube – och vilka som konsumerar dessa.
Youtube är störst. Totalt sett tittar fler på playtjänsterna än på Netflix men på daglig basis är förhållandet motsatt.
Netflix och Youtube har flest tittare bland de som studerar, som i majoritet består av de unga, medan playtjänsterna har fler konsumenter bland den arbetande befolkningen. Pensionärerna nyttjar playtjänsterna mer än Youtube och endast en femtedel använder Netflix.
Föräldrar med hemmaboende barn konsumerar alla tre tjänster i högre grad och stadsbor sticker ut både för playtjänsterna och Netflix. För Youtube syns en skillnad mellan kvinnor och män där män i större utsträckning är konsumenter.
8 av 10 tittar på tv-kanalernas playtjänster
Tv-kanalernas playtjänster ligger på ungefär samma nivå som föregående år med en marginell ökning till 80 procent. På tio år har dock nyttjandet dubblerats.
Hela 8 av 10 av internetanvändarna tittar i år på dessa playtjänster. De största konsumenterna är mellan 26–55 år, detta peakar bland 36–45-åringar där 90 procent tittar.
Netflix fortsätter att öka
Netflix har vuxit det senaste året och det totala tittandet ligger nu på 58 procent. Sedan år 2015 har antalet tittare dubblerats.
Netflix har en högre andel konsumenter i den yngre halvan av internetbefolkningen. Mellan 12–35 år nyttjar minst 80 procent tjänsten och det är bland de som andelen tittare främst ökar. Efter 56 år sjunker nyttjandet och endast 2 av 10 över 66 år tittar på Netflix.
Det är fler stadsbor (62%) och färre landsortsbor (52%) som tittar på Netflix totalt sett.
Youtube har avstannat i tillväxt
Youtube ligger totalt sett kvar på samma nivå som föregående år. De senaste årens trend visar en långsam tillväxt som alltså nu har mattats av. Däremot ökar det dagliga tittandet fortfarande och når i år 32 procent.
Av de mellan 12–45 år använder minst 95 procent Youtube totalt sett och användandet är 100 procent bland 12–15-åringar.
Det är fler män än kvinnor som använder Youtube, både totalt sett och i synnerhet på daglig basis.
|Totalt sett||Män 90%||Kvinnor 84%|
|Dagligen||Män 39%||Kvinnor 23%|
Nära hälften på Youtube lyssnar på musik
Aktiviteterna på Youtube ligger överlag i nivå med föregående år. Den vanligaste aktiviteten är att titta på underhållningsfilmer vilket 57 procent gör. Därefter följer instruktionsfilmerna på 54 procent. På tredje plats hamnar musik som nära hälften använder. I detta ingår dels musikvideos och dels den nya musiktjänst Youtube lanserade i Sverige i juni 2018, som bland annat konkurrerar med Spotify.
Män, som är flitigare användare av Youtube än kvinnor, är något mer benägna att titta på sport, instruktionsfilm, prenumerera på kanal samt skapa och lägga ut egna filmer.
Lyssna digitalt
Fler lyssnar på poddar än på ljudböcker
Lyssnandet på nätet är brett och olika genres och ljudtjänster korsar varandra. Exempelvis innehåller ljudtjänsten Spotify både musik, poddar och olika radiostationer. En radiostation kan i sin tur bland mycket annat sända såväl musik som poddar. De fem utvalda mätpunkterna i denna studie överlappar således varandra. Av dessa är musik det vi i synnerhet lyssnar på både totalt sett och dagligen. Nära 9 av 10 internetanvändare lyssnar på musik minst någon gång och nära hälften gör det dagligen.
Spotify har stor spridning bland svenska internetanvändare och används idag av 7 av 10 totalt sett. Nära 4 av 10 använder Spotify dagligen.
Mer än hälften lyssnar på radiostationer på internet och nästan lika många på poddar. En tredjedel lyssnar någon gång på ljudböcker.
Vilka är det då som lyssnar digitalt och hur har utvecklingen sett ut över tid? Det kommer vi att se härnäst.
Alla studerande lyssnar på musik på nätet
De äldsta internetanvändarna, pensionärerna, lyssnar i synnerhet på musik och på radiostationer på nätet. Bland de studerande, som i huvudsak är födda på 00- och 90-talet, lyssnar 100 procent på musik och hela 93 procent använder Spotify. Vidare lyssnar 73 procent på poddar och de studerande lyssnar till och med oftare på poddar än på radiostation på nätet. De studerande toppar alltså inte lyssnandet på radiostationer utan det gör de arbetande, som sannolikt tillhör deras föräldrageneration. Ljudböcker lyssnar de studerande och arbetande på i ungefär lika hög utsträckning.
Män lyssnar i något högre utsträckning på musik och Spotify än kvinnor och kvinnor tenderar att lyssna mer på ljudböcker än män gör. Fler stadsbor lyssnar på musik, poddradio och radiostationer än de på landsbygden.
Dagligt digitalt lyssnande på musik ökar
Musiklyssnandet på internet är stort i Sverige. Hela 87 procent lyssnar på musik vilket är nära en fördubbling jämfört med år 2007. På daglig basis lyssnar idag 47 procent på musik online och för tio år sedan år 2009 lyssnade endast 17 procent dagligen, det vill säga en ökning på hela 30 procentenheter.
Störst är lyssnandet bland 16–25-åringar där 100 procent lyssnar på musik digitalt och 84 procent gör det dagligen. Tätt därefter på 99 procent kommer 26–35-åringarna. Av de lyssnar 66 procent på daglig basis, och är de som i huvudsak står för den dagliga ökningen. Män är något mer frekventa lyssnare än kvinnor.
Enligt EU:s statistikmyndighet Eurostat hade Sverige år 2018 tillsammans med Finland och Grekland det högsta musiklyssnandet på internet i Europa. I EU-länderna lyssnade i genomsnitt 56 procent på musik på internet. Att vi i Sverige kom igång så tidigt med det digitala musiklyssnandet kan vara tack vare Spotify, som grundades år 2008 i Sverige.
7 av 10 lyssnar på Spotify
Spotify är idag världens största digitala musiktjänst med över 60 miljoner användare. Användandet bland svenska internetbefolkningen ligger i princip kvar på samma nivå som föregående år. Totalt sett anger 70 procent att de lyssnar på Spotify minst någon gång och 37 procent dagligen.
Bland de yngre 12–35 år lyssnar 9 av 10 på Spotify och mer än hälften lyssnar dagligen. Allra störst är lyssnandet bland 16–25-åringar.
6 av 10 lyssnar på radiostation på internet
De senaste årens tillväxt i att lyssna på radiostation på internet tycks ha avstannat. I år lyssnar 61 procent totalt sett och 12 procent dagligen. Från en större ökning mellan år 2016 till 2017 har nivån varit förhållandevis jämn de senaste tre åren.
Åldersmässigt är radio inte de yngstas kanal utan faktum är att fler 66+ år (49%) lyssnar än de mellan 12–15 år (39%). De som lyssnar i högst grad är 36–45-åringarna (76%).
Poddar i lurarna har nästan fördubblats sedan år 2015
Att lyssna på poddar, även kallat poddradio, poddsändning och podcast, har ökat stadigt de senaste åren och så även i år. Faktum är att lyssnandet på poddar ökar mest av alla ljudtjänster i årets studie. Det totala lyssnandet har gått från 51 procent till 55 procent. Sedan år 2015 har lyssnandet på poddar nästan dubblerats. På daglig basis lyssnar ungefär 9 procent på poddar idag vilket är en tredubbling sedan år 2015.
Ökningen har skett brett i alla åldrar men allra störst i gruppen 26–35 år. Mer än hälften av alla mellan 12–55 år lyssnar på podd totalt sett. Flitigast lyssnare är de mellan 16–35 år. Bland de 66 år och äldre lyssnar endast en fjärdedel på poddar.
Lyssna på poddar/radio online är meningsfull tid för nära hälften
Bland de som anger att de lyssnar på poddar/radioprogram på internet (16+ år) anger 48 procent att de anser att det är väl använd/meningsfull tid, 28 procent tycker motsatsen och de som anser att det är varken eller utgör 25 procent.
De som i högre grad anser att lyssnade på poddar och radioprogram på internet är meningsfullt är de i höginkomsthushåll, föräldrar med hemmaboende barn och högskoleutbildade. Kvinnor är i sin tur mer positiva än män.
1 av 3 lyssnar på ljudböcker
Totalt sett lyssnar en tredjedel av internetanvändarna på ljudböcker. Flest lyssnare finns i den yngre hälften av befolkningen upp till 45 år där cirka 4 av 10 lyssnar på ljudböcker. Därefter avtar lyssnandet med åldern och bland 66 år och äldre lyssnar endast knappt 2 av 10.
Detta är första gången vi frågar om lyssnandet på ljudböcker separat. Tidigare år ställdes frågan tillsammans med e-böcker – se mer redovisning av e- och ljudböcker i diagram 8.24 och 8.25.
Ljudböcker är meningsfull tid för många barnfamiljer
Bland internetanvändarna (16+ år) som anger att de lyssnar på ljudböcker upplever 41 procent att de finner tiden meningsfull. Något färre, 37 procent, ser inte tiden som meningsfull.
De som i högre grad anser att lyssna på ljudböcker online är meningsfull tid är de i höginkomsthushåll, föräldrar med hemmaboende barn och högskoleutbildade. Kvinnor är i sin tur mer positiva än män.
Läsa digitalt
Drygt var tredje läser dagstidning på nätet varje dag
Nära 8 av 10 läser dagstidningen på nätet, 5 av 10 läser bloggar och nära 3 av 10 läser e-böcker minst någon gång. Det digitala läsandet domineras inte av de studerande, som i huvudsak är födda på 00- och 90-talet, såsom i det digitala tittandet och lyssnandet. De studerande läser i högre utsträckning e-böcker men ligger efter både sina föräldrar (de arbetande) och mor- och farföräldrar (pensionärerna) när det gäller att läsa dagstidningen på nätet. När det gäller bloggar är de arbetande bara snäppet flitigare läsare än de studerande. E-böcker lockar inte de internetanvändande pensionärerna i dagsläget då endast 18 procent läser sådana.
Stadsbor och de med hemmaboende barn läser i högre grad digitalt. Bloggar sticker också ut genom att de läses av fler kvinnor.
Något färre läser dagstidning på nätet i år
För andra året i rad sjunker det totala läsandet av digitala dagstidningar till 77 procent, exakt samma nivå som för tio år sedan år 2009. Att läsa dagstidningar på nätet har legat runt 75–80 procent de senaste tio åren och nu återstår att se om vi har en nedåtgående trend på gång eller om det kommer att vända uppåt igen. Det dagliga läsandet var som högst år 2016 – på 81 procent total sett och 43 procent på daglig basis. Nu har det dagliga läsandet avstannat på samma nivå som föregående år – 37 procent.
Att läsa en dagstidning på nätet är en av de företeelser som står sig bäst upp i åldrarna. Nära 8 av 10 av de över 65 år läser digitala dagstidningar, jämfört med 4 av 10 bland 12–15-åringar. Högst är läsandet av dagstidningar på nätet bland 36–45-åringar – 89 procent totalt sett och 50 procent på daglig basis.
Tid på nyhetsappar upplevs mer meningsfull av de i höginkomsthushåll
Det finns mängder av olika nyhetsappar. De flesta medier i Sverige och runt om i världen har egna appar och likaså finns det många appar för att skräddarsy nyhetsflödet från olika medier och efter intresseområden. Bland internetanvändarna som använder nyhetsapp finner 60 procent den tiden som väl använd, 15 procent uppger det motsatta, det vill säga att tid på en nyhetsapp inte känns väl använd för dem.
Mest meningsfulla tycker de i höginkomsthushåll, högskoleutbildade och föräldrar med hemmaboende barn att tid på nyhetsappar är.
Runt hälften läser bloggar
Ungefär hälften av internetanvändarna har de tre senaste åren uppgett att de läser bloggar. En minskning har skett från föregående år till 49 procent. Den dagliga läsningen har minskat sett över tid och färre än 1 av 10 ägnar sig åt bloggläsande på daglig basis.
Åldersmässigt är bloggar mer populära hos 26–45-åringar, där runt 60 procent är läsare. De allra yngsta (12–15 år – 35%) och de äldsta (66+ år – 38%) tycks ha ett lägre intresse för bloggar.
Några av de som i högre grad läser bloggar är föräldrar med hemmaboende barn, stadsbor, de mellan 36–45 år och kvinnor.
Färre än 1 av 10 bloggar själv. Bland de som är mellan 36–45 år eller som har en funktionsvariation är bloggare något fler.
Nära 3 av 10 läser e-böcker
Digitala böcker kan antingen läsas på skärm eller lyssnas på i ljudformat. Knappt var tredje person läser e-bok och lite drygt lika många lyssnar på ljudbok. Sammantaget konsumerar 42 procent någon av dessa digitala böcker. Vi kan se att ljudboken har ett litet försprång på fem procentenheter till e-boken. Fram tills förra året 2018 ställdes e-bok/ljudbok som en gemensam fråga, men i år är de uppdelade i två separata frågor.
Låt oss titta på hur den långsiktiga utvecklingen för de digitala böckerna ser ut i nästa diagram 8.25.
Konsumtion av digitala böcker ökar stadigt
Den digitala konsumtionen av böcker ökar stadigt. På fyra år har konsumtionen mer än dubblerats. Det är i synnerhet den yngre halvan av befolkningen som konsumerar digitala böcker. Mellan 12–45 år läser/lyssnar runt hälften av internetanvändarna på en digital bok. I högre grad gäller detta de som studerar och de som är mellan 36–45 år.
Betalningsvilja online media
Fler betalar för film och musik online än för tidning
Praktiskt taget lika många betalar idag för abonnemang på film/tv/video (57%) som musik (58%). En stadig ökning för de digitala film- och musiktjänsterna har skett över åren. I synnerhet har abonnemangen för film/tv/video växt fort och ökat med 20 procentenheter sedan år 2016. Ökningen de senaste åren har skett brett i befolkningen.
I tidningsvärlden är bilden inte helt densamma. Totala andelen prenumeranter sjunker för varje år för att nu vara på en nivå på 48 procent. Det är dock främst papperstidningsprenumerationerna som sjunker.
Fler yngre betalar för film och musik på nätet
Det är i synnerhet den yngre halvan av internetbefolkningen som betalar för både film och musik på internet. Upp till 45 år betalar minst 7 av 10 för film och nära 8 av 10 för musik. Mest betalningsbenägna är 12–15-åringar där 79 procent uppger att de har betalabonnemang för film och 82 procent för musik. Pensionärerna är betydligt mindre intresserade av att abonnera på film (23%) och musik (17%) online än övriga.
När det gäller dagstidningar är intresset betydligt mindre hos de yngre – till skillnad från film (74%) och musik (78%) är det endast 34 procent av de studerande som betalar för en prenumeration. Det är i huvudsak pensionärerna (79%) som betalar för en tidningsprenumeration.
Bland den arbetande befolkningen (40%) prenumererar hälften så många som pensionärerna på en dagstidning. Den åldersgrupp som prenumererar i lägst utsträckning på en dagstidning är 26–35-åringarna (18%) varav fler har en digital än en pappersprenumeration.


Poddradio

 Mätningar
miniatyr|350px|Andel av de svenska internetanvändarna (12+ år) som lyssnar på podd minst någon gång respektive dagligen, år 2015–2019.
Räckvidd mäts i Sverige på flera olika sätt. Sveriges Radio mäter med ett verktyg, Perfect Day Media med ett annat och Acast med ett tredje vilket gör jämförelser svåra och godtyckliga."Brexitbalans och Lagerbäckslogik", Medierna (vid 25 min), Sveriges Radio, 2 juli 2016.


Poddradio


Poddradio

 Mätningar
miniatyr|350px|Andel av de svenska internetanvändarna (12+ år) som lyssnar på podd minst någon gång respektive dagligen, år 2015–2019.
Räckvidd mäts i Sverige på flera olika sätt. Sveriges Radio mäter med ett verktyg, Perfect Day Media med ett annat och Acast med ett tredje vilket gör jämförelser svåra och godtyckliga."Brexitbalans och Lagerbäckslogik", Medierna (vid 25 min), Sveriges Radio, 2 juli 2016.

En undersökning av Internetstiftelsen visade att mellan 2015 och 2020 mer än fördubblades lyssnandet på poddradio i Sverige. År 2021 hade 42 procent av alla svenska internetanvändare lyssnat på poddar under det senaste året och 11 procent lyssnade varje dag.


Fredagen den trettonde

200px|miniatyr|Fredagen den trettonde i en tysk kalender.
Fredagen den trettonde, som inträffar en till tre gånger varje år,  är enligt skrock en otursdag.

Föreställningen om fredagen den trettonde som olycksdag kan tidigast beläggas i mitten av 1800-talet, och verkligt spridd bland folk i allmänhet blev den först på 1900-talet. Idén vann anklang inte minst inom litteraturen, till exempel i Thomas W. Lawsons roman Friday, the Thirteenth (1907), som handlar om panik bland börsmäklare på Wall Street. Först under decennierna därefter började man på allvar uppfatta fredagen den 13 som en dag då man borde ta sig i akt, och under de senaste decennierna har vi fyllt på mytfloran genom att söka oss tillbaka i historien på jakt efter diverse olyckor som sägs ha inträffat på datumet ifråga. Ett av de senaste tillskotten är att ett betydande antal ordensmedlemmar från Tempelherreorden blev fängslade av Filip IV av Frankrike fredagen den 13 oktober 1307 på order av påven Clemens V. Många av dessa torterades och avrättades dessutom.

En annan hypotes grundar sig på att Jesus hade tolv lärjungar, och när Jesus förråddes var Judas Iskariot den trettonde vid bordet. Det kan även ha varit så att det baseras på att det fanns sammanlagt tretton personer och att Jesus korsfästes och dog på långfredagen.

Vidare finns i den nordiska mytologin en berättelse om hur svekets och ondskans gud Loke kom som den trettonde gästen till ett gästabud i Valhall och sedan lurade blinde Höder att skjuta sin egen bror Balder till döds med en mistelpil

Vidare finns i den nordiska mytologin en berättelse om hur svekets och ondskans gud Loke kom som den trettonde gästen till ett gästabud i Valhall och sedan lurade blinde Höder att skjuta sin egen bror Balder till döds med en mistelpil.

Vidskepelse eller inte, men antalet utryckningar för brandkår och räddningstjänst ökar just fredagen den 13. - En vanlig fredag inträffar det i snitt 240 olyckor och fredagen den 13 i snitt 257, berättar Jörgen Granefelt, statistiker på Räddningsverket.
16 fredagar
Jörgen Granefelt påpekar att statistiken bygger på de senaste 16 fredagen den 13 och egentligen är för få observationer för att säga något säkert. - Men vad som är säkert är att utryckningar som visar sig vara falsklarm ökar. Tvi, tvi för allt ont i världen, säger den skrockfulle när en svart katt går över vägen. Och att fälla upp ett paraply inomhus kan få vådliga konsekvenser, tror den vidskeplige. I dag är det fredagen den 13 och då inträffar betydligt fler olyckor än normalt, säger man på räddningstjänsten.- Folk verkar mer benägna att larma fredagen den 13, de ser olyckor överallt, säger han. Än i dag medför alltså fredagen den 13 ett visst obehag. - Skrock har alltid funnits, men var det kommer ifrån vet egentligen ingen, säger folklivsforskaren Lena Kettström Höök. Enligt Lena Kettström Höök är otursdagar ingen nyhet, och vi ska snarare vara lyckliga att vi har så få numera. - Förr fanns det otursdagar som kallades Tycho Brahe-dagar. Han hade räknat ut vilka dagar man skulle hålla sig lugn på och det kunde finnas 35 på ett år, berättar hon.
Utmanar
Vissa väljer ändå att utmana fredagen den 13 påstådda olycka. - Det finns klubbar som träffas fredagen den 13 och gör allt som brukar betyda otur. Och en viss Mats Sundin spelar bara med nummer 13, och det är väl också ett sätt att utmana det hela, berättar Lena Kettström Höök.


Fredagen den trettonde

Föreställningen om fredagen den trettonde som olycksdag kan tidigast beläggas i mitten av 1800-talet, och verkligt spridd bland folk i allmänhet blev den först på 1900-talet.


Fredagen den trettonde

Föreställningen om fredagen den trettonde som olycksdag kan tidigast beläggas i mitten av 1800-talet, och verkligt spridd bland folk i allmänhet blev den först på 1900-talet. Idén vann anklang inte minst inom litteraturen, till exempel i Thomas W. Lawsons roman Friday, the Thirteenth (1907), som handlar om panik bland börsmäklare på Wall Street. Först under decennierna därefter började man på allvar uppfatta fredagen den 13 som en dag då man borde ta sig i akt, och under de senaste decennierna har vi fyllt på mytfloran genom att söka oss tillbaka i historien på jakt efter diverse olyckor som sägs ha inträffat på datumet ifråga. Ett av de senaste tillskotten är att ett betydande antal ordensmedlemmar från Tempelherreorden blev fängslade av Filip IV av Frankrike fredagen den 13 oktober 1307 på order av påven Clemens V. Många av dessa torterades och avrättades dessutom.

En annan hypotes grundar sig på att Jesus hade tolv lärjungar, och när Jesus förråddes var Judas Iskariot den trettonde vid bordet. Det kan även ha varit så att det baseras på att det fanns sammanlagt tretton personer och att Jesus korsfästes och dog på långfredagen.


Sunes jul

Sunes jul var SVT:s julkalender 1991, baserad på Sune-böckerna av Anders Jacobsson och Sören Olsson och författarna själva skötte lucköppningen. Serien skapades av Stephan Apelgren, Anders Jacobsson och Sören Olsson, med Peter Haber, Carina Lidbom och Andreas Hoffer som skådespelare.

Författarna upplevde vid den tiden stora litterära framgångar med Sune och Bert, och Sunes jul blev mycket uppskattad av TV-tittarna, och sändes därför i repris, men då inte som julkalender, under perioden 25 december 1995-7 januari 1996 och 23 december 2000-3 januari 2001.

Serien sågs totalt av över 3 000 000 tittare, vilket då var alla tiders rekord för SVT:s julkalender.

År 1992 utkom serien i bokform, som den sjunde boken i Suneserien. I delar av TV-versionen hade man dock redan hämtat material från boken Sune och Svarta Mannen från 1989.

Sunes lillebror Håkan fick 2003 en egen julkalender, Håkan Bråkan.

Öppet arkiv anordnade en omröstning 2016 för att utse den bästa julkalendern i Sveriges Television till och med 2015. Över 13 000 personer deltog i omröstningen och Sunes jul vann efter att ha fått 21 procent av rösterna.

Nummer  Titel  Avsnitt 1  Avsnitt 2  Avsnitt 3  Avsnitt 4  Avsnitt 5  Lanseringsår 1  "Sunes vecka 1 : potatisgratäng"  Julkortet  Sophie  Skidvallan  Tjejgrej  Hockeyklubban  1992 2  "Sunes vecka 2 : morotsgratäng"  -  -  -  -  -  1992 3  "Sunes vecka 3 : broccoligratäng"  ?  ?  ?  ?  ?  1992 4  "Sunes vecka 4 : ingen gratäng"  I kyrkan  Dan före dan  Julafton  -  -  199

Videoutgåvor Nummer Titel Avsnitt 1 Avsnitt 2 Avsnitt 3 Avsnitt 4 Avsnitt 5 Lanseringsår 1 "Sunes vecka 1 : potatisgratäng" Julkortet Sophie Skidvallan Tjejgrej Hockeyklubban 1992 2 "Sunes vecka 2 : morotsgratäng" - - - - - 1992 3 "Sunes vecka 3 : broccoligratäng" ? ?

Teenage mutant ninja turtles. Kraanginvasion
Stockholm : Svensk filmindustri, svensk distr. [2014], cop. 2013
Titlar
Parallelltitel
Teenage mutant ninja turtles. Kraang invasion
Namn
Personer
Adefelt, Jesper (medverkande: svensk röst)
Portnoff, Adam (medverkande: svensk röst)
Olofson Raeder, Anton (medverkande: svensk röst)
Harryson, Oscar (medverkande: svensk röst)
Abrahamsen, Carla (medverkande: svensk röst)
Utgivning
År/datum
svensk distr. [2014], cop. 2013
Utgivning
Stockholm : Svensk filmindustri
Utgivningsland
Sverige
Anmärkningar
Anmärkning
Svenska språkval: dubbad
Produktionsbolag: Nickelodeon Productions
Innehåll
Innehåller sju avsnitt
Anm. uppl/utgivning
Produktion: Förenta staterna
Språk
svenska
Speltid
2 tim., 34 min.
Ämne
Genre/form
Barn- och familjefilmer (sao)
Fiktiva filmer (sao)
Animerade filmer (sao)
Tv-serier (sao)
Exemplar
Antal enheter
1
Videonummer
5310342
Anmärkning
Svenska språkval: dubbad
Teknisk anm.
bredbild, region 2
Ljud
stereo
Färg
färg
Leverantör
SF Video
Arkivnummer
VR14-0953


Sunes jul


Pontus Kåmark

Pontus Kåmark, född 5 april 1969 i Västerås, är en svensk före detta fotbollsspelare. Han spelade som försvarare under sin aktiva karriär.

Han började spela fotboll i IK Franke men gjorde sin seniordebut i Västerås SK. I Västerås spelade han fyra säsonger innan han 1989 gick till IFK Göteborg. Efter den allsvenska debuten i derbyt mot Gais 11 maj samma år blev han given som vänsterback. Under sina år i IFK Göteborg var han med och vann fem SM-guld och ett cupguld, och spelade flera Champions League-matcher med vinster i gruppspelsmatcherna mot bl.a. FC Barcelona och Manchester United 1994.  Det blev 190 matcher och fem mål under hans första sejour i klubben.

Kåmark blev i september 1995 utlandsproffs i Leicester City som då låg i toppen av Championship. Han stannade i IFK Göteborg säsongen ut, och debuterade i Leicester 5 november 1995 mot West Bromwich. Han inledde med ett spektakulärt långskott som tog i stolpen. Starten i England blev allt annat än positiv då Kåmark skadade sitt knä allvarligt i sitt andra framträdande för Leicester i en ligacupmatch mot Bolton.Det dröjde ett år innan Kåmark hade kommit tillbaka och spelat in sig i laget. Men i januari 1997 i en FA-cupmatch mot Norwich bröt Kåmark armen och blev borta ännu några månader. Då var Leicester tillbaka i Premier League.

Kåmark fick spela en nyckelroll då han skulle punktmarkera Middlesbroughs stjärna Juninho i ligacupfinalen på Wembley april 1997. Kåmark utförde uppdraget med perfektion och Leicester fick lyfta bucklan och ta hem klubbens första cuptitel på 33 år. Säsongen 1997/98 var han i toppslag och fick ofta uppdraget att man-man-spela mot motståndarnas bästa anfallare. Med hela 35 ligamatcher blev Kåmark en omtyckt profil både på och utanför planen.

Säsongen 1998/99 blev det bara 15 matcher från start och managern Martin O'Neill höll Kåmark utanför startelvan, vilket fick Kåmark att flytta hem till Sverige.

Valet föll på AIK. Sommaren 1999 debuterade Kåmark som 30-åring i AIK, och under hans första tolv matcher i den svarta tröjan släppte inte AIK in ett enda mål. Bland dessa tolv matcher var AIK:s avancemang till Champions League, där Kåmark var en avgörande defensiv faktor. Bland dessa tolv matcher var mot FC Barcelona i Champions League, en match där Kåmark neutraliserade världsstjärnan Figo och där han blev utbytt på grund av skada med fem minuter kvar av ordinarie matchtid vid ställningen 1–0 till AIK. Det blev bara två allsvenska matcher för Kåmark våren 2000. I en träningslandskamp mot Danmark gick hans korsband i höger knä av, och han var borta från allt fotbollsspel resten av säsongen.

Efter två säsonger i Solna-klubban återvände han till IFK Göteborg, där det blev drygt ett år innan han tvingades avsluta karriären 2002, efter tre korsbandsoperationer, och sammanlagt 217 matcher och 5 mål för Blåvitt

Former Player Remembers: Pontus Kåmark
- Share via Facebook
- Share via Twitter
- Share via Email
- Share via Whatsapp
- Share via Facebook Messenger
- คัดลอก URL ลงคลิปบอร์ดURL copied to clipboard
Pontus talked about his impressive career at both club and international level. Not only did he play in Europe for Leicester City, he also had UEFA Champions League experience with IFK Gothenburg, with whom he won five Swedish league titles and with AIK, the club he joined after leaving Filbert Street.
Mark McGhee brought Pontus to Leicester for £840,000 in September 1995. He was introduced to the crowd in a signing ceremony on the pitch before a match against Southend United, although he was not due to link up with the Foxes until IFK Gothenburg had completed their Allsvenskan title-winning campaign a month later.
Pontus began by describing his life in football before he arrived at Filbert Street, saying: “My footballing journey started in my home town of Västerås one hour away from Stockholm. It’s probably about the 10th biggest town in Sweden. I played football as a kid, went to training and got into the youth national team when I was 15.
"I played in all the junior youth national teams under the age of 21. One of my age group who I played with was Stefan Schwarz, who later played for Sunderland and Arsenal. I played with him through all the ranks. In February 1990, we made our senior Sweden debuts on the same day.
“I played ice hockey as well for the youth national team so I was caught between football and ice hockey. In the end I chose football mainly because of the weather where I was forced to play ice hockey! I chose football because it felt to be more fun.”
In 1989, Pontus, who had been playing for Västerås, signed for IFK Gothenburg, where he had great success.
Pontus earned 57 caps for his country.
He added: “Before I arrived at Gothenburg, they had done really well and we looked to continue this. In 1992/93 we finished third in the Champions League. We were beaten by AC Milan in the group but it was only two groups then. The winners of each group went to the Final. We finished second in our group, so we got combined third place.
“I played in two Champions League seasons with Gothenburg and then one season with AIK after I left Leicester. I won five Swedish titles in six years with Gothenburg. Games that stand out for me in Europe were against Barcelona in 1994/95 and, for me personally, the game that season against Manchester United.
"We beat them 3-1 and I scored penalty at home in a full stadium. As a young player that was a big thing for me. I was captain of the Gothenburg team as well. It was a big night for me."
Whilst at Gothenburg, Pontus was also making his mark in the Swedish national team.
“We had some good players in the national team," he continued. "There was the crazy goalkeeper, Thomas Ravelli. We also had Patrik Andersson who was at Blackburn for a while, as well as Bayern Munich and Barcelona. There was also Joachim Bjorklund at Valencia and Roland Nilsson who played at Sheffield Wednesday.
"In the midfield we had Jonas Thern, who played for Rangers, Roma and Napoli and who was selected as one of the best midfielders in the 100 years-team for Benfica. There was Stefan Schwarz, of course, as well as Jesper Blomqvist, who played for Manchester United.
"Another player was Martin Dahlin, who also played for Blackburn and who had a spell at Roma. Then there was Tomas Brolin from Palma who also went to Leeds and who later became the manager of Crystal Palace for a while. That was outrageous!
I could have signed for Sporting Lisbon but I chose Leicester City.Pontus Kåmark
“The biggest thing in my career was reaching the 1994 World Cup Semi-Final in the USA with Sweden because of its magnitude and the focus back home. We were a little bit unlucky having to play the champions Brazil twice. We played them once in the group and then we lost 1-0 to them in the Semi-Final. We were at the right age and we were flying at that time.
"We were strong. We scored the most goals in the whole competition. We had Kennet Andersson up front. We did really well. When we got home the 1994 World Cup was selected as one of the top memories of 100 years in Sweden.
"We are not a big country and it is cold for half of the year so to compete and to achieve so much amongst the big guys was a big thing for the Swedish. We had a great summer. People were very happy!”
Explaining why he decided to come to Leicester City 15 months after the Word Cup Semi-Final Pontus said: “I think Mark McGhee went to watch Sweden play Scotland and I had a good game. I was contacted by an agent I knew. I had to choose between Sporting Lisbon and Leicester.
"I could have signed for Sporting Lisbon but I chose Leicester City [who were top of what is now the Championship] mainly because of the English league. That’s the league we follow the most in Sweden. We think it is very professional. I always wanted to play in what for me was the biggest and the most exciting league in the world.
"At that time the Italian league was probably the best in the world but this was before Bosman, when teams could only have three foreigners and it was not very often a team would choose a defender so it was a really good opportunity for me to get away. It was a big challenge. Although Gothenburg played in the Champions League, English football was so much bigger and so much more professional, so a club like Leicester City was actually a much bigger club than Gothenburg.”
Pontus’ City debut came at the Hawthorns on November 5th 1995. It was a Sunday afternoon. Leicester City were 3-0 up at half time and Pontus hit the post with a spectacular long range shot. Then, three days later, disaster struck in a League Cup replay against Bolton Wanderers.
Pontus explained: “I damaged my cruciate ligament. It was the second time this had happened. I had three cruciate ligament repairs which is quite a lot. It was really disappointing for me because I knew I was going to be out for a year. And you never know if you can get back to your fullest potential.
After successive injuries, Kåmark eventually became an established Foxes player.
"It was a very sad time and not a good start. You are always affected by it. I don’t think I got a lot worse but you don’t get better. You do lose a little bit of edge and when you start picking up problems you always have things that you need to deal with when it comes to fitness levels.”
Pontus tried a comeback in the reserves at Grimsby in January 1996, but broke down again.
He added: “Grimsby Town! I will never forget Grimsby Town! Terrible memories! Also a new manager, Martin O’Neill, had replaced the manager who had bought me, so he didn’t have issues about having to play me. It is up to the manager to pick the best team. If he doesn’t do that he is not a good manager.
"My job was to try to do my best. That has always been my way of thinking. I can’t do more than that."
When Pontus did get back into the side, in January 1997, Leicester were back in the Premier League, but then he broke his arm four games later in an FA Cup match against Norwich City, although he did not immediately realise this before eventually going off the pitch.
This meant that Pontus was out of the side again until March, by which time Leicester City had won their way through to the League Cup Final against Middlesbrough. Three weeks before that game, in a Premier League match against Boro, City were beaten by their Brazilian midfield player, Juninho.
Pontus returned to the side for the next game and the following month was given the job of man-marking Juninho, which he did to great effect, both at Wembley and in the replay at Hillsborough.
Pontus revealed: "My skill was speed, one against one. From that aspect, it was interesting to have this role but at the same time it was a little bit sad for the crowd as they don’t want the charismatic players to get out of the game. It was a destructive thing for me to do but that guy was so good and we had to do it.
"The first objective is to win the game, not to make it look nice, especially not for the opponents. It’s up to them to play spectacularly. I personally think it was a genius thing for Martin O’Neill to do because if Juninho had been able to have space it would have caused us a lot of trouble.
The gaffer used to put me up against the best players so I played against David Beckham and Dwight Yorke many timesPontus Kåmark
"He had done that in the league game and that was the bell for the gaffer to do something. That’s why he gave me that job. Juninho was really good at that time."
Leicester won the League Cup Final and qualified for the UEFA Cup the following season. They were drawn against Atletico Madrid, who had recently signed Juninho...
Pontus laughed: “What an irony that was! I don’t usually complain about referees but he was outrageous in the second leg at Filbert Street, especially when Parks [Garry Parker] had a second yellow card for taking a free kick too quickly. There was something wrong towards us in that game.
"There were also penalty claims which were turned down. We should have gone through. It was really disappointing."
The following season (1997/98), Pontus was a virtual ever-present, fulfilling his ambition to play against the very best.
“The gaffer used to put me up against the best players so I played against David Beckham and Dwight Yorke many times," he said. "I had to face Dennis Bergkamp and Marc Overmars, who were really quick skilful players. I was also up against Eric Cantona. If you look at all those players, I was just delighted to be on the same pitch.
"It’s something that you keep with you for the rest of your life."
While Pontus was at Leicester, he got the reputation of being a bit of an intellectual.
He added: “Compared to the others, I might have been! I was a genius compared to some of them! If you think about Sav [Robbie Savage], I was a genius! I could have won the Nobel prize! In Sweden we have a different structure. I had a university engineering degree when I arrived in England.
"I also studied a lot of languages. We have it in the Swedish system that we study a lot. I also studied marketing at De Montfort University as well as learning Arabic which I had also done in Sweden. I had the time. Footballers only practice once or twice a day. To be honest, footballers are so spoiled. We waste too much time."
In July 1999, Pontus moved back to Sweden.
“The main reason I went back was for my daughter," he continued. "I had lived away for four years. I wanted to stay in England and wouldn’t have minded staying in Leicester but I made a promise to my family and to my daughter that I would only sign a contract for three and half to four years.
Kåmark was a regular nemesis for Juninho.
"After that I felt I couldn’t be away from my family. You can’t compete with that. I was thinking about going back to Gothenburg but they had done all their signings so I went to AIK who were the champions and fighting for a place in the Champions League. I went there for one and a half years before I moved back to Gothenburg."
Pontus retired from Gothenburg in 2002 for medical reasons.
“This was mainly because of my knees because of cartilage problems," he said. "They couldn’t guarantee that I would be able to exercise for the rest of my life if I continued playing. I felt I had basically done it all so why destroy my body? I had played in the World Cup, I had won Swedish Championships, I had played in England.
"I was actually selected for the 2002 World Cup team but I said no. They tried to convince me to go with them but I was not the player I used to be so I turned the World Cup down. I retired that summer because I didn’t feel OK with my knee.”
Since then, Pontus has become an established media figure in Sweden.
“I have done media work in Sweden for 15 years now. I am lucky. Firstly I went to TV4 which is Scandanavia’s biggest station who do a lot of sport and football. I was also lucky to get a move three years ago to Viasat. They have all the broadcasting rights to the Premier League, the Champions League, the Championship in England, the FA Cup, the League Cup, the Italian, Spanish and Dutch leagues and the Olympics.
"We have everything except the German League. I work every weekend, sometimes in England.”
Pontus concluded: “Leicester City did so well winning the Premier League. They really deserved it. It was just amazing. I was so happy. Even I felt proud because I had played for the Club. It spills over to me.”
- Share via Facebook
- Share via Twitter
- Share via Email
- Share via Whatsapp
- Share via Facebook Messenger
- คัดลอก URL ลงคลิปบอร์ดURL copied to clipboard


Pontus Kåmark

Han började spela fotboll i IK Franke men gjorde sin seniordebut i Västerås SK.


Pontus Kåmark

Han började spela fotboll i IK Franke men gjorde sin seniordebut i Västerås SK. I Västerås spelade han fyra säsonger innan han 1989 gick till IFK Göteborg.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0130.jsonl--Q182477--GeForce 2 (NV15) - Förbättrad version av GeForce 256-2--sv-0130-1523

Nvidia

Nvidia Corporation är ett amerikanskt elektronikföretag som grundades av Jen-Hsun Huang, Chris Malachowsky och Curtis Priem. Det är baserat i Santa Clara i Kalifornien och har cirka 5 000 anställda.

Nvidia designar grafikprocessorer och chipsets till moderkort. De är mest kända för grafikkortsserien Geforce men står även bakom en stor del av tekniken hos Microsofts Xbox, men inte i uppföljaren Xbox 360.

GeForce 3 (NV20) - DirectX 8-stöd
GeForce 4 (NV25) - Förbättrad version av GeForce 3
GeForce FX-serien (NV30) - DirectX 9-stöd, påstods ge filmiska effekter.
GeForce 6 (NV40) - DirectX 9C-stöd
GeForce 7 (G70) - Förbättrad version av GeForce 6
GeForce 8 (G80) - Äldre versionen åt nVIDIA 8800GTS och nVIDIA 8800GTX, DirectX 10 stöd.
GeForce 8 (G92) - Nyaste versionen ex. nVIDIA 8800GT
GeForce 9 (G96) - DirectX 10-stöd, OpenGL 2.1
GeForce 200 (G9?) - DirectX 10-stöd, OpenGL 2.1 (?)
GeForce 400 (GF100) - DirectX 11-stöd
GeForce 580 (GF110) - Samtliga 512 CUDA-kärnor upplåsta, ny typ av kylare med en av de första ångkylarna
GeForce 680 (GK104) - 1536 CUDA-kärnor.
GeForce 780 (GK110), med arkitekturen Kepler.
GeForce 750 Ti 2GB (GM107), (första grafikkortet av Nvidia som levereras med arkitekturen Maxwell)
GeForce 970 4GB (GM204),
GeForce 980 4GB (GM204), var världens bästa presterande grafikkort hösten 2014
GeForce 980 Ti 6GB (GM200), en förbättrad version av GTX 980.
GeForce GTX Titan X 12GB (GM200), Nvidias flaggskepp. Med åtta miljarder transistorer, 3 072 CUDA-kärnor och hela 12 GB grafikminne, gör detta till världens snabbaste grafikprocessor under 2015
GeForce GTX 1070 8GB (GP104),
GeForce GTX 1080 8GB (GP104), världens snabbaste grafikkrets för spel under 2016
 Quadro - GeForce-baserad professionell grafikhårdvara.
 Tessla - Används för tunga beräkningar.
 Maxwell - Innebär markant förbättrad energieffektivitet och bättre prestanda jämfört med tidigare modeller. I Maxwell har man helt ombyggda block, eller kluster. I Kepler kallades dessa för SMX och huserade 192 CUDA-kärnor. För Maxwell handlar det istället om SMM-kluster, vilka huserar 128 CUDA-kärnor vardera. Dessa är uppdelade i fyra segment, någonting som möjliggör mer finkornig clock-gating då varje segment kan stängas av individuellt för att spara ström. Till varje SMM-kluster hör 8 texturenheter, vilket ger 128 stycken för den fullskaliga varianten som används i Geforce GTX 980 och 104 stycken för avskalade GTX 970 som endast kommer med 13 SMM-kluster.)
 Pascal - GeForce GTX 1070 och GeForce GTX 1080 var de första grafikkorten som Nvidia levererade under arkitekturen Pascal. Pascal tar steget till TSMC:s 16-nanometersteknik vilket innebär kraftig förbättring med prestanda och energieffektivitet . Pascal huserar 128 CUDA-kärnor i varje SM, ett antal som består efter Maxwell med Pascal. Den stora skillnaden mellan GTX 1080 och GTX 1070 är att Nvidia har sänkt klockfrekvensen från 1 733 till 1 506 megahertz och inaktiverat fem av de 20 multiprocessorenheterna.

 Specifikationer: Geforce GTX 1080, GTX 1070 och GTX 1060
GTX 1080GTX 1070GTX 1060 6 GBGTX 1060 3 GBTeknik16 nm TSMC16 nm TSMC16 nm TSMC16 nm TSMCKretsGP104GP104GP106GP104/GP106Kretsyta314 mm2314 mm2200 mm2314/200 mm2Transistorer7,2 miljarder7,2 miljarder4,4 miljarder7,2/4,4 miljarderArkitekturPascalPascalPascalPascalCUDA-kärnor2 560 st.1 920 st.1 280 st.1 152 st.Texturenheter160 st.120 st.80 st.72 st.Rasterenheter64 st.64 st.48 st.48 st.Klockfrekvens1 607 MHz1 506 MHz1 506 MHz1 506 MHzGPU Boost1 733 MHz1 683 MHz1 708 MHz1 708 MHzBeräkningskraft8 873 GFLOPS6 463 GFLOPS4 372 GFLOPS3 935 GFLOPSMinnesbuss256-bit256-bit192-bit192-bitMinnesmängd8 GB GDDR5X8 GB GDDR56 GB GDDR53 GB GDDR5Minnesfrekvens10 000 MHz8 000 MHz8 000 MHz8 000 MHzMinnesbandbredd320 GB/s256 GB/s192 GB/s192 GB/sStrömförsörjning8-pin8-pin6-pin6-pinUtgångar1 st. DL-DVI

1 st. HDMI 2.0b

3 st. DP 1.41 st. DL-DVI

1 st. HDMI 2.0b

3 st. DP 1.41 st. DL-DVI

1 st. HDMI 2.0b

3 st. DP 1.41 st. DL-DVI

1 st. HDMI 2.0b

3 st. DP 1.4TDP180 W150 W120 W?/120

Nyligen lanserades Geforce GTX 1080, ett prestandamonster som vi utsåg till det bästa grafikkortet på marknaden. Nu har vi testat Geforce GTX 1070, ett liknande kort till lägre pris och vi är nästan lika imponerade den här gången.
Missa inte: Full pott för Geforce GTX 1080 – ett monster till grafikkort
Liksom Geforce GTX 1080 baseras Geforce GTX 1070 på Nvidias nya grafikprocessor Pascal. För att inte upprepa oss alltför mycket från vårt förra test nöjer vi oss med att konstatera att det innebär ett stort steg framåt vad gäller både prestanda och energieffektivitet.
Den stora skillnaden mellan GTX 1080 och GTX 1070 är att Nvidia har sänkt klockfrekvensen från 1 733 till 1 506 megahertz och inaktiverat fem av de 20 multiprocessorenheterna. Jämför vi med grafikkort som GTX 980 och AMD Radeon R9 390X erbjuds emellertid betydligt högre prestanda.
En annan skillnad är att GTX 1080 använder sig av blixtsnabbt gddr5x-minne med en hastighet på 10 gigabit per sekund, medan GTX 1070 nöjer sig med vanligt gddr5-minne med en hastighet på 8 gigabit per sekund. I praktiken lär du inte märka av skillnaden eftersom det räcker mer än väl för dagens spel, även om du har en skärm med 4k-upplösning.
Dessutom nöjer sig GTX 1070 med 150 watt, jämfört med 180 watt för GTX 1080. Som jämförelse kräver Titan X 250 watt och Radeon Fury X 275 watt.
Vad gäller kontakterna erbjuds hdmi 2.0b, dual-link dvi-d och tre stycken fullstora displayportar med stöd för DP 1.2, 1.3 och 1.4. Därmed kan du använda 4k-skärmar på 120 hertz, 5k-skärmar på 60 hertz och 8k-skärmar på 60 hertz.
Vidare har GTX 1070 stöd för både hdcp 2.2 och Microsoft Playready 3.0, vilket gör det möjligt att spela upp kopieringsskyddade 4k-filmer i Windows 10.
I likhet med storebror GTX 1080 kan du använda det medföljande verktyget GPU Boost 3.0 för att öka klockfrekvensen och därmed klämma ut lite extra prestanda.
GTX 1070 har dessutom stöd för Ansel, det vill säga möjligheten att pausa ett spel så att du kan undersöka omgivningen med hjälp av en flytande kamera. För mer information om tekniken hänvisar vi till vårt test av GTX 1080.
Senaste nytt


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0130.jsonl--Q182477--GeForce 2 (NV15) - Förbättrad version av GeForce 256-2--sv-0130-1524

Nvidia


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0130.jsonl--Q182477--GeForce 2 (NV15) - Förbättrad version av GeForce 256-2--sv-0130-1525

Nvidia


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0130.jsonl--Q182477--GeForce 2 (NV15) - Förbättrad version av GeForce 256-2--sv-0130-1526

Nvidia


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0130.jsonl--Q182477--GeForce 2 (NV15) - Förbättrad version av GeForce 256-2--sv-0130-1527

Nvidia


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0130.jsonl--Q182477--GeForce 2 (NV15) - Förbättrad version av GeForce 256-2--sv-0130-1528

Nvidia


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0130.jsonl--Q182477--GeForce 2 (NV15) - Förbättrad version av GeForce 256-2--sv-0130-1529

Nvidia


Fars dag

Fars dag är en högtid då barn firar sina fäder. Den infaller olika datum i olika länder, i Finland, Norge och i Sverige den andra söndagen i november. I flera andra länder firar barnen dagen även till minne av förfäder.

Fars dag har sitt ursprung i 1910-talets USA. Initiativtagare var Sonora Smart Dodd i Spokane, staten Washington, som ville hedra sin far William Smart för att denne ensam fostrat henne och hennes fem syskon på sin farm i Washington sedan hans hustru, då hon fött familjens sjätte barn, dött i barnsäng. Mrs. Dodds initiativ spred sig och redan 1924 förklarade president Calvin Coolidge att han stödde idén. Det skulle dock dröja ända till 1966 innan president Lyndon B. Johnson instiftade den tredje söndagen i juni som Fars dag i hela USA.

Fars dag firades första gången den 19 juni 1910 i Spokane, staten Washington. Seden kom till Sverige 1931 och dagen firades till en början i juni även i övriga Norden. Idén vann dock inte lika stor spridning som Mors dag, och därför tillsattes 1949 på initiativ av det nordiska handelssamfundet en kommitté som fick i uppgift att sprida kännedom om dagen. Tidpunkten för Fars dag senarelades till november för att ligga bättre i förhållande till Mors dag. Fars dag infaller därför numera i de nordiska länderna (utom Danmark) och i Estland på andra söndagen i november. Det var dock först på 1970-talet, när man alltmer började betona faderns roll i familjen, som dagen fick en större popularitet

Anne Bergman, Carola Ekrem, 2020
Stora finlandssvenska festboken
Hur har den svenskspråkiga befolkningen i Finland firat årets festdagar och livets högtider från 1800-talet fram till i dag? Utöver de självklara högtiderna som jul, påsk och midsommar får vi veta mer om traditionerna kring Runebergsdagen, sjusovardagen, halloween och svenska dagen. I bokens andra del behandlas de individuella livsfesterna från barnsängskalas och skolårets festligheter till bröllop, födelsekalas och traditioner vid livets slut. Anne Bergman och Carola Ekrem är experter på festseder i Svenskfinland och deras bok bygger på ett omfattande traditionsmaterial ur SLS arkiv.
Pris och utnämningar
Måltidsakademien i Sverige utsåg Stora finlandssvenska festboken till vinnare i kategorin Nordisk måltidslitteratur 2020. Anne Bergman och Carola Ekrem tilldelades statens pris för informationsspridning för Stora finlandssvenska festboken 2021.
|Utgivningsår|
2020
|ISBN|
|URN|
|Antal sidor|
456
|Bandtyp|
Inbunden
|Cirkapris|
34.00 €
|Upphovsrätt|
CC BY-NC-ND 4.0
|Serie|


Fars dag

Fars dag har sitt ursprung i 1910-talets USA. Initiativtagare var Sonora Smart Dodd i Spokane, staten Washington, som ville hedra sin far William Smart för att denne ensam fostrat henne och hennes fem syskon på sin farm i Washington sedan hans hustru, då hon fött familjens sjätte barn, dött i barnsäng. Mrs. Dodds initiativ spred sig och redan 1924 förklarade president Calvin Coolidge att han stödde idén. Det skulle dock dröja ända till 1966 innan president Lyndon B. Johnson instiftade den tredje söndagen i juni som Fars dag i hela USA.


Fars dag

Fars dag har sitt ursprung i 1910-talets USA. Initiativtagare var Sonora Smart Dodd i Spokane, staten Washington, som ville hedra sin far William Smart för att denne ensam fostrat henne och hennes fem syskon på sin farm i Washington sedan hans hustru, då hon fött familjens sjätte barn, dött i barnsäng. Mrs. Dodds initiativ spred sig och redan 1924 förklarade president Calvin Coolidge att han stödde idén. Det skulle dock dröja ända till 1966 innan president Lyndon B. Johnson instiftade den tredje söndagen i juni som Fars dag i hela USA.

Fars dag firades första gången den 19 juni 1910 i Spokane, staten Washington.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0132.jsonl--Q644430--Generation 5, SRT Viper (2013-2017)-5--sv-0132-238

Dodge Viper

Dodge Viper är en tvåsitsig sportbil som sedan 1992 tillverkats av Dodge-divisionen hos Chrysler Group.  Den drivs av en V10-motor på 8,3/8,4 liter (8 277 cm3) på 400 - 640 hk beroende på årsmodell, kopplad till en 6-växlad manuell låda. I vissa länder där Dodge inte är ett etablerat märke har bilen sålts som Chrysler Viper.

Utifrån Dodge Vipers V 10-motor har konceptmotorcykeln Dodge Tomahawk byggts. Vipers V 10-motor placerades 1994 i Dodge Ram SRT-10 som i sin tur är världens snabbaste serietillverkade pickup.

Dodge Vipers logo är en bild på en huggorm. Logon har förändrats 2 gånger, varav den sista gången vid början av femte generationen och den andra vid början av tredje generationen.

Dodge Viper planeras att officiellt läggas ned den 31 augusti 2017. Delvis på grund av att försäljningen av Vipern går dåligt, men även eftersom Chrysler har svårt att nå de kommande tuffare krocksäkerhetskraven på sina bilar.

miniatyr|SRT Viper
miniatyr|Baksidan av SRT Viper
SRT Viper är den senaste modellen av Viper, som planeras att slutföras den 31 augusti 2017. Vipern finns i 2 huvudversioner, en standard och en GTS-version, GTS-versionen har mer avancerad teknologi och är byggd så att den är mer lämplig för racerbanor än standardversionen.

Produktionen av Vipern saktades ned under hösten 2013 med anledning av att försäljningen gick dåligt, på grund av detta avbröts produktionen helt och hållet från 14 april 2014 till 23 juni samma år, 91 arbetare blev sysslolösa under denna period. Den 7 juli samma år avbröts produktionen igen fram till 21 juli av samma anledning.

SRT Viper-produktionen stoppad – igen
Försäljningen av SRT Viper går fortsatt trögt. Därför stoppar Chrysler återigen tillverkningen av USA:s maffigaste supersportbil.
Förra hösten rapporterade vi att Chrysler skruvade ned produktionstakten i Conner Avenue-fabriken där SRT Viper tillverkas. Anledningen var att Viper inte sålde tillräckligt bra. I våras kunde vi rapportera att produktionen, återigen på grund av sviktande försäljning, skulle läggas ned helt och hållet mellan 14 april och 23 juni, med andra ord under drygt två månader. Produktionen återupptogs alltså för bara ett par veckor sedan, men sedan i går står den stilla igen. Tidigast om två veckor, 21 juli, sätter produktionen igång igen.
Vid förra stoppet fick 91 anställda vid fabriken gå hemma och rulla tummarna. Denna gång berörs något färre när 82 anställda blir sysslolösa under perioden.
När produktionen återupptas är det sannolikt att SRT Viper i stället heter Dodge Viper. Ett välkänt namn tror man ska kunna sätta fart på försäljningen.
Just Dodge Viper hette modellen innan nuvarande generation kom. SRT-namnet, som står för Street and Racing Technology, tog över för att lyfta fram Chrysler-gruppens prestandaavdelning, ungefär som AMG är för Mercedes.
SRT Viper har en V10-motor på 8,4 liter som skickar 649 hästkrafter och 814 newtonmeter till bakhjulen. 0-100 km/h avverkas på 3,5 sekunder och toppfarten ligger på 332 km/h.
Teknikens Värld erbjuder möjligheten att kommentera artiklar. Vi tar bort inlägg som vi bedömer är olämpliga. Kommentarer granskas inte i förväg. Kommentarerna omfattas inte av utgivaransvaret enligt yttrandefrihetslagen och de är inte heller en del av den grundlagsskyddade databasen expressen.se


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0132.jsonl--Q644430--Generation 5, SRT Viper (2013-2017)-5--sv-0132-241

Dodge Viper

miniatyr|SRT Viper
miniatyr|Baksidan av SRT Viper
SRT Viper är den senaste modellen av Viper, som planeras att slutföras den 31 augusti 2017. Vipern finns i 2 huvudversioner, en standard och en GTS-version, GTS-versionen har mer avancerad teknologi och är byggd så att den är mer lämplig för racerbanor än standardversionen. Till den här generationen har bilens exteriör återigen omdesignats och fått en helt ny stil, man har även fokuserat mycket på bilens aerodynamiska egenskaper och funktioner. Till denna generation förlorade även Viper namnet "Dodge" och ersattes med namnet "SRT" (Street and Racing Technology (Svenskt översatt: Gatu- och racingteknologi)). Vipern fick dock tillbaka namnet "Dodge" i juli 2014. December 2014 fick SRT Viper en utökning med 5 hästkrafter till den nya drivlinan som den också fick, de sänkte även ned prisen från $100 000 till $85 000. Anledningen till de utökade 5 hästkrafterna och det minskade priset var ett försök att öka försäljningarna på Vipern som för tillfället gick dåligt och var även anledningen till att man tog tillbaka namnet "Dodge", de trodde att byta tillbaka namnet till ett välkänt namn skulle få försäljningen att öka.

Till skillnad från förra modellen anses SRT Viper ha bättre balans, lägre luftmotstånd och ökad stabilitet, vikten har sänkts med 45 kilo och den väger nu ungefär cirka 1,5 ton. Vridstyvheten anses även ha förbättrats med 50 procent. SRT Viper-modellernas säten, dörrar och mittkonsol är läderklädda och har precis som Dodge Viper SRT 10 Coupé och Dodge Viper GTS dubbla "bubblor" på taken (där taket är höjt en smula ovanför varje säte). Karossen består i stora delar av kolfibrer, inkluderat motorhuven, taket och bakluckan. Dörrarna är gjorda av aluminium.

Modellen anses ha avtäckts första gången 14 september 2010 under en försäljarkonferens med Chrysler Group och Fiat CEO i Orlando, Florida, en prototyp av bilen med hjul var även närvarande under konferensen. Samma år visades modellen upp på 11th Viper Owners Invitational i Salt Lake City (Ett ställe där Viperägare fick träffas) under endast en natt. April 2012 visades bilen upp på en bilsalong i New York, produktionen startades däremot i Detriot sent 2012.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0132.jsonl--Q644430--Generation 5, SRT Viper (2013-2017)-5--sv-0132-242

Dodge Viper


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0132.jsonl--Q644430--Generation 5, SRT Viper (2013-2017)-5--sv-0132-243

Dodge Viper


Loreen

Lorine Zineb Nora "Loreen" Talhaoui, född 16 oktober 1983 i Åkersberga i Österåkers församling, är en svensk sångare, låtskrivare, musikproducent skådespelare, programledare och TV-producent.

Loreen vann Melodifestivalen 2012 med låten "Euphoria" och fick därmed representera Sverige i Eurovision Song Contest i Baku i Azerbajdzjan, där hon via semifinal 2 den 24 maj förde bidraget till seger i finalen den 26 maj. Det var femte gången genom tiderna som Sverige vann denna tävling. Hon slog rekord i att få flest tolvor, 18 st.

År 2004 deltog hon i Idol, där hon kom på fjärde plats. 2011 var hon med i Melodifestivalen med låten "My Heart is Refusing Me", med vilken hon nådde fram till "Andra chansen".

År 2017 var Loreen med i Melodifestivalen med låten Statements där hon kom till Andra chansen. Hösten 2017 släppte hon även sin EP NUDE.

Loreen, vars båda föräldrar är av marockanskt ursprung, föddes i Åkersberga 1983 som ett av sex syskon. När hon var sex år skildes hennes föräldrar och modern flyttade med barnen till Västerås och som äldst fick Loreen ta stort ansvar för sina småsyskon under uppväxten. Hon gick på Önstaskolan och sedan på Wenströmska gymnasiet.

Loreen är öppet bisexuell. Hon är syster till Markiz Talhaoui Tainton som medverkade i Sveriges Mästerkock 2014.


Loreen

Loreen, vars båda föräldrar är av marockanskt ursprung, föddes i Åkersberga 1983 som ett av sex syskon. När hon var sex år skildes hennes föräldrar och modern flyttade med barnen till Västerås och som äldst fick Loreen ta stort ansvar för sina småsyskon under uppväxten. Hon gick på Önstaskolan och sedan på Wenströmska gymnasiet. Större delen av hennes tonår bodde familjen på Önsta-Gryta i Västerås.


Loreen


Loreen

 Melodifestivalen 2011
miniatyr|Loreen i Melodifestivalen 2011.

År 2011 kom Loreen tillbaka i och med sitt deltagande i Melodifestivalen 2011 med låten "My Heart is Refusing Me" i den andra deltävlingen i Göteborg den 12 februari. Hon startade som nummer två i sin deltävling och kom på femte plats med 19 749 röster efter den första omgången. I den andra omgången kom hon på fjärde plats med 31 034 röster och tog sig därmed vidare till Andra chansen i Sundsvall den 5 mars. Där slogs hon dock ut i den första omgången, efter att ha förlorat sin duell mot Sara Varga. Hon fick 42 892 röster mot Vargas 54 807. Av de fyra som slogs ut i den första omgången fick hon flest röster totalt. Trots att hon inte tog sig hela vägen till finalen blev låten en hit och låg 19 veckor på Sverigetopplistan mellan den 11 mars och den 15 juli, där den som högst nådde en nionde plats.

Efter succén i Melodifestivalen släppte hon en ny singel den 12 september 2011 med titeln "Sober". På Gaygalan den 6 februari 2012 vann Loreen priset Årets svenska låt för singeln "My Heart is Refusing Me"

Efter succén i Melodifestivalen släppte hon en ny singel den 12 september 2011 med titeln "Sober". På Gaygalan den 6 februari 2012 vann Loreen priset Årets svenska låt för singeln "My Heart is Refusing Me".

Laleh prisad på Gaygalan
Laleh blev den stora vinnaren på måndagskvällens Gaygala.
Sångerskan korades till årets artist och ”Så mycket bättre”, där hon var stjärna, utsågs till årets tv-program.
Laleh var alltså delaktig i två priser, men gick miste om ett tredje. Artisten var även nominerad i kategorin årets svenska låt för ”Ängeln i rummet”, men fick se sig slagen av Loreen, som bara dagar efter succén i årets upplaga av Melodifestivalen vann för sitt bidrag från förra årets tävling, ”My heart is refusing me”.


Loreen

 Melodifestivalen 2011
miniatyr|Loreen i Melodifestivalen 2011.


Loreen

 Melodifestivalen 2011
miniatyr|Loreen i Melodifestivalen 2011.

År 2011 kom Loreen tillbaka i och med sitt deltagande i Melodifestivalen 2011 med låten "My Heart is Refusing Me" i den andra deltävlingen i Göteborg den 12 februari. Hon startade som nummer två i sin deltävling och kom på femte plats med 19 749 röster efter den första omgången. I den andra omgången kom hon på fjärde plats med 31 034 röster och tog sig därmed vidare till Andra chansen i Sundsvall den 5 mars. Där slogs hon dock ut i den första omgången, efter att ha förlorat sin duell mot Sara Varga. Hon fick 42 892 röster mot Vargas 54 807. Av de fyra som slogs ut i den första omgången fick hon flest röster totalt. Trots att hon inte tog sig hela vägen till finalen blev låten en hit och låg 19 veckor på Sverigetopplistan mellan den 11 mars och den 15 juli, där den som högst nådde en nionde plats.


Loreen

Hon tävlade återigen i Melodifestivalen 2012 med bidraget "Euphoria". Hon var den första som kvalificerade sig direkt till finalen i Globen i Stockholm den 10 mars via den första deltävlingen i Växjö den 4 februari.

Den 20 april framförde hon "Euphoria" i finalen av den första säsongen av The Voice of Finland.


Loreen

Hon tävlade återigen i Melodifestivalen 2012 med bidraget "Euphoria". Hon var den första som kvalificerade sig direkt till finalen i Globen i Stockholm den 10 mars via den första deltävlingen i Växjö den 4 februari. Hon var ensam på scenen tills fram mot slutet av sin låt, då en manlig dansare anslöt sig till numret. Dansaren hon hade med sig på scenen var amerikanen Ausben Jordan. I den första omgången fick hon 78 121 röster, flest av alla i deltävlingen. I den andra omgången fick hon 82 230 röster, flest av de resterande fem bidragen. Hon fick därmed 160 351 röster totalt i sin deltävling, vilket var näst flest under alla fyra deltävlingarna.

I finalen den 10 mars vann hon Melodifestivalen 2012. Hon fick totalt 268 poäng, 70 fler än Danny Saucedo, som kom på andra plats. Av dessa poäng var 154 från folket och 114 från juryn och hon var bådas favorit. Av folket fick hon 670 551 röster, vilket motsvarar 32,7 procent av de 2 053 432 röster som gavs i finalen. Detta gav henne 154 poäng, då 32,7 procent av 473, vilket är den totala summan juryn gav, alltså 154. Hon fick totalt 212 163 röster fler än Danny Saucedo, som genom folkets röster placerades på andra plats. Av juryn fick hon totalt 114 poäng vilket var 22 poäng fler än vad juryn hade gett till Danny Saucedo, som de placerat på andra plats. Av de elva jurygrupperna som röstade i finalen så gav sex av dem 12 poäng, det högsta möjliga, till Loreen. Tre av jurygrupperna gav henne tio poäng, det näst högsta.


Loreen

Hon tävlade återigen i Melodifestivalen 2012 med bidraget "Euphoria". Hon var den första som kvalificerade sig direkt till finalen i Globen i Stockholm den 10 mars via den första deltävlingen i Växjö den 4 februari. Hon var ensam på scenen tills fram mot slutet av sin låt, då en manlig dansare anslöt sig till numret. Dansaren hon hade med sig på scenen var amerikanen Ausben Jordan. I den första omgången fick hon 78 121 röster, flest av alla i deltävlingen. I den andra omgången fick hon 82 230 röster, flest av de resterande fem bidragen. Hon fick därmed 160 351 röster totalt i sin deltävling, vilket var näst flest under alla fyra deltävlingarna.

I finalen den 10 mars vann hon Melodifestivalen 2012. Hon fick totalt 268 poäng, 70 fler än Danny Saucedo, som kom på andra plats. Av dessa poäng var 154 från folket och 114 från juryn och hon var bådas favorit. Av folket fick hon 670 551 röster, vilket motsvarar 32,7 procent av de 2 053 432 röster som gavs i finalen. Detta gav henne 154 poäng, då 32,7 procent av 473, vilket är den totala summan juryn gav, alltså 154. Hon fick totalt 212 163 röster fler än Danny Saucedo, som genom folkets röster placerades på andra plats. Av juryn fick hon totalt 114 poäng vilket var 22 poäng fler än vad juryn hade gett till Danny Saucedo, som de placerat på andra plats. Av de elva jurygrupperna som röstade i finalen så gav sex av dem 12 poäng, det högsta möjliga, till Loreen. Tre av jurygrupperna gav henne tio poäng, det näst högsta. De andra två jurygrupperna, de från Belgien och Storbritannien, gav henne endast sex poäng. Hon slog ett nytt rekord i antalet röster till ett och samma bidrag i Melodifestivalen, samt fick fler röster totalt i finalen än vad som gavs i varje deltävling till alla bidrag.


Loreen

Hon tävlade återigen i Melodifestivalen 2012 med bidraget "Euphoria". Hon var den första som kvalificerade sig direkt till finalen i Globen i Stockholm den 10 mars via den första deltävlingen i Växjö den 4 februari. Hon var ensam på scenen tills fram mot slutet av sin låt, då en manlig dansare anslöt sig till numret. Dansaren hon hade med sig på scenen var amerikanen Ausben Jordan. I den första omgången fick hon 78 121 röster, flest av alla i deltävlingen. I den andra omgången fick hon 82 230 röster, flest av de resterande fem bidragen. Hon fick därmed 160 351 röster totalt i sin deltävling, vilket var näst flest under alla fyra deltävlingarna.

I finalen den 10 mars vann hon Melodifestivalen 2012. Hon fick totalt 268 poäng, 70 fler än Danny Saucedo, som kom på andra plats. Av dessa poäng var 154 från folket och 114 från juryn och hon var bådas favorit. Av folket fick hon 670 551 röster, vilket motsvarar 32,7 procent av de 2 053 432 röster som gavs i finalen. Detta gav henne 154 poäng, då 32,7 procent av 473, vilket är den totala summan juryn gav, alltså 154. Hon fick totalt 212 163 röster fler än Danny Saucedo, som genom folkets röster placerades på andra plats. Av juryn fick hon totalt 114 poäng vilket var 22 poäng fler än vad juryn hade gett till Danny Saucedo, som de placerat på andra plats. Av de elva jurygrupperna som röstade i finalen så gav sex av dem 12 poäng, det högsta möjliga, till Loreen. Tre av jurygrupperna gav henne tio poäng, det näst högsta. De andra två jurygrupperna, de från Belgien och Storbritannien, gav henne endast sex poäng. Hon slog ett nytt rekord i antalet röster till ett och samma bidrag i Melodifestivalen, samt fick fler röster totalt i finalen än vad som gavs i varje deltävling till alla bidrag.

Under Melodifestivalen 2012 arrangerade SVT den så kallade "Tredje chansen" där 32 bidrag som ej tagit sig till final de senaste 10 åren deltog i en omröstning på webben och där Loreens "My Heart is Refusing Me" från 2011 deltog i den tredje deltävlingen. Låten vann deltävlingen med hela 37,35 procent av de 19 495 rösterna, vilket motsvarar 7 281 röster. Den fick därmed flest röster under alla fyra deltävlingarna, 3 042 röster fler än vinnaren i den fjärde deltävlingen. 37,35 procent var också den största segerprocenten under alla fyra deltävlingarna, 6,32 procent högre än vinnaren i den fjärde deltävlingens 31,03 procent. På kvällen den 11 mars stod det klart att hon hade vunnit finalen av "Tredje chansen" med 9 416 röster vilket motsvarar 34,57 procent av de 27 241 rösterna som registrerades.


Loreen

Efter att 2012 fått sitt stora porträtt bland en samling andra framstående svenskar på Arlanda flygplats "Stockholm Hall of Fame", valdes Loreen och "Euphoria" också in i Melodifestivalen Hall of Fame vid dess instiftande 2020.Swedavia Airports 28 juni 2012, "Loreen tar plats i Hall of Fame på Stockholm Arlanda Airport"http://halloffame.melodifestivalen.se/euphoria/ Melodifestivalen Hall of Fame, "Euphoria"] Hon framförde vid Melodifestivalens speciella hyllningskavalkad 29 februari 2020 det speciella sammansatta verket "Fiction Feels Good" vid sidan om flera andra svenska artister från tävlingens historia.Dagens Nyheter 29 februari 2020, "Loreen:'Mitt nummer har en helt ny typ av energi'"

Hösten 2020 deltog hon i TV4:s Så mycket bättre, där hon sjöng på svenska, vilket ledde till ett vidare projekt att för första gången ge ut en egen samling sånger på svenska under 2021.TV4 11 maj 2020, "Deltagarna i Så mycket bättre 2020"https://www.dn.se/kultur/loreen-jag-ar-ingen-hipster-jag-ar-folkets-konstnar/ Dagens Nyheter 16 december 2020, "Loreen: 'Jag är ingen hipster, jag är folkets konstnär'"]

Hon skådespelardebuterar 2021 i filmen Vinterviken.Expressen 11 september 2020, "De gör huvudrollerna i Vinterviken 2021 – filmen har premiär 2021 på Netflix

Hon skådespelardebuterar 2021 i filmen Vinterviken.Expressen 11 september 2020, "De gör huvudrollerna i Vinterviken 2021 – filmen har premiär 2021 på Netflix"

”Vinterviken 2021” har hittat sin ensemble. Elsa Öhrn, 17, och Mustapha Aarab, 16 gör rollerna som Elisabeth och John-John, medan bland andra Magnus Krepper, Loreen och Albin Grenholm finns på rollistan. Filmen har premiär 2021 på Netflix och sänds 2022 på SVT.
Det var i april som Netflix meddelade att man gör en ny svensk originalfilm baserad på Mats Wahls roman ”Vinterviken” och att Alexis Almström regisserar filmen efter manus av Dunja Vujovic.
Filmen utspelas i Stockholm år 2021 och kommer, skriver Netflix i ett pressmeddelande, att berätta om ”kärlekshistorien mellan Elisabeth och John-John. Två ungdomar som är uppvuxna i samma stad, men ändå lever ljusår från varandra; separerade ekonomiskt, socialt och kulturellt. Fram tills den dagen de börjar i samma gymnasieklass.”
Nu har Netflix bekräftat vilka skådespelare som ingår i huvudensemblen.
Elsa Öhrn gör debut i rollen som Elisabeth medan Mustapha Aarab gör rollen som John-John. På rollistan finns Magnus Krepper, Loreen, Marika Lagercrantz, Albin Grenholm, Otto Hargne, Simon Mezher, Jonay Pineda Skallak och Elsa Bergström Terent.
Elsa Öhrn, 17, säger i ett uttalande:
”Det känns spännande att få vara en del av den här uppdaterade versionen av ”Vinterviken” där de övergripande samhällsproblemen är desamma – men ändå matchar samtiden. Jag är så glad att få arbeta med ett sånt kreativt team med många begåvade människor i alla åldrar. Elisabeth känns mer komplex i den här versionen och kontrasterna mellan henne och John-John är större – men det är nog just därför de dras till varandra.”
Mustapha Aarab, 16, i samma pressmeddelande:
”Originalfilmen berörde verkligen mig och jag hoppas att den här nya versionen både kommer att belysa viktiga samhällsfrågor och underhålla. Jag är verkligen stolt över att vara en del av den här filmen och ser fram emot att få dela den med familj, vänner och Netflix-tittarna runt om i världen.”
”Vinterviken 2021” produceras av Filmlance International, som är en del av Banijay, och är en samproduktion mellan Filmlance, Netflix och Sveriges Television. Teresa Alldén är filmens producent.
”Vinterviken 2021” har premiär 2021 på Netflix och kommer sändas på SVT 2022.
Mattias Bergqvist finns på Twitter: @bergqvist_m
Gilla Spoiler alert på Facebook för det senaste om Netflix tv-serier


Loreen

Efter att 2012 fått sitt stora porträtt bland en samling andra framstående svenskar på Arlanda flygplats "Stockholm Hall of Fame", valdes Loreen och "Euphoria" också in i Melodifestivalen Hall of Fame vid dess instiftande 2020.Swedavia Airports 28 juni 2012, "Loreen tar plats i Hall of Fame på Stockholm Arlanda Airport"http://halloffame.melodifestivalen.se/euphoria/ Melodifestivalen Hall of Fame, "Euphoria"] Hon framförde vid Melodifestivalens speciella hyllningskavalkad 29 februari 2020 det speciella sammansatta verket "Fiction Feels Good" vid sidan om flera andra svenska artister från tävlingens historia.Dagens Nyheter 29 februari 2020, "Loreen:'Mitt nummer har en helt ny typ av energi'"

Hösten 2020 deltog hon i TV4:s Så mycket bättre, där hon sjöng på svenska, vilket ledde till ett vidare projekt att för första gången ge ut en egen samling sånger på svenska under 2021.TV4 11 maj 2020, "Deltagarna i Så mycket bättre 2020"https://www.dn.se/kultur/loreen-jag-ar-ingen-hipster-jag-ar-folkets-konstnar/ Dagens Nyheter 16 december 2020, "Loreen: 'Jag är ingen hipster, jag är folkets konstnär'"]


Socialtjänst

Socialtjänsten eller socialförvaltningen är i Sverige namnet på den kommunala förvaltning som lyder under varje kommuns socialnämnd eller annan nämnd som svarar för det praktiska och politiska arbete som regleras av socialtjänstlagen. Det exakta namnet på nämnd och förvaltning kan skifta från kommun till kommun.

Socialtjänsten arbetar enligt den socialtjänstlag som infördes 2001 (2001:453). Tidigare begrepp med samma eller liknande innebörd var socialvård, och före 1956 fanns fattigvård.

Personer som är eller har varit användare av socialtjänstens insatser och åtgärder kan kallas klienter, brukare, kunder eller konsumenter, beroende på sammanhang.

År 2016 inledde den svenska regeringen ett tioårigt nationellt forskningsprogram för tillämpad välfärdsforskning i forskningspropositionen ”Kunskap i samverkan”. Med tillämpad välfärd avsågs framför allt verksamhet inom socialtjänstens områden. Regeringen gav Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) i uppdrag att inrätta och driva programmet. Syftet skulle vara att stärka klient- och praktiknära forskning i socialtjänsten, öka samverkan mellan forskning och praktik samt delaktigheten från brukare och anhöriga.

Forte tog dels fram en övergripande strategi för forskningen, dels en mer konkret kartläggning och prioritering av forskningsbehoven, i samarbete med Statens beredning för medicinsk och social utvärdering (SBU). SBU är den myndighet som är nationellt ansvarig för att sammanställa forskningsresultat inom socialtjänstens verksamhetsområden. Med hjälp av enkäter bland personer som arbetar i socialtjänsten, personer med professionell eller privat erfarenhet av socialtjänsten och brukar- och intresseorganisationer, samt med hjälp av en arbetsgrupp med representanter för både socialtjänsten och brukar- och intresseorganisationer, listade Forte och SBU de tio forskningsfrågor som de tillfrågade ansåg var mest angelägna.

1 § Statens beredning för medicinsk och social utvärdering har till uppgift att utvärdera det vetenskapliga stödet för tillämpade och nya metoder i hälso- och sjukvården och i den verksamhet som bedrivs med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ur ett medicinskt perspektiv där så är tillämpligt, samt ur ett ekonomiskt, samhälleligt och etiskt perspektiv. Myndigheten ska i sin utvärdering inkludera ett jämställdhetsperspektiv där det är möjligt. Förordning (2018:1523).
1 a § Myndigheten ska systematiskt sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. Sammanställningarna ska användas vid bedömning av arbetsskador enligt socialförsäkringsbalken.
Förordning (2018:1531).
1 b § Myndigheten ska sammanställa utvärderingarna på ett enkelt och lättfattligt sätt och sprida dem så att huvudmän
(regioner och kommuner), vårdgivare och andra berörda kan tillägna sig kunskapen. Myndigheten ska kontinuerligt utveckla sitt arbete med att sprida utvärderingarna så att dessa tillämpas i praktiken och leder till önskade förändringar inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten.
Myndigheten ska systematiskt identifiera och aktivt informera om sådana metoder i hälso- och sjukvården och socialtjänsten vars effekter det saknas tillräcklig kunskap om.
Förordning (2019:1065).
2 § Myndigheten ska vara kontaktmyndighet i internationella frågor som rör utvärdering av medicinska metoder och stödja såväl det europeiska samarbetet som övrigt internationellt samarbete.
2 a § Myndighetens arbete med att styra med kunskap ska planeras och utföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att den statliga styrningen med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst är samordnad.
Bestämmelser om samverkan med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst.
Förordning (2015:167).
3 § Myndigheten leds av en myndighetschef.
4 § Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som benämns Nämnden för medicinsk och social utvärdering.
Nämnden har till uppgift att fastställa slutsatser i de utvärderingar som myndigheten genomför enligt 1 §. Nämnden ska bidra till utvärderingarnas tillämpbarhet för huvudmän
(regioner och kommuner), vårdgivare och andra berörda.
Nämnden består av myndighetens chef och högst 15 andra ledamöter. Förordning (2019:1065).
4 a § Nämnden för medicinsk och social utvärdering ansvarar för sina beslut.
Nämnden för medicinsk och social utvärdering ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning. Förordning (2015:285).
4 b § Myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för att Nämnden för medicinsk och social utvärdering tilldelas resurser för sin verksamhet samt för att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt och redovisas på ett tillförlitligt sätt. Förordning (2015:285).
5 § Generaldirektören är myndighetschef.
Förordning (2014:150).
6 § Ordföranden och övriga ledamöter i Nämnden för medicinsk och social utvärdering utses av regeringen.
Förordning (2015:167).
7 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd.
8 § Myndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen
(1987:1101).


Socialtjänst

År 2016 inledde den svenska regeringen ett tioårigt nationellt forskningsprogram för tillämpad välfärdsforskning i forskningspropositionen ”Kunskap i samverkan”. Med tillämpad välfärd avsågs framför allt verksamhet inom socialtjänstens områden. Regeringen gav Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) i uppdrag att inrätta och driva programmet. Syftet skulle vara att stärka klient- och praktiknära forskning i socialtjänsten, öka samverkan mellan forskning och praktik samt delaktigheten från brukare och anhöriga.


Socialtjänst