Regeringen Löfven I

Miljöpartiets Isabella Lövin utsågs till biståndsminister i regeringen Löfven den 3 oktober 2014.

I juni 2015 presenterade biståndsministern regeringens strategi för att stärka sexuella och reproduktiva rättigheter i Afrika söder om Sahara. Strategin fick en budget på över en miljard svenska kronor. Biståndsministern engagerade sig även för tillgången till barnmorskor, bl.a. genom den svenska kampanjen Midwives4All och talade på RFSU:s Barnvagnsmarschen i Stockholm i mars 2016.


Regeringen Löfven I

Regeringen Löfven I var Sveriges regering mellan 3 oktober 2014 och 21 januari 2019. Regeringen var en koalitionsregering och minoritetsregering bestående av Socialdemokraterna och Miljöpartiet, där Socialdemokraterna innehade 17 statsrådsposter och Miljöpartiet 6. Regeringschef (statsminister) var Socialdemokraternas partiledare Stefan Löfven. Det var Sveriges första regering med statsråd från Miljöpartiet.

Regeringen Löfven tillträdde efter riksdagsvalet i Sverige 2014, i vilket de tre rödgröna partierna blev störst av riksdagens tre politiska block, och den efterträdde den borgerliga regeringen Reinfeldt. Regeringen hade stöd av en minoritet i Sveriges riksdag. Regeringen drabbades tidigt av en regeringskris när den fick sin budgetproposition nedröstad hösten 2014. Statsminister Stefan Löfven meddelade därför att han tänkte utlysa ett extra val, men regeringen kunde regera vidare tack vare att decemberöverenskommelsen slöts mellan regeringen och den borgerliga oppositionen. Regeringen Löfven hade sedan sitt tillträde ett nära budgetsamarbete med Vänsterpartiet som fick igenom många vallöften, och gjorde även upp i några sakpolitiska frågor med delar av oppositionen.

Regeringen satte tidigt målet att Sverige skulle ha lägst arbetslöshet i EU senast 2020 och man har också satsat pengar på välfärd, utbildning och integration, genom höjda skatter och god konjunktur under perioden. Emellertid har det målet inte varit nära att uppnås. Under mandatperioden fick regeringen hantera rekordstora flyktingströmmar i samband med migrationskrisen i Europa 2015, vilket ytterligare bidrog till offentlig konsumtion och landets goda konjunktur, men var nära mottagningssystemens kapacitet. Regeringen skärpte lagstiftningen och lyckades därmed kraftigt begränsa antalet asylsökande. Miljöpartiet övervägde att lämna regeringen inför beslutet men valde att stanna och bryta vallöften för att undvika ändå hårdare flyktingpolitik. Större satsningar har också gjorts på klimat, försvar och polis.

Omedelbart efter riksdagsvalet 2018 visade en statsministeromröstning att riksdagen saknade stöd för Stefan Löfven som statsminister, varför han entledigades av talmannen, varpå regeringen satt kvar rekordlänge som övergångsregering.riksdagen.se Regeringen efterträddes av Regeringen Löfven II, som bestod av samma partier men även hade stöd av två borgerliga partier enligt januariavtalet 2019.

Miljöpartiets Isabella Lövin utsågs till biståndsminister i regeringen Löfven den 3 oktober 2014.

I juni 2015 presenterade biståndsministern regeringens strategi för att stärka sexuella och reproduktiva rättigheter i Afrika söder om Sahara. Strategin fick en budget på över en miljard svenska kronor. Biståndsministern engagerade sig även för tillgången till barnmorskor, bl.a. genom den svenska kampanjen Midwives4All och talade på RFSU:s Barnvagnsmarschen i Stockholm i mars 2016.

Biståndsministern ökade Sveriges bidrag till miljö och klimat genom att öka Sveriges stöd till Gröna Fonden till 4 miljarder.

I budgetpropositionen 2016 presenterade regeringen ett extra tillskott på 886 miljoner kronor till biståndet för ökade satsningar på Syrienkrisen, klimatet och det humanitära arbetet.

Innehållet publicerades under perioden 3 oktober 2014 till den 20 januari 2019
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 21 januari 2019 och den 4 februari 2021 var hon miljö- och klimatminister samt vice statsminister.
Mellan den 25 maj 2016 och den 21 januari 2019 var hon minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat samt vice statsminister.
Mellan den 3 oktober 2014 och den 25 maj 2016 var hon biståndsminister.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 21 januari 2019 och den 4 februari 2021 var hon miljö- och klimatminister samt vice statsminister.
Mellan den 25 maj 2016 och den 21 januari 2019 var hon minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat samt vice statsminister.
Mellan den 3 oktober 2014 och den 25 maj 2016 var hon biståndsminister.
Biståndsbudget 2016: Ökade satsningar på Syrienkrisen, klimatet och det humanitära arbetet
Publicerad
I budgetpropositionen för 2016 ökar biståndsramen med nära tre miljarder kronor på grund av höjd BNI och ett extra tillskott på 886 miljoner kronor. Det innebär att biståndsramen uppgår till 43,4 miljarder kronor och att ökade anslag möjliggörs på en rad områden.
Den kritiska situationen i Mellanöstern och de ökade humanitära behoven ger avtryck i budgeten.
- Vi stärker vårt engagemang i Mellanöstern och ökar anslaget med 335 miljoner kronor. Vi har snart nya strategier på plats för såväl Syrienkrisen som för regionen i sin helhet som gör att vi effektivt kan jobba dels med akuta behov dels långsiktigt för att stärka möjligheterna för fred och demokrati, säger biståndsminister Isabella Lövin.
Klimatet är en annan prioriterad fråga där Sverige spelar en viktig roll som brobryggare mellan fattiga och rika länder inför klimattoppmötet i Paris.
- De fattiga länderna som släppt ut minst drabbas nu hårdast av klimatpåverkan. Därför ökar vi kraftigt anslagen till klimatfinansieringen via en rad organisationer. Om vi inte tar oss an klimatförändringarna kommer vi aldrig kunna utrota fattigdomen, säger biståndsminister Isabella Lövin.
Ökade anslag i biståndsramen 2016 omfattar bland annat:
Humanitärt: Totalt ökar det humanitära arbetet med 485 miljoner kronor till 5,34 miljarder kronor. De ökade anslagen går såväl till FN-organ som till Sidas humanitära anslag. Bland annat får UNHCR ökade anslag med 75 miljoner kronor.
Klimatet: I tillskottet på 886 miljoner kronor ingår 500 miljoner till klimatfinansiering i utvecklingsländer. Dessutom får Sveriges utvecklingsfinansiär Swedfund inom ramen för den ordinarie biståndsbudgeten ett kapitaltillskott på 400 miljoner kronor för att möjliggöra investeringar inom miljö- och klimatområdet.
Landstrategier: Ökade anslag till Asien, Afrika, Latinamerika, Mellanöstern och Östeuropa. Mellanöstern höjs med 45 procent vilket är den största procentuella höjningen – från 735 miljoner kronor till 1,07 miljarder.
Regeringen ser att större kraft behöver läggas på tre globala utvecklingsfrågor: miljö och klimat, jämställdhet samt freds- och statsbyggande. Större vikt läggs på dessa områden i strategier som styr biståndet till enskilda länder, tematiska områden och genom mulitlaterala organisationer.
Avräkningarna för flyktingkostnader uppgår till nära 8,2 miljarder kronor vilket motsvarar 19 procent av biståndsramen. Det är en minskning från 2015 då de uppgick till 22 procent. Beräkningen bygger på Migrationsverkets prognos från i juli.
Biståndsramen på 43,4 miljarder kronor motsvarar 1,02 procent av BNI enligt den modell som hittills använts. Enligt EU:s nya BNI-modell som infördes 2014 motsvarar biståndsramen 0,98 procent. Sverige rapporterar enligt båda modellerna till OECD/DAC och regeringen har som ambition att uppnå 1 procent enligt den nya BNI-modellen under mandatperioden.
Sverige är enligt båda modellerna en av världens största biståndsgivare. Enbart fem länder uppfyller FN:s mål om 0,7 procent av BNI.
- Vi driver på för att fler länder ska ge mer och står fortsatt upp för det svenska enprocentsmålet. Vi kommer jobba långsiktigt för att bekämpa fattigdom och förtryck och kortsiktigt att ta ansvar för att möta behoven efter de ökade antalen kriser i världen, säger Isabella Lövin.
Kontakt
Pressekreterare hos biståndsminister Isabella Lövin
Telefon (växel) 08-405 10 00


Regeringen Löfven I

Miljöpartiets Isabella Lövin utsågs till biståndsminister i regeringen Löfven den 3 oktober 2014.

I juni 2015 presenterade biståndsministern regeringens strategi för att stärka sexuella och reproduktiva rättigheter i Afrika söder om Sahara. Strategin fick en budget på över en miljard svenska kronor. Biståndsministern engagerade sig även för tillgången till barnmorskor, bl.a. genom den svenska kampanjen Midwives4All och talade på RFSU:s Barnvagnsmarschen i Stockholm i mars 2016.

Biståndsministern ökade Sveriges bidrag till miljö och klimat genom att öka Sveriges stöd till Gröna Fonden till 4 miljarder. Fonden instiftades 2011 och är en del av FN:s arbete att stärka miljö och klimat-arbete i utvecklingsländer . Fonden har även lyfts fram som ett viktigt instrument för att få på plats ett globalt bindande klimatavtal i Paris.

Biståndsministern delade efter 2015 ordförandeskapet med Momodu Lamin Kargbo för Internationella Dialogen för Fredsbyggande och Statsbyggande, ett initiativ för att stärka det konfliktförebyggande arbetet i det internationella utvecklingssamarbetet. I dialogen deltar de mest konfliktdrabbade staterna, för att diskutera hur konflikter kan förebyggas.  På Internationella Dialogens möte i Stockholm i april 2016 antogs Stockholmsdeklarationen "Addressing Fragility and Building Peace in a Changing World" , som berömts av bl.a. Hans Rosling.


Regeringen Löfven I

Den föregående regeringen, Regeringen Reinfeldt, hade sedan budgeten för 2012 avräknat Migrationsverkets kostnader för asylmottagning från biståndsbudgeten.

Utrikesminister Margot Wallström svarade att inga biståndsmedel använts inkorrekt, utan att FN-ambassadörerna bjöds in som en del av fondens ordinarie verksamhet. UD menade också att Sveriges kandidatur till säkerhetsrådet var kostnadseffektiv i jämförelse med konkurrenterna.

Spelar det roll om Sverige väljs in i FN:s säkerhetsråd?
Efter flera år av kampanjande ska det bli klart om Sverige får en plats i säkerhetsrådet 2017-2018. Sverige, Italien och Nederländerna konkurrerar om två platser. Lyssa på reportage av Mats Eriksson.
Tre gånger tidigare har Sverige varit ett av 15 länder i säkerhetsrådet och ibland har vi faktiskt kunnat påverka vad som händer med vår röst. År 1975 avgjorde Sveriges röst att PLO för första gången fick tala i säkerhetsrådet och i slutet av 90-talet när sanktioner infördes mot Serbien.
Hans Dahlgren, statssekreterare hos Stefan Löfven och FN-ambassadör när Sverige senast satt i rådet, tidigare stats- och utrikesministern Carl Bildt och statsvetarprofessorn Ann-Marie Ekengren kommenterar. På vilket sätt det skulle vara bra för Sverige att sitta i FN:s säkerhetsråd och spelar det någon roll för resten av världen att just Sverige väljs in i rådet?


Regeringen Löfven I

Den föregående regeringen, Regeringen Reinfeldt, hade sedan budgeten för 2012 avräknat Migrationsverkets kostnader för asylmottagning från biståndsbudgeten. År 2014 var det 4 miljarder kronor. Inför Riksdagsvalet i Sverige 2014 var Miljöpartiet det parti som ville sänka den andelen allra mest, men i de rödgrönas budget 2015 var kostnaden 8,4 miljarder kronor (21 %). 2016 var den 8,2 miljarder kronor (19 %). Biståndsministern kommenterade det med "Jag skulle önska att vi kunde göra på ett annat sätt men nu är det här en politisk realitet och vi har en begränsad statsbudget."Mari Forssblad. "Rekordmycket från biståndsbudgeten läggs på asylmottagning", Sveriges television, 22 september 2015. Åtkomst 23 september 2015.

Enligt en modell fördes det över en kostnad på 499 kronor för en enda asylsökande ett enda dygn från biståndsbudgeten. Det är i storleksordning med Röda korsets matpaket som kostar 385 kronor men som räcker till en hel flyktingfamilj under en hel månad. Biståndsministern menade att det var moraliskt försvarbart att ta pengar från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagning i Sverige:


Regeringen Löfven I

Den föregående regeringen, Regeringen Reinfeldt, hade sedan budgeten för 2012 avräknat Migrationsverkets kostnader för asylmottagning från biståndsbudgeten. År 2014 var det 4 miljarder kronor. Inför Riksdagsvalet i Sverige 2014 var Miljöpartiet det parti som ville sänka den andelen allra mest, men i de rödgrönas budget 2015 var kostnaden 8,4 miljarder kronor (21 %). 2016 var den 8,2 miljarder kronor (19 %). Biståndsministern kommenterade det med "Jag skulle önska att vi kunde göra på ett annat sätt men nu är det här en politisk realitet och vi har en begränsad statsbudget."Mari Forssblad. "Rekordmycket från biståndsbudgeten läggs på asylmottagning", Sveriges television, 22 september 2015. Åtkomst 23 september 2015.

Enligt en modell fördes det över en kostnad på 499 kronor för en enda asylsökande ett enda dygn från biståndsbudgeten. Det är i storleksordning med Röda korsets matpaket som kostar 385 kronor men som räcker till en hel flyktingfamilj under en hel månad. Biståndsministern menade att det var moraliskt försvarbart att ta pengar från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagning i Sverige: "Det är en princip som grundar sig i det faktum att människor som flyr för sina liv, som är i desperata situationer, att man kan hjälpa dem."Rapport kl 19:30 (vid 10m55s), Sveriges television den 20 oktober 2015. Om denna modell fortsatt gälla hade ca 50 % av det svenska biståndet gått till flyktingmottagande, men i november 2015 meddelade Lövin att regeringen kommit överens om ett tak på max 30 % avräkningar för 2016.


Regeringen Löfven I

Den föregående regeringen, Regeringen Reinfeldt, hade sedan budgeten för 2012 avräknat Migrationsverkets kostnader för asylmottagning från biståndsbudgeten. År 2014 var det 4 miljarder kronor. Inför Riksdagsvalet i Sverige 2014 var Miljöpartiet det parti som ville sänka den andelen allra mest, men i de rödgrönas budget 2015 var kostnaden 8,4 miljarder kronor (21 %). 2016 var den 8,2 miljarder kronor (19 %). Biståndsministern kommenterade det med "Jag skulle önska att vi kunde göra på ett annat sätt men nu är det här en politisk realitet och vi har en begränsad statsbudget."Mari Forssblad. "Rekordmycket från biståndsbudgeten läggs på asylmottagning", Sveriges television, 22 september 2015. Åtkomst 23 september 2015.

Enligt en modell fördes det över en kostnad på 499 kronor för en enda asylsökande ett enda dygn från biståndsbudgeten. Det är i storleksordning med Röda korsets matpaket som kostar 385 kronor men som räcker till en hel flyktingfamilj under en hel månad. Biståndsministern menade att det var moraliskt försvarbart att ta pengar från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagning i Sverige: "Det är en princip som grundar sig i det faktum att människor som flyr för sina liv, som är i desperata situationer, att man kan hjälpa dem."Rapport kl 19:30 (vid 10m55s), Sveriges television den 20 oktober 2015. Om denna modell fortsatt gälla hade ca 50 % av det svenska biståndet gått till flyktingmottagande, men i november 2015 meddelade Lövin att regeringen kommit överens om ett tak på max 30 % avräkningar för 2016.

Modellen med avräkningar på biståndet har kritiserats av både biståndsorganisationer och Förenta Nationerna för att få allvarliga konsekvenser för fattiga människor i världen och istället förvärra situationen på lång sikt."Ställer regeringen grupper mot varandra?", P1-morgon, Sveriges radio, 13 november 2015. Åtkomst 13 november 2015.


Regeringen Löfven I

Den föregående regeringen, Regeringen Reinfeldt, hade sedan budgeten för 2012 avräknat Migrationsverkets kostnader för asylmottagning från biståndsbudgeten. År 2014 var det 4 miljarder kronor. Inför Riksdagsvalet i Sverige 2014 var Miljöpartiet det parti som ville sänka den andelen allra mest, men i de rödgrönas budget 2015 var kostnaden 8,4 miljarder kronor (21 %). 2016 var den 8,2 miljarder kronor (19 %). Biståndsministern kommenterade det med "Jag skulle önska att vi kunde göra på ett annat sätt men nu är det här en politisk realitet och vi har en begränsad statsbudget."Mari Forssblad. "Rekordmycket från biståndsbudgeten läggs på asylmottagning", Sveriges television, 22 september 2015. Åtkomst 23 september 2015.

Enligt en modell fördes det över en kostnad på 499 kronor för en enda asylsökande ett enda dygn från biståndsbudgeten. Det är i storleksordning med Röda korsets matpaket som kostar 385 kronor men som räcker till en hel flyktingfamilj under en hel månad. Biståndsministern menade att det var moraliskt försvarbart att ta pengar från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagning i Sverige: "Det är en princip som grundar sig i det faktum att människor som flyr för sina liv, som är i desperata situationer, att man kan hjälpa dem."Rapport kl 19:30 (vid 10m55s), Sveriges television den 20 oktober 2015. Om denna modell fortsatt gälla hade ca 50 % av det svenska biståndet gått till flyktingmottagande, men i november 2015 meddelade Lövin att regeringen kommit överens om ett tak på max 30 % avräkningar för 2016.

Modellen med avräkningar på biståndet har kritiserats av både biståndsorganisationer och Förenta Nationerna för att få allvarliga konsekvenser för fattiga människor i världen och istället förvärra situationen på lång sikt."Ställer regeringen grupper mot varandra?", P1-morgon, Sveriges radio, 13 november 2015. Åtkomst 13 november 2015.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen att biståndet skulle minskas med fyra miljarder, i syfte att finansiera ökade utgifterna på grund av de ökade flyktingströmmarna.

2016 beslutade regeringen att minska redan utlovade biståndspengar till Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria med 300 miljoner kronor. 159 hjälporganisationer undertecknade ett protestbrev och Globala fonden uppskattade att neddragningen motsvarade 20 000 dödsfall och att 800 000 fler personer skulle smittas av HIV, TBC och malaria. När budgeten lades fram våren 2016 togs 28 % av biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagandet, en andel som var den högsta i EU. Den höga andelen kritiserades av föreningen Concord med över 50 civilsamhällesorganisationer och med fokus på minskad fattigdom.


Regeringen Löfven I

Den föregående regeringen, Regeringen Reinfeldt, hade sedan budgeten för 2012 avräknat Migrationsverkets kostnader för asylmottagning från biståndsbudgeten. År 2014 var det 4 miljarder kronor. Inför Riksdagsvalet i Sverige 2014 var Miljöpartiet det parti som ville sänka den andelen allra mest, men i de rödgrönas budget 2015 var kostnaden 8,4 miljarder kronor (21 %). 2016 var den 8,2 miljarder kronor (19 %). Biståndsministern kommenterade det med "Jag skulle önska att vi kunde göra på ett annat sätt men nu är det här en politisk realitet och vi har en begränsad statsbudget."Mari Forssblad. "Rekordmycket från biståndsbudgeten läggs på asylmottagning", Sveriges television, 22 september 2015. Åtkomst 23 september 2015.

Enligt en modell fördes det över en kostnad på 499 kronor för en enda asylsökande ett enda dygn från biståndsbudgeten. Det är i storleksordning med Röda korsets matpaket som kostar 385 kronor men som räcker till en hel flyktingfamilj under en hel månad. Biståndsministern menade att det var moraliskt försvarbart att ta pengar från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagning i Sverige: "Det är en princip som grundar sig i det faktum att människor som flyr för sina liv, som är i desperata situationer, att man kan hjälpa dem."Rapport kl 19:30 (vid 10m55s), Sveriges television den 20 oktober 2015. Om denna modell fortsatt gälla hade ca 50 % av det svenska biståndet gått till flyktingmottagande, men i november 2015 meddelade Lövin att regeringen kommit överens om ett tak på max 30 % avräkningar för 2016.

Modellen med avräkningar på biståndet har kritiserats av både biståndsorganisationer och Förenta Nationerna för att få allvarliga konsekvenser för fattiga människor i världen och istället förvärra situationen på lång sikt."Ställer regeringen grupper mot varandra?", P1-morgon, Sveriges radio, 13 november 2015. Åtkomst 13 november 2015.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen att biståndet skulle minskas med fyra miljarder, i syfte att finansiera ökade utgifterna på grund av de ökade flyktingströmmarna.

2016 beslutade regeringen att minska redan utlovade biståndspengar till Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria med 300 miljoner kronor. 159 hjälporganisationer undertecknade ett protestbrev och Globala fonden uppskattade att neddragningen motsvarade 20 000 dödsfall och att 800 000 fler personer skulle smittas av HIV, TBC och malaria. När budgeten lades fram våren 2016 togs 28 % av biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagandet, en andel som var den högsta i EU. Den höga andelen kritiserades av föreningen Concord med över 50 civilsamhällesorganisationer och med fokus på minskad fattigdom.Ekot kl 23:00 den 13 april 2016. Enligt biståndsministern var det svenska bidraget under denna avtalsperiod (2014-2016) trots detta 200 miljoner högre än under tidigare avtalsperiod.


Regeringen Löfven I

Den föregående regeringen, Regeringen Reinfeldt, hade sedan budgeten för 2012 avräknat Migrationsverkets kostnader för asylmottagning från biståndsbudgeten. År 2014 var det 4 miljarder kronor. Inför Riksdagsvalet i Sverige 2014 var Miljöpartiet det parti som ville sänka den andelen allra mest, men i de rödgrönas budget 2015 var kostnaden 8,4 miljarder kronor (21 %). 2016 var den 8,2 miljarder kronor (19 %). Biståndsministern kommenterade det med "Jag skulle önska att vi kunde göra på ett annat sätt men nu är det här en politisk realitet och vi har en begränsad statsbudget."Mari Forssblad. "Rekordmycket från biståndsbudgeten läggs på asylmottagning", Sveriges television, 22 september 2015. Åtkomst 23 september 2015.

Enligt en modell fördes det över en kostnad på 499 kronor för en enda asylsökande ett enda dygn från biståndsbudgeten. Det är i storleksordning med Röda korsets matpaket som kostar 385 kronor men som räcker till en hel flyktingfamilj under en hel månad. Biståndsministern menade att det var moraliskt försvarbart att ta pengar från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagning i Sverige: "Det är en princip som grundar sig i det faktum att människor som flyr för sina liv, som är i desperata situationer, att man kan hjälpa dem."Rapport kl 19:30 (vid 10m55s), Sveriges television den 20 oktober 2015. Om denna modell fortsatt gälla hade ca 50 % av det svenska biståndet gått till flyktingmottagande, men i november 2015 meddelade Lövin att regeringen kommit överens om ett tak på max 30 % avräkningar för 2016.

Modellen med avräkningar på biståndet har kritiserats av både biståndsorganisationer och Förenta Nationerna för att få allvarliga konsekvenser för fattiga människor i världen och istället förvärra situationen på lång sikt."Ställer regeringen grupper mot varandra?", P1-morgon, Sveriges radio, 13 november 2015. Åtkomst 13 november 2015.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen att biståndet skulle minskas med fyra miljarder, i syfte att finansiera ökade utgifterna på grund av de ökade flyktingströmmarna.

2016 beslutade regeringen att minska redan utlovade biståndspengar till Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria med 300 miljoner kronor. 159 hjälporganisationer undertecknade ett protestbrev och Globala fonden uppskattade att neddragningen motsvarade 20 000 dödsfall och att 800 000 fler personer skulle smittas av HIV, TBC och malaria. När budgeten lades fram våren 2016 togs 28 % av biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagandet, en andel som var den högsta i EU. Den höga andelen kritiserades av föreningen Concord med över 50 civilsamhällesorganisationer och med fokus på minskad fattigdom.Ekot kl 23:00 den 13 april 2016. Enligt biståndsministern var det svenska bidraget under denna avtalsperiod (2014-2016) trots detta 200 miljoner högre än under tidigare avtalsperiod.

Pengar från biståndet har även, via Dag Hammarskjölds minnesfond, enligt flera oberoende bedömare gått till att köpa röster för att Sverige ska få en plats i FN:s säkerhetsråd.


Regeringen Löfven I

Den föregående regeringen, Regeringen Reinfeldt, hade sedan budgeten för 2012 avräknat Migrationsverkets kostnader för asylmottagning från biståndsbudgeten. År 2014 var det 4 miljarder kronor. Inför Riksdagsvalet i Sverige 2014 var Miljöpartiet det parti som ville sänka den andelen allra mest, men i de rödgrönas budget 2015 var kostnaden 8,4 miljarder kronor (21 %). 2016 var den 8,2 miljarder kronor (19 %). Biståndsministern kommenterade det med "Jag skulle önska att vi kunde göra på ett annat sätt men nu är det här en politisk realitet och vi har en begränsad statsbudget."Mari Forssblad. "Rekordmycket från biståndsbudgeten läggs på asylmottagning", Sveriges television, 22 september 2015. Åtkomst 23 september 2015.

Enligt en modell fördes det över en kostnad på 499 kronor för en enda asylsökande ett enda dygn från biståndsbudgeten. Det är i storleksordning med Röda korsets matpaket som kostar 385 kronor men som räcker till en hel flyktingfamilj under en hel månad. Biståndsministern menade att det var moraliskt försvarbart att ta pengar från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagning i Sverige: "Det är en princip som grundar sig i det faktum att människor som flyr för sina liv, som är i desperata situationer, att man kan hjälpa dem."Rapport kl 19:30 (vid 10m55s), Sveriges television den 20 oktober 2015. Om denna modell fortsatt gälla hade ca 50 % av det svenska biståndet gått till flyktingmottagande, men i november 2015 meddelade Lövin att regeringen kommit överens om ett tak på max 30 % avräkningar för 2016.

Modellen med avräkningar på biståndet har kritiserats av både biståndsorganisationer och Förenta Nationerna för att få allvarliga konsekvenser för fattiga människor i världen och istället förvärra situationen på lång sikt."Ställer regeringen grupper mot varandra?", P1-morgon, Sveriges radio, 13 november 2015. Åtkomst 13 november 2015.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen att biståndet skulle minskas med fyra miljarder, i syfte att finansiera ökade utgifterna på grund av de ökade flyktingströmmarna.

2016 beslutade regeringen att minska redan utlovade biståndspengar till Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria med 300 miljoner kronor. 159 hjälporganisationer undertecknade ett protestbrev och Globala fonden uppskattade att neddragningen motsvarade 20 000 dödsfall och att 800 000 fler personer skulle smittas av HIV, TBC och malaria. När budgeten lades fram våren 2016 togs 28 % av biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagandet, en andel som var den högsta i EU. Den höga andelen kritiserades av föreningen Concord med över 50 civilsamhällesorganisationer och med fokus på minskad fattigdom.Ekot kl 23:00 den 13 april 2016. Enligt biståndsministern var det svenska bidraget under denna avtalsperiod (2014-2016) trots detta 200 miljoner högre än under tidigare avtalsperiod.

Pengar från biståndet har även, via Dag Hammarskjölds minnesfond, enligt flera oberoende bedömare gått till att köpa röster för att Sverige ska få en plats i FN:s säkerhetsråd. Pengarna gick till restaurangbesök, hotell och flygbiljetter till 27 FN-ambassadörer.


Regeringen Löfven I

I samband med de stora flyktingströmmarna i EU mellan 2014 och 2016 har den svenska regeringen återkommande krävt att andra länder inom unionen ska ta emot fler flyktingar. Regeringen har motiverat detta med att asyltrycket blir orimligt mot ett enskilt land som Sverige om inte andra länder tar emot fler flyktingar.

Efter terrordåden i Paris i november 2015 uttryckte statsminister Stefan Löfven sin sorg och medkänsla för de drabbade. I en kommentar sa han bland annat: "I dag sörjer Sverige med det franska folket [...] Vi tänker på offren och deras anhöriga. Vi tänker på föräldrar som har förlorat sina barn, på barn som har förlorat sina föräldrar". Han betonade också sin avsky mot dåden och sa "De terroristattacker som vi har bevittnat är präglade av ett vidrigt hat och förakt mot människovärdet". Löfven sammankallade samma dag sitt säkerhetspolitiska råd tillsammans med Rikspolischefen Dan Eliasson och Säpochefen Anders Thornberg för diskussioner kring säkerhetsläget i Sverige. Löfven uttryckte dock att terrorhotet mot Sverige inte bedömdes öka med anledning av attacken: "[...] Säpo har inte höjt hotbilden, vi har inget ökat hot mot Sverige".

Regeringen har ställt sig positiv till det frihandelsavtal (TTIP) som pågående förhandlas mellan EU och USA. Regeringen har dock betonat att man vill att avtalet inte ska inskränka svensk arbetsrätt och arbetsmarknadsregler.

Under de förhandlingar som pågick mellan Storbritannien och EU om Storbritanniens fortsatta medlemskap i unionen ställde sig regeringen positiv till att Storbritannien skulle stanna i EU. Regeringen accepterade regeringen de krav som Storbritannien ställde gällande bland annat att landet skulle undantas på krav att tillgodose heltäckande välfärd för flyktingar. Efter att Storbritannien i en folkomröstning beslutade att lämna EU uttryckte statsminister Löfven önskan om landet snabbt skulle lämna unionen.

Efter terrordåden i Bryssel i mars 2016 kallade statsminister Löfven regeringen till ett krismöte med anledning av attentatet. Vid en presskonferens samma dag kallade Löfven dådet för "[en] attack mot det demokratiska Europa". Löfven sa bland annat även att regeringen kan ta till åtgärder för att förebygga terrordåd i Sverige: "Jag vill meddela till svenska folket att vi [regeringen] kommer att gör allt som krävs [...] för att detta inte ska hända här.". Samtidigt flaggade Löfven för att Sverige kan bistå Bryssel i eventuella framtida bekämpning av terrorism. Dagen efter dådet besökte Stefan Löfven och vice statsminister Åsa Romson Belgiens ambassad i Stockholm där de bland annat skickade sina kondoleanser till Belgiens folk och regering

Samtidigt flaggade Löfven för att Sverige kan bistå Bryssel i eventuella framtida bekämpning av terrorism. Dagen efter dådet besökte Stefan Löfven och vice statsminister Åsa Romson Belgiens ambassad i Stockholm där de bland annat skickade sina kondoleanser till Belgiens folk och regering.

Kort efter händelserna i Bryssel kommenterade statsminister Stefan Löfven, S, dåden:
”Bryssel har drabbats av terrordåd och även om omfattningen inte är fullt känd så finns uppgifter om döda och skadade.”
Statsministern valde att också ägna de första 10 minuterna av sitt anförande om förra veckans EU-toppmöte om flyktingkrisen, åt att prata om Bryssel.
Under en försenad presskonferens i regeringshögkvarteret Rosenbad inledde statsministern på eftermiddagen med orden:
– I dag är det ytterligare en svart dag i Europa, säger han.
– Dagens attentat slår mot det demokratiska navet i Europa.
Regeringen följer löpande utvecklingen i Belgien och arbetar för att bistå svenskar på plats.
Under förmiddagen sa både försvarsminister Peter Hultqvist, S, och inrikesminister Anders Ygeman, S, att regeringen undersöker om det finns kopplingar till Sverige. Men på presskonferensen med vid 15-tiden fanns ingen sådan information, enligt statsministern. –- Det finns inga indikationer om kopplingar till Sverige, sa statsministern.
Löfven: "Vi gör allt som krävs"
Statsministern radade upp flera av de åtgärder som regeringen och oppositionen enats kring för att motverka och förebygga terror. Bland annat kriminaliseringen av terrorkrigresor från den 1 april.
Men S-ledaren utesluter inte att ytterligare åtgärder kan bli aktuella.
– Jag vill meddela till svenska folket att vi kommer att gör allt som krävs, allt vi kan, för att detta inte ska hända här. Men jag kan heller inte garantera att det inte händer. Men det är politikens och demokratins uppgift att också kunna försvara sig inte minst mot terrorism, säger Löfven.
Framåt ligger fokus på tre saker, enligt statsministern. Att stoppa krig och konflikter, hårda tag och det demokratiska arbetet för att förebygga. Löfven lyfter nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism, Mona Sahlins arbete.
På frågan om Sverige kommer att öka sina insatser i den internationella koalitionen mot IS svarar Löfven:
– Vi deltar där och kommer att fortsätta att göra det på det sätt vi tycker är lämpligt.
Hotläget ligger kvar på tre
Löfven uppgav att regeringen innan sommaren kommer att ge polisen i uppdrag se till hur man kan garantera att den nationella insatsstyrkan kan användas på flera platser samtidigt under en längre tid.
Statsministern sa också att hotläge tre på en fyrgradig skala kvartstår efter sänkningen tidigare i år.
Klockan 15:30 samlas regeringen till krismöte om dåden i Bryssel.
Det är ännu inte bestämt om Sverige ska bistå Belgien men regeringen är redo om en förfrågan kommer, enligt Löfven.


Regeringen Löfven I

I samband med de stora flyktingströmmarna i EU mellan 2014 och 2016 har den svenska regeringen återkommande krävt att andra länder inom unionen ska ta emot fler flyktingar. Regeringen har motiverat detta med att asyltrycket blir orimligt mot ett enskilt land som Sverige om inte andra länder tar emot fler flyktingar.

Efter terrordåden i Paris i november 2015 uttryckte statsminister Stefan Löfven sin sorg och medkänsla för de drabbade. I en kommentar sa han bland annat: "I dag sörjer Sverige med det franska folket [...] Vi tänker på offren och deras anhöriga. Vi tänker på föräldrar som har förlorat sina barn, på barn som har förlorat sina föräldrar".


Regeringen Löfven I

I samband med de stora flyktingströmmarna i EU mellan 2014 och 2016 har den svenska regeringen återkommande krävt att andra länder inom unionen ska ta emot fler flyktingar. Regeringen har motiverat detta med att asyltrycket blir orimligt mot ett enskilt land som Sverige om inte andra länder tar emot fler flyktingar.

Efter terrordåden i Paris i november 2015 uttryckte statsminister Stefan Löfven sin sorg och medkänsla för de drabbade. I en kommentar sa han bland annat: "I dag sörjer Sverige med det franska folket [...] Vi tänker på offren och deras anhöriga. Vi tänker på föräldrar som har förlorat sina barn, på barn som har förlorat sina föräldrar". Han betonade också sin avsky mot dåden och sa "De terroristattacker som vi har bevittnat är präglade av ett vidrigt hat och förakt mot människovärdet". Löfven sammankallade samma dag sitt säkerhetspolitiska råd tillsammans med Rikspolischefen Dan Eliasson och Säpochefen Anders Thornberg för diskussioner kring säkerhetsläget i Sverige. Löfven uttryckte dock att terrorhotet mot Sverige inte bedömdes öka med anledning av attacken: "[...] Säpo har inte höjt hotbilden, vi har inget ökat hot mot Sverige".


Regeringen Löfven I

I samband med de stora flyktingströmmarna i EU mellan 2014 och 2016 har den svenska regeringen återkommande krävt att andra länder inom unionen ska ta emot fler flyktingar. Regeringen har motiverat detta med att asyltrycket blir orimligt mot ett enskilt land som Sverige om inte andra länder tar emot fler flyktingar.

Efter terrordåden i Paris i november 2015 uttryckte statsminister Stefan Löfven sin sorg och medkänsla för de drabbade. I en kommentar sa han bland annat: "I dag sörjer Sverige med det franska folket [...] Vi tänker på offren och deras anhöriga. Vi tänker på föräldrar som har förlorat sina barn, på barn som har förlorat sina föräldrar". Han betonade också sin avsky mot dåden och sa "De terroristattacker som vi har bevittnat är präglade av ett vidrigt hat och förakt mot människovärdet". Löfven sammankallade samma dag sitt säkerhetspolitiska råd tillsammans med Rikspolischefen Dan Eliasson och Säpochefen Anders Thornberg för diskussioner kring säkerhetsläget i Sverige. Löfven uttryckte dock att terrorhotet mot Sverige inte bedömdes öka med anledning av attacken: "[...] Säpo har inte höjt hotbilden, vi har inget ökat hot mot Sverige".

Regeringen har ställt sig positiv till det frihandelsavtal (TTIP) som pågående förhandlas mellan EU och USA. Regeringen har dock betonat att man vill att avtalet inte ska inskränka svensk arbetsrätt och arbetsmarknadsregler.


Regeringen Löfven I

I samband med de stora flyktingströmmarna i EU mellan 2014 och 2016 har den svenska regeringen återkommande krävt att andra länder inom unionen ska ta emot fler flyktingar. Regeringen har motiverat detta med att asyltrycket blir orimligt mot ett enskilt land som Sverige om inte andra länder tar emot fler flyktingar.

Efter terrordåden i Paris i november 2015 uttryckte statsminister Stefan Löfven sin sorg och medkänsla för de drabbade. I en kommentar sa han bland annat: "I dag sörjer Sverige med det franska folket [...] Vi tänker på offren och deras anhöriga. Vi tänker på föräldrar som har förlorat sina barn, på barn som har förlorat sina föräldrar". Han betonade också sin avsky mot dåden och sa "De terroristattacker som vi har bevittnat är präglade av ett vidrigt hat och förakt mot människovärdet". Löfven sammankallade samma dag sitt säkerhetspolitiska råd tillsammans med Rikspolischefen Dan Eliasson och Säpochefen Anders Thornberg för diskussioner kring säkerhetsläget i Sverige. Löfven uttryckte dock att terrorhotet mot Sverige inte bedömdes öka med anledning av attacken: "[...] Säpo har inte höjt hotbilden, vi har inget ökat hot mot Sverige".

Regeringen har ställt sig positiv till det frihandelsavtal (TTIP) som pågående förhandlas mellan EU och USA. Regeringen har dock betonat att man vill att avtalet inte ska inskränka svensk arbetsrätt och arbetsmarknadsregler.

Under de förhandlingar som pågick mellan Storbritannien och EU om Storbritanniens fortsatta medlemskap i unionen ställde sig regeringen positiv till att Storbritannien skulle stanna i EU. Regeringen accepterade regeringen de krav som Storbritannien ställde gällande bland annat att landet skulle undantas på krav att tillgodose heltäckande välfärd för flyktingar. Efter att Storbritannien i en folkomröstning beslutade att lämna EU uttryckte statsminister Löfven önskan om landet snabbt skulle lämna unionen.

Efter terrordåden i Bryssel i mars 2016 kallade statsminister Löfven regeringen till ett krismöte med anledning av attentatet. Vid en presskonferens samma dag kallade Löfven dådet för "[en] attack mot det demokratiska Europa". Löfven sa bland annat även att regeringen kan ta till åtgärder för att förebygga terrordåd i Sverige: "Jag vill meddela till svenska folket att vi [regeringen] kommer att gör allt som krävs [...] för att detta inte ska hända här.".


Regeringen Löfven I

I budgetpropositionen 2016 fanns 415 miljoner kronor öronmärkta för mindre barngrupper, och dessutom 830 miljoner årligen från 2016 till 2018. Regeringen gav även Skolverket i uppdrag att ta fram riktlinjer utifrån forskning i syfte att minska barngrupperna i förskolan.

Den 28 april beslutade regeringen att ge Skolverket i uppdrag att i samarbete med Universitets- och högskolerådet, UHR, genomföra en informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena samt lärar- och förskollärarutbildningarna.

Den 12 maj 2016 meddelade regeringen att utöka den svenska läroplanen med nya avsnitt om förskoleklassen och fritidshemmen, med syfte att tydliggöra förskoleklassens och fritidshemmens syfte, uppdrag och innehåll.

Den 22 beslutade regeringen att ge Skolverket i uppdrag att ta fram kompetensutvecklingsinsatser riktade till förskolans personal. Skolverket fick också i uppdrag att svara för fortbildning av förskollärare och skolbibliotekarier i språk-, läs- och skrivutveckling med fokus på kollegialt lärande

Den 22 beslutade regeringen att ge Skolverket i uppdrag att ta fram kompetensutvecklingsinsatser riktade till förskolans personal. Skolverket fick också i uppdrag att svara för fortbildning av förskollärare och skolbibliotekarier i språk-, läs- och skrivutveckling med fokus på kollegialt lärande.

Innehållet publicerades under perioden 3 oktober 2014 till den 20 januari 2019
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 20 januari 2019 var han utbildningsminister.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 20 januari 2019 var han utbildningsminister.
Kompetensutveckling för personal i förskolan
Publicerad
Regeringen har i dag beslutat att ge Skolverket i uppdrag att ta fram kompetensutvecklingsinsatser som riktar sig till förskolans personal. Skolverket får också i uppdrag att svara för fortbildning av förskollärare och skolbibliotekarier i språk-, läs- och skrivutveckling med fokus på kollegialt lärande.
Inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram ska Skolverket svara för kompetensutvecklingsinsatser som riktar sig till förskolans personal. Syftet är att stärka förskolans pedagogiska uppdrag. Bland annat bör insatserna utveckla personalens kunskaper och förmåga att ta emot och undervisa barn med ett annat modersmål än svenska.
Regeringen ger även Skolverket i uppdrag att, inom ramen för Läslyftet, svara för genomförandet av fortbildning av förskollärare och skolbibliotekarier i språk-, läs- och skrivutveckling där fokus ska vara på det kollegiala lärandet. Skolverket ska också svara för utbildning av handledare som ska ha till uppgift att handleda förskollärare och skolbibliotekarier inom området språk-, läs- och skrivutveckling.
- Förskolan lägger grunden för barns lärande. Att tidigare regering valde att utestänga förskolan från Läslyftet är obegripligt. Särskilt för barn där man av olika skäl inte läser lika mycket hemma betyder förskolan väldigt mycket. Nu breddar vi Läslyftet till förskolan och förlänger satsningen till 2019. Det är ett viktigt beslut, säger utbildningsminister Gustav Fridolin.
Regeringen har i dag också beslutat en förordningsändring som innebär att statsbidrag för handledare inom ramen för Läslyftet ska kunna lämnas för förskollärare i förskolan och för språkutveckling.
Kontakt
Pressekreterare hos utbildningsminister Gustav Fridolin
Telefon (växel) 08-405 10 00


Regeringen Löfven I

I budgetpropositionen 2016 fanns 415 miljoner kronor öronmärkta för mindre barngrupper, och dessutom 830 miljoner årligen från 2016 till 2018. Regeringen gav även Skolverket i uppdrag att ta fram riktlinjer utifrån forskning i syfte att minska barngrupperna i förskolan.


Regeringen Löfven I

I budgetpropositionen 2016 fanns 415 miljoner kronor öronmärkta för mindre barngrupper, och dessutom 830 miljoner årligen från 2016 till 2018. Regeringen gav även Skolverket i uppdrag att ta fram riktlinjer utifrån forskning i syfte att minska barngrupperna i förskolan.

Den 28 april beslutade regeringen att ge Skolverket i uppdrag att i samarbete med Universitets- och högskolerådet, UHR, genomföra en informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena samt lärar- och förskollärarutbildningarna.


Regeringen Löfven I

I budgetpropositionen 2016 fanns 415 miljoner kronor öronmärkta för mindre barngrupper, och dessutom 830 miljoner årligen från 2016 till 2018. Regeringen gav även Skolverket i uppdrag att ta fram riktlinjer utifrån forskning i syfte att minska barngrupperna i förskolan.

Den 28 april beslutade regeringen att ge Skolverket i uppdrag att i samarbete med Universitets- och högskolerådet, UHR, genomföra en informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena samt lärar- och förskollärarutbildningarna.

Den 12 maj 2016 meddelade regeringen att utöka den svenska läroplanen med nya avsnitt om förskoleklassen och fritidshemmen, med syfte att tydliggöra förskoleklassens och fritidshemmens syfte, uppdrag och innehåll.


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.

Regeringen presenterade 2015 satsningen Lärarlönelyftet i syfte att höja lönerna för särskilt skickliga lärare. Reformen innefattar en satsning på drygt 3 miljarder kronor och förväntas träda i kraft hösten 2016.

Den 29 september meddelade regeringen att man ger Skolverket i uppdrag att ta fram en ny it- och digitaliseringsstrategi för det digitala arbetet i skolan. Uppdraget innebar även att utreda hur programmeringsundervisning ska introduceras i svensk skola.

Den 14 december 2015 meddelade regeringen att man tagit beslut om att Skolverket ska ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Satsningen innebar att mellan 30 000 och 50 000 lärare skulle utbildas för att undervisa elever i behöv av specialpedagogiskt stöd. Syftet med förändringen var att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på resurser till skolor i utsatta områden och tidigare insatser i skolan; förstärkningar av elevhälsan; ett nationellt skolutvecklingsprogram; upprustning av skollokaler. Den 22 februari 2016 presenterade regeringen den utbildningspolitiska delen av etableringspaketet för flyktingar. De åtgärder som presenterades handlade bland annat om att kartlägga nyanlända elevers kunskaper, studiehandledning på modersmål och en individanpassad SFI-utbildning.

Den 3 mars 2016 beslutade regeringen om utökad undervisningstid för matematik i grundskolan från och med den 1 juli 2016. Förslaget innebär att den totala undervisningstiden utökas med 105 timmar i grundskolan.

I april 2016 beslutade regeringen om en förordning som innebär att skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. Förslaget innebär även att statsbidrag även kan lämnas för insatser för personer i ledande befattning.

Den 27 juni 2016 öppnade gymnasieminister Aida Hadzialic för att förbjuda religiösa friskolor.

Den 6 december 2016 publicerade ministrarna Gustav Fridolin, Anne Ekström och Helene Hellmark Knutsson en debattartikel där de la fram förslag för att minska kunskapsklyftorna i skolan. De föreslagna åtgärderna var bland annat låta skolkommissionen forska om orsaker och åtgärder för att minska klyftorna i undervisningen, och att en mer statlig kontroll på sikt ska stärka undervisningen i skolan. Ministrarna menade också i artikeln att regering ska lägga fram förslag "[för] att långsiktigt stärka undervisningen i skolan.

Regeringen har även skickat ett förslag obligatorisk gymnasiegång till remissinsatser med svar senast i mars 2017

Regeringen har även skickat ett förslag obligatorisk gymnasiegång till remissinsatser med svar senast i mars 2017.

En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning SOU 2016:77
Publicerad
Ladda ner:
Gymnasieutredningens direktiv och tilläggsdirektiv (dir. 2015:31, 2015:82 och 2015:141) är omfattande och spänner över drygt 20 olika delområden som rör gymnasieskolan. Regeringens mål enligt direktiven är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Detta har utgjort en utgångspunkt för utredningens arbete och innebär ett fokus på ungas deltagande i gymnasieutbildning och på genomströmningen i gymnasieskolan. Utredningen har utifrån ovan nämnda mål gjort en bred genomlysning av olika frågor och områden inom gymnasieskolan.
Rättelse
Rättelsen avser del 1, kapitel 5, sidan 199.
Lagstiftningskedjan
Kommittédirektiv (3 st)
Tilläggsdirektiv till Gymnasieutredningen (U 2015:01)
Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget.
Tilläggsdirektiv till Gymnasieutredningen (U 2015:01)
En attraktiv gymnasieutbildning för alla
Departementsserien (1 st)
Statens offentliga utredningar (1 st)
Lagrådsremiss (3 st)
Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program
Regeringen har lämnat en lagrådsremiss med två förslag för ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program.
En gymnasieutbildning för alla
Regeringen vill att fler elever ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och föreslår därför en rad förbättringar för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Förslagen i lagrådsremissen handlar till stor del om ett ökat fokus på helheten i elevens utbildning och tydligare krav på introduktionsprogram.
Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun
Proposition (4 st)
Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram
I propositionen föreslår regeringen att alla nationella yrkesprogram i gymnasieskolan ska innehålla det som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. För att det ska vara möjligt utan att minska yrkesförberedelsen ska också programmens omfattning utökas, både vad gäller gymnasiepoäng och garanterad undervisningstid. Det ska dock vara möjligt att välja bort grundläggande behörighet.
En gymnasieutbildning för alla
Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen som syftar till att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Förslagen innebär bland annat att stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Detta gäller alla skolformer som omfattas av bestämmelserna om stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd.
Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program
Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun
Riksdagsbeslut (4 st)
Yrkesprogram ska ge behörighet till högre studier, 2021/22:UbU22
En gymnasieutbildning för alla, 2017/18:UbU23
Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program, 2017/18:UbU30
Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun, 2017/18:UbU3


Regeringen Löfven I


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.

Regeringen presenterade 2015 satsningen Lärarlönelyftet i syfte att höja lönerna för särskilt skickliga lärare. Reformen innefattar en satsning på drygt 3 miljarder kronor och förväntas träda i kraft hösten 2016.


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.

Regeringen presenterade 2015 satsningen Lärarlönelyftet i syfte att höja lönerna för särskilt skickliga lärare. Reformen innefattar en satsning på drygt 3 miljarder kronor och förväntas träda i kraft hösten 2016.

Den 29 september meddelade regeringen att man ger Skolverket i uppdrag att ta fram en ny it- och digitaliseringsstrategi för det digitala arbetet i skolan. Uppdraget innebar även att utreda hur programmeringsundervisning ska introduceras i svensk skola.


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.

Regeringen presenterade 2015 satsningen Lärarlönelyftet i syfte att höja lönerna för särskilt skickliga lärare. Reformen innefattar en satsning på drygt 3 miljarder kronor och förväntas träda i kraft hösten 2016.

Den 29 september meddelade regeringen att man ger Skolverket i uppdrag att ta fram en ny it- och digitaliseringsstrategi för det digitala arbetet i skolan. Uppdraget innebar även att utreda hur programmeringsundervisning ska introduceras i svensk skola.

Den 14 december 2015 meddelade regeringen att man tagit beslut om att Skolverket ska ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Satsningen innebar att mellan 30 000 och 50 000 lärare skulle utbildas för att undervisa elever i behöv av specialpedagogiskt stöd. Syftet med förändringen var att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan.


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.

Regeringen presenterade 2015 satsningen Lärarlönelyftet i syfte att höja lönerna för särskilt skickliga lärare. Reformen innefattar en satsning på drygt 3 miljarder kronor och förväntas träda i kraft hösten 2016.

Den 29 september meddelade regeringen att man ger Skolverket i uppdrag att ta fram en ny it- och digitaliseringsstrategi för det digitala arbetet i skolan. Uppdraget innebar även att utreda hur programmeringsundervisning ska introduceras i svensk skola.

Den 14 december 2015 meddelade regeringen att man tagit beslut om att Skolverket ska ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Satsningen innebar att mellan 30 000 och 50 000 lärare skulle utbildas för att undervisa elever i behöv av specialpedagogiskt stöd. Syftet med förändringen var att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på resurser till skolor i utsatta områden och tidigare insatser i skolan; förstärkningar av elevhälsan; ett nationellt skolutvecklingsprogram; upprustning av skollokaler.


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.

Regeringen presenterade 2015 satsningen Lärarlönelyftet i syfte att höja lönerna för särskilt skickliga lärare. Reformen innefattar en satsning på drygt 3 miljarder kronor och förväntas träda i kraft hösten 2016.

Den 29 september meddelade regeringen att man ger Skolverket i uppdrag att ta fram en ny it- och digitaliseringsstrategi för det digitala arbetet i skolan. Uppdraget innebar även att utreda hur programmeringsundervisning ska introduceras i svensk skola.

Den 14 december 2015 meddelade regeringen att man tagit beslut om att Skolverket ska ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Satsningen innebar att mellan 30 000 och 50 000 lärare skulle utbildas för att undervisa elever i behöv av specialpedagogiskt stöd. Syftet med förändringen var att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på resurser till skolor i utsatta områden och tidigare insatser i skolan; förstärkningar av elevhälsan; ett nationellt skolutvecklingsprogram; upprustning av skollokaler. Den 22 februari 2016 presenterade regeringen den utbildningspolitiska delen av etableringspaketet för flyktingar. De åtgärder som presenterades handlade bland annat om att kartlägga nyanlända elevers kunskaper, studiehandledning på modersmål och en individanpassad SFI-utbildning.


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.

Regeringen presenterade 2015 satsningen Lärarlönelyftet i syfte att höja lönerna för särskilt skickliga lärare. Reformen innefattar en satsning på drygt 3 miljarder kronor och förväntas träda i kraft hösten 2016.

Den 29 september meddelade regeringen att man ger Skolverket i uppdrag att ta fram en ny it- och digitaliseringsstrategi för det digitala arbetet i skolan. Uppdraget innebar även att utreda hur programmeringsundervisning ska introduceras i svensk skola.

Den 14 december 2015 meddelade regeringen att man tagit beslut om att Skolverket ska ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Satsningen innebar att mellan 30 000 och 50 000 lärare skulle utbildas för att undervisa elever i behöv av specialpedagogiskt stöd. Syftet med förändringen var att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på resurser till skolor i utsatta områden och tidigare insatser i skolan; förstärkningar av elevhälsan; ett nationellt skolutvecklingsprogram; upprustning av skollokaler. Den 22 februari 2016 presenterade regeringen den utbildningspolitiska delen av etableringspaketet för flyktingar. De åtgärder som presenterades handlade bland annat om att kartlägga nyanlända elevers kunskaper, studiehandledning på modersmål och en individanpassad SFI-utbildning.

Den 3 mars 2016 beslutade regeringen om utökad undervisningstid för matematik i grundskolan från och med den 1 juli 2016. Förslaget innebär att den totala undervisningstiden utökas med 105 timmar i grundskolan.


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.

Regeringen presenterade 2015 satsningen Lärarlönelyftet i syfte att höja lönerna för särskilt skickliga lärare. Reformen innefattar en satsning på drygt 3 miljarder kronor och förväntas träda i kraft hösten 2016.

Den 29 september meddelade regeringen att man ger Skolverket i uppdrag att ta fram en ny it- och digitaliseringsstrategi för det digitala arbetet i skolan. Uppdraget innebar även att utreda hur programmeringsundervisning ska introduceras i svensk skola.

Den 14 december 2015 meddelade regeringen att man tagit beslut om att Skolverket ska ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Satsningen innebar att mellan 30 000 och 50 000 lärare skulle utbildas för att undervisa elever i behöv av specialpedagogiskt stöd. Syftet med förändringen var att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på resurser till skolor i utsatta områden och tidigare insatser i skolan; förstärkningar av elevhälsan; ett nationellt skolutvecklingsprogram; upprustning av skollokaler. Den 22 februari 2016 presenterade regeringen den utbildningspolitiska delen av etableringspaketet för flyktingar. De åtgärder som presenterades handlade bland annat om att kartlägga nyanlända elevers kunskaper, studiehandledning på modersmål och en individanpassad SFI-utbildning.

Den 3 mars 2016 beslutade regeringen om utökad undervisningstid för matematik i grundskolan från och med den 1 juli 2016. Förslaget innebär att den totala undervisningstiden utökas med 105 timmar i grundskolan.

I april 2016 beslutade regeringen om en förordning som innebär att skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. Förslaget innebär även att statsbidrag även kan lämnas för insatser för personer i ledande befattning.


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.

Regeringen presenterade 2015 satsningen Lärarlönelyftet i syfte att höja lönerna för särskilt skickliga lärare. Reformen innefattar en satsning på drygt 3 miljarder kronor och förväntas träda i kraft hösten 2016.

Den 29 september meddelade regeringen att man ger Skolverket i uppdrag att ta fram en ny it- och digitaliseringsstrategi för det digitala arbetet i skolan. Uppdraget innebar även att utreda hur programmeringsundervisning ska introduceras i svensk skola.

Den 14 december 2015 meddelade regeringen att man tagit beslut om att Skolverket ska ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Satsningen innebar att mellan 30 000 och 50 000 lärare skulle utbildas för att undervisa elever i behöv av specialpedagogiskt stöd. Syftet med förändringen var att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på resurser till skolor i utsatta områden och tidigare insatser i skolan; förstärkningar av elevhälsan; ett nationellt skolutvecklingsprogram; upprustning av skollokaler. Den 22 februari 2016 presenterade regeringen den utbildningspolitiska delen av etableringspaketet för flyktingar. De åtgärder som presenterades handlade bland annat om att kartlägga nyanlända elevers kunskaper, studiehandledning på modersmål och en individanpassad SFI-utbildning.

Den 3 mars 2016 beslutade regeringen om utökad undervisningstid för matematik i grundskolan från och med den 1 juli 2016. Förslaget innebär att den totala undervisningstiden utökas med 105 timmar i grundskolan.

I april 2016 beslutade regeringen om en förordning som innebär att skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. Förslaget innebär även att statsbidrag även kan lämnas för insatser för personer i ledande befattning.

Den 27 juni 2016 öppnade gymnasieminister Aida Hadzialic för att förbjuda religiösa friskolor.


Regeringen Löfven I

Den 11 februari 2015 meddelade regeringen att man hade nått en uppgörelse med de fyra borgerliga oppositionspartierna gällande betyg från fjärde klass. Uppgörelsen innebar att betyg från fjärde klass införs i en begränsad mängd skolor på försök.

Regeringen presenterade 2015 satsningen Lärarlönelyftet i syfte att höja lönerna för särskilt skickliga lärare. Reformen innefattar en satsning på drygt 3 miljarder kronor och förväntas träda i kraft hösten 2016.

Den 29 september meddelade regeringen att man ger Skolverket i uppdrag att ta fram en ny it- och digitaliseringsstrategi för det digitala arbetet i skolan. Uppdraget innebar även att utreda hur programmeringsundervisning ska introduceras i svensk skola.

Den 14 december 2015 meddelade regeringen att man tagit beslut om att Skolverket ska ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Satsningen innebar att mellan 30 000 och 50 000 lärare skulle utbildas för att undervisa elever i behöv av specialpedagogiskt stöd. Syftet med förändringen var att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på resurser till skolor i utsatta områden och tidigare insatser i skolan; förstärkningar av elevhälsan; ett nationellt skolutvecklingsprogram; upprustning av skollokaler. Den 22 februari 2016 presenterade regeringen den utbildningspolitiska delen av etableringspaketet för flyktingar. De åtgärder som presenterades handlade bland annat om att kartlägga nyanlända elevers kunskaper, studiehandledning på modersmål och en individanpassad SFI-utbildning.

Den 3 mars 2016 beslutade regeringen om utökad undervisningstid för matematik i grundskolan från och med den 1 juli 2016. Förslaget innebär att den totala undervisningstiden utökas med 105 timmar i grundskolan.

I april 2016 beslutade regeringen om en förordning som innebär att skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. Förslaget innebär även att statsbidrag även kan lämnas för insatser för personer i ledande befattning.

Den 27 juni 2016 öppnade gymnasieminister Aida Hadzialic för att förbjuda religiösa friskolor.

Den 6 december 2016 publicerade ministrarna Gustav Fridolin, Anne Ekström och Helene Hellmark Knutsson en debattartikel där de la fram förslag för att minska kunskapsklyftorna i skolan. De föreslagna åtgärderna var bland annat låta skolkommissionen forska om orsaker och åtgärder för att minska klyftorna i undervisningen, och att en mer statlig kontroll på sikt ska stärka undervisningen i skolan. Ministrarna menade också i artikeln att regering ska lägga fram förslag "[för] att långsiktigt stärka undervisningen i skolan.


Regeringen Löfven I

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen: Rätt för alla till utbildning på komvux från och med 2017; förstärkta satsningar på gymnasiala yrkeslärare; utveckling av det gymnasiala arbetsplatsförlagda lärande; insatser för att öka intresset för gymnasiala tekniska- och yrkesutbildningar.

 Politik för högre utbildning och forskning samt allmänbildning
Den 11 september 2015 meddelade regeringen att man kommer presentera och avsätta pengar till ett nationellt program för proteinforskning, metodutveckling och produktion av biologiska läkemedel. Satsningen uppgick till flera miljarder.
Den 23 november 2015 meddelade regeringen att Universitets- och högskolerådet, UHR, får i uppdrag av regeringen att utreda hur en försöksverksamhet med en särskild valideringsinsats inom högskolan och yrkeshögskolan kan utformas.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på komvux och yrkesvux; ökning av antal platser inom folkhögskolans allmänna kurs till 2000 nya platser; ökning av antal platser till 1000 platser inom folkhögskolans allmänna och särskilda kurser.

Den 22 mars 2016 meddelade regeringen att man beslutat om en proposition som bland annat går ut på att nomineringsgruppens sammansättning förändras och att lärare och studenter i fortsättningen ska utse ledamöter till styrelsen. Nomineringsprocessen ska också för en jämn representation mellan kvinnor och män i lärosätenas styrelser.

I vårpropositionen föreslog regeringen flera utbildningspolitiska reformer: Förslag om att Folkbiblioteken ska tillföras 10,5 miljoner kronor; förslag om ett stöd för skollokaler på 100 miljoner kronor 2016 till de kommuner som tagit emot ett stort antal eller en stor andel nyanlända elever; att Forum för levande historia tillförs 3,5 miljoner kronor under 2016; att Myndigheten för tillgängliga medier får i uppdrag att utveckla arbetet med att göra lättläst litteratur och samhällsinformation tillgänglig för lässvaga grupper som inte har svenska som modersmål; avsättande av 100 miljoner kronor för en satsning på bland annat ökad kompetens för lärare inom SFI under 2016.

Den 2 juni 2016 presenterade regeringen ett förslag om att tredubbla studiebidraget för långtidsarbetslösa. Förslaget innebar att de som varit arbetslösa mer än sex månader och som är mellan 25 och 56 år kan söka bidraget om de inte har grundskole- eller gymnasieutbildning

Den 2 juni 2016 presenterade regeringen ett förslag om att tredubbla studiebidraget för långtidsarbetslösa. Förslaget innebar att de som varit arbetslösa mer än sex månader och som är mellan 25 och 56 år kan söka bidraget om de inte har grundskole- eller gymnasieutbildning.

Regeringen kallar det nya bidraget för ett ”studiestartstöd” – och det handlar om ett nästan tredubblat studiebidrag – men det är begränsat till det första året av studier.
”Vi vill skapa en morot”
Tanken är att locka in arbetslösa med låg utbildningsnivå som inte annars tänkt börja en utbildning. Med ”studiestartstödet” slipper de ta studielån.
– Det handlar om att många av de människor som är korttidsutbildade är fattiga människor som inte vågar ta steget in i utbildning och då vill vi skapa en morot för dem att börja plugga. I fall man anstränger sig, i fall man fullföljer sina studier – då ska man också bli belönad för det, säger gymnasie- och kunskapslyftsminister Aida Hadzialic.
Skickats ut på remiss
Det vanliga studiemedlet ligger på knappt 11.000 kronor i månaden och kan sökas av studenter som är över 20 år. Det utgörs till största delen av ett studielån – bidragsdelen är betydligt lägre och ligger endast på 3.050 kronor i månaden.
Förslaget om det nya ”studiestartstödet” har tagits fram på utbildningsdepartementet och har nu skickats ut på remiss till kommuner, myndigheter, organisationer och andra berörda.
Långtidsarbetslösa, bland dem många utrikes födda, som varit arbetslösa mer än sex månader och som är mellan 25 och 56 år kan söka bidraget om de inte har grundskole- eller gymnasieutbildning.
”Kostar mer att ha dem i bidragssystemen”
Gymnasieministern hoppas nu att 15.000 långtidsarbetslösa varje år ska sätta sig i skolbänken – och det till en kostnad av 1.1 miljard om året.
– Det kostar mer att ha de här personerna i bidragssystemen där de inte arbetar, där de inte har kvalifikationer – det är den stora kostnaden för Sverige, säger Aida Hadzialic.
Och vad händer om man inte sköter sig, om man bara plockar ut stödet men inte går i skolan?
– Om man inte anstränger sig och om man inte gör rätt för sig – då blir det inga pengar, konstaterar gymnasie- och kunskapslyftsministern.


Regeringen Löfven I

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen: Rätt för alla till utbildning på komvux från och med 2017; förstärkta satsningar på gymnasiala yrkeslärare; utveckling av det gymnasiala arbetsplatsförlagda lärande; insatser för att öka intresset för gymnasiala tekniska- och yrkesutbildningar.

 Politik för högre utbildning och forskning samt allmänbildning
Den 11 september 2015 meddelade regeringen att man kommer presentera och avsätta pengar till ett nationellt program för proteinforskning, metodutveckling och produktion av biologiska läkemedel. Satsningen uppgick till flera miljarder.
Den 23 november 2015 meddelade regeringen att Universitets- och högskolerådet, UHR, får i uppdrag av regeringen att utreda hur en försöksverksamhet med en särskild valideringsinsats inom högskolan och yrkeshögskolan kan utformas.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på komvux och yrkesvux; ökning av antal platser inom folkhögskolans allmänna kurs till 2000 nya platser; ökning av antal platser till 1000 platser inom folkhögskolans allmänna och särskilda kurser.


Regeringen Löfven I

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen: Rätt för alla till utbildning på komvux från och med 2017; förstärkta satsningar på gymnasiala yrkeslärare; utveckling av det gymnasiala arbetsplatsförlagda lärande; insatser för att öka intresset för gymnasiala tekniska- och yrkesutbildningar.

 Politik för högre utbildning och forskning samt allmänbildning
Den 11 september 2015 meddelade regeringen att man kommer presentera och avsätta pengar till ett nationellt program för proteinforskning, metodutveckling och produktion av biologiska läkemedel. Satsningen uppgick till flera miljarder.
Den 23 november 2015 meddelade regeringen att Universitets- och högskolerådet, UHR, får i uppdrag av regeringen att utreda hur en försöksverksamhet med en särskild valideringsinsats inom högskolan och yrkeshögskolan kan utformas.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på komvux och yrkesvux; ökning av antal platser inom folkhögskolans allmänna kurs till 2000 nya platser; ökning av antal platser till 1000 platser inom folkhögskolans allmänna och särskilda kurser.

Den 22 mars 2016 meddelade regeringen att man beslutat om en proposition som bland annat går ut på att nomineringsgruppens sammansättning förändras och att lärare och studenter i fortsättningen ska utse ledamöter till styrelsen. Nomineringsprocessen ska också för en jämn representation mellan kvinnor och män i lärosätenas styrelser.


Regeringen Löfven I

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen: Rätt för alla till utbildning på komvux från och med 2017; förstärkta satsningar på gymnasiala yrkeslärare; utveckling av det gymnasiala arbetsplatsförlagda lärande; insatser för att öka intresset för gymnasiala tekniska- och yrkesutbildningar.

 Politik för högre utbildning och forskning samt allmänbildning
Den 11 september 2015 meddelade regeringen att man kommer presentera och avsätta pengar till ett nationellt program för proteinforskning, metodutveckling och produktion av biologiska läkemedel. Satsningen uppgick till flera miljarder.
Den 23 november 2015 meddelade regeringen att Universitets- och högskolerådet, UHR, får i uppdrag av regeringen att utreda hur en försöksverksamhet med en särskild valideringsinsats inom högskolan och yrkeshögskolan kan utformas.

I budgetproposition 2016 föreslog bland annat regeringen: Satsningar på komvux och yrkesvux; ökning av antal platser inom folkhögskolans allmänna kurs till 2000 nya platser; ökning av antal platser till 1000 platser inom folkhögskolans allmänna och särskilda kurser.

Den 22 mars 2016 meddelade regeringen att man beslutat om en proposition som bland annat går ut på att nomineringsgruppens sammansättning förändras och att lärare och studenter i fortsättningen ska utse ledamöter till styrelsen. Nomineringsprocessen ska också för en jämn representation mellan kvinnor och män i lärosätenas styrelser.

I vårpropositionen föreslog regeringen flera utbildningspolitiska reformer: Förslag om att Folkbiblioteken ska tillföras 10,5 miljoner kronor; förslag om ett stöd för skollokaler på 100 miljoner kronor 2016 till de kommuner som tagit emot ett stort antal eller en stor andel nyanlända elever; att Forum för levande historia tillförs 3,5 miljoner kronor under 2016; att Myndigheten för tillgängliga medier får i uppdrag att utveckla arbetet med att göra lättläst litteratur och samhällsinformation tillgänglig för lässvaga grupper som inte har svenska som modersmål; avsättande av 100 miljoner kronor för en satsning på bland annat ökad kompetens för lärare inom SFI under 2016.


Regeringen Löfven I

alt= Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.|miniatyr|Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.
Den 17 april slöt regeringen en överenskommelse med oppositionen gällande försvaret. Detta innebär att anslagen till försvaret höjs med drygt tio miljarder under perioden 2016-2020. Utöver detta finns även tidigare aviserad satsning på 7 miljarder åt försvaret.

Regeringen bestämde den 2 mars att den allmänna värnplikten skulle återinföras den 1 januari 2018.

Som kommentar på att svenskt luftrum flera gånger har kränkts mellan år 2010 och 2015 svarade Peter Hultqvist i en intervju den 16 september att: "Vi ska ha ökad öppenhet så att människor får reda på vad som händer och sker. Detta är väldigt viktigt mot bakgrund av den ökade övningsverksamheten i Östersjöområdet och vårt närområde".

Under mandatperioden fick regeringen hantera två sannolika men ej konstaterade ubåtskränkningar i Stockholms skärgård 2015 respektive 2018.Kränkning hemlighölls för utskottet, Svenska dagbladet 2016-02-17

Den 23 april 2015 publicerade regeringen en proposition gällande den försvarspolitiska utvecklingen mellan åren 2016 och 2020. I beskrivningen till proposition meddelade regeringen att "propositionen redovisar [...] en inriktning för att stärka den svenska försvarsförmågan och öka den operativa förmågan i krigsförbanden från och med 2016 till och med 2020".

Peter Hultqvist uttryckte i juni 2015 stöd för Sveriges värdlandsavtal med Nato. Den 25 maj 2016 röstade riksdagen förslaget om ett värdlandsavtal varav 291 riksdagsledamöter röstade för och 21 emot

Peter Hultqvist uttryckte i juni 2015 stöd för Sveriges värdlandsavtal med Nato. Den 25 maj 2016 röstade riksdagen förslaget om ett värdlandsavtal varav 291 riksdagsledamöter röstade för och 21 emot.

Beslutet möttes av protester från åhörarläktarna, där sju kvinnor började göra högljudda gråtljud, vilket fick talmannen att kalla in vakter.
Sverige och Nato undertecknade värdlandsavtalet redan 2014, men eftersom ett antal lagändringar krävdes klubbades avtalet först i dag. Avtalet syftar till att underlätta för Sverige att ta emot och ge militärt stöd i kristid och för att stå som värdland för Natoövningar.
”Dåligt för vår nationella säkerhet”
Från vänster är man besviken.
– Det är en sorgens dag för alliansfriheten. Det är ännu ett steg på den långa vägen mot ett medlemskap i Nato, något som vi menar försämrar Sveriges säkerhet, säger Stig Henriksson som representerar V i försvarsutskottet, och fortsätter:
– Omvärlden ser ju det vi gör, de bryr sig mer om det än vad vi säger. Om vi säger att vi ska vara alliansfria, men i handling tar steg på steg bort från det, då är vi i ett handlingsläge och det är dåligt för vår nationella säkerhet.
”Alliansfriheten förändras inte”
Men försvarsminister Peter Hultkvist (S) menar att dagens beslut inte påverkar vare sig alliansfriheten eller det säkerhetspolitiska läget.
– Alliansfriheten är vår säkerhetspolitiska grund, den ändras inte. Det kommer inte komma in någon form av material eller genomföras några övningar med mindre än att ett svenskt beslut fattats., säger han och pekar på att Finland redan ingått ett liknande avtal med Nato.
Innebär det här att Sverige närmar sig Nato?
– Nej, det innebär att vi har ett värdlandsavtal. Den militära alliansfriheten ligger fast, säger Peter Hultkvist och tillägger att avtalet endast syftar till att administrativt underlätta övningsverksamhet och stöd under en eventuell militär krissituation.
För en fördjupning av Nato-frågan: se dokumentären ”Hur blir det med Nato?” i Dokument inifrån ikväll 20.00 i SVT2.


Regeringen Löfven I

alt= Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.|miniatyr|Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.
Den 17 april slöt regeringen en överenskommelse med oppositionen gällande försvaret. Detta innebär att anslagen till försvaret höjs med drygt tio miljarder under perioden 2016-2020. Utöver detta finns även tidigare aviserad satsning på 7 miljarder åt försvaret.


Regeringen Löfven I

alt= Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.|miniatyr|Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.
Den 17 april slöt regeringen en överenskommelse med oppositionen gällande försvaret. Detta innebär att anslagen till försvaret höjs med drygt tio miljarder under perioden 2016-2020. Utöver detta finns även tidigare aviserad satsning på 7 miljarder åt försvaret.

Regeringen bestämde den 2 mars att den allmänna värnplikten skulle återinföras den 1 januari 2018.


Regeringen Löfven I

alt= Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.|miniatyr|Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.
Den 17 april slöt regeringen en överenskommelse med oppositionen gällande försvaret. Detta innebär att anslagen till försvaret höjs med drygt tio miljarder under perioden 2016-2020. Utöver detta finns även tidigare aviserad satsning på 7 miljarder åt försvaret.

Regeringen bestämde den 2 mars att den allmänna värnplikten skulle återinföras den 1 januari 2018.

Som kommentar på att svenskt luftrum flera gånger har kränkts mellan år 2010 och 2015 svarade Peter Hultqvist i en intervju den 16 september att: "Vi ska ha ökad öppenhet så att människor får reda på vad som händer och sker. Detta är väldigt viktigt mot bakgrund av den ökade övningsverksamheten i Östersjöområdet och vårt närområde".


Regeringen Löfven I

alt= Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.|miniatyr|Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.
Den 17 april slöt regeringen en överenskommelse med oppositionen gällande försvaret. Detta innebär att anslagen till försvaret höjs med drygt tio miljarder under perioden 2016-2020. Utöver detta finns även tidigare aviserad satsning på 7 miljarder åt försvaret.

Regeringen bestämde den 2 mars att den allmänna värnplikten skulle återinföras den 1 januari 2018.

Som kommentar på att svenskt luftrum flera gånger har kränkts mellan år 2010 och 2015 svarade Peter Hultqvist i en intervju den 16 september att: "Vi ska ha ökad öppenhet så att människor får reda på vad som händer och sker. Detta är väldigt viktigt mot bakgrund av den ökade övningsverksamheten i Östersjöområdet och vårt närområde".

Under mandatperioden fick regeringen hantera två sannolika men ej konstaterade ubåtskränkningar i Stockholms skärgård 2015 respektive 2018.Kränkning hemlighölls för utskottet, Svenska dagbladet 2016-02-17


Regeringen Löfven I

alt= Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.|miniatyr|Försvarsminister Peter Hultqvist och USA:s försvarsminister, Robert O. Work.
Den 17 april slöt regeringen en överenskommelse med oppositionen gällande försvaret. Detta innebär att anslagen till försvaret höjs med drygt tio miljarder under perioden 2016-2020. Utöver detta finns även tidigare aviserad satsning på 7 miljarder åt försvaret.

Regeringen bestämde den 2 mars att den allmänna värnplikten skulle återinföras den 1 januari 2018.

Som kommentar på att svenskt luftrum flera gånger har kränkts mellan år 2010 och 2015 svarade Peter Hultqvist i en intervju den 16 september att: "Vi ska ha ökad öppenhet så att människor får reda på vad som händer och sker. Detta är väldigt viktigt mot bakgrund av den ökade övningsverksamheten i Östersjöområdet och vårt närområde".

Under mandatperioden fick regeringen hantera två sannolika men ej konstaterade ubåtskränkningar i Stockholms skärgård 2015 respektive 2018.Kränkning hemlighölls för utskottet, Svenska dagbladet 2016-02-17

Den 23 april 2015 publicerade regeringen en proposition gällande den försvarspolitiska utvecklingen mellan åren 2016 och 2020. I beskrivningen till proposition meddelade regeringen att "propositionen redovisar [...] en inriktning för att stärka den svenska försvarsförmågan och öka den operativa förmågan i krigsförbanden från och med 2016 till och med 2020".


Regeringen Löfven I


Regeringen Löfven I

alt= Kulturminister Alice Bah Kuhnke.|miniatyr|Kulturminister Alice Bah Kuhnke.
Den 8 maj 2015 meddelade kulturminister Alice Bah Kuhnke att det nuvarande filmavtalet som gällt sedan 1960-talet sägs upp 2017. Istället skulle ett nytt avtal införas som innebar en mer statlig styrning av filmmarknaden.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 359 miljoner kronor på kultursektorn. Utöver detta aviserade även en satsning på svensk film 2017.

Fritt inträde till statliga museer infördes den 1 januari 2016. Avgiften till Kulturskolan sänktes från och med den 1 januari 2016.

Den 24 februari 2016 meddelade regeringen att Kerstin Brunnberg fick uppdraget att stödja och främja det svenska fristadssystemet för Kulturdepartementets räkning.

Den 10 mars 2016 meddelade regeringen att man skulle satsa 25 miljoner per året 2016–2019, för att stärka mindre biografer i glesbygden och på mindre orter.

Den 18 mars 2016 meddelade regeringen att man gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att vidareutveckla arbetet med romsk inkludering i sin verksamhet. Förslaget innebar även att Arbetsförmedlingen årligen ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att verkställa regeringsuppdraget.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen att stiftelsen Judiska museet i Stockholm ska få 1,5 miljoner kronor i bidrag 2016 för etableringen av ett nytt svensk-judiskt museum. Regeringen presenterade även en satsning på 31,5 miljoner kronor på satsningar för att motverka på att motverka polarisering, rasism och våldsbejakande extremism.

Den 2 juni 2016 meddelade Kultur- och demokratiminister Alice Bah Kuhnke att hon utsett Hillevi Engström till ny samordnare mot våldsbejakande extremism.

I mars 2017 kritiserade Magnus Ranstorp vid Försvarshögskolan demokratiministerns intervju i SVT Agenda angående hanteringen av återvändare som stridit för Islamiska Staten. Ranstorp menade att demokratiministerns planer reellt sett inte hade genomförts och att återvändare inte följs upp av svenska myndigheter. Ranstorp menade också att frågor kring att hantera återvändare från IS och tillhörande brott mot mänskliga rättigheter inte borde administreras av Kulturdepartementet utan föreslog Justitiedepartementet som sitt alternativ

I söndagens intervju kunde demokratiministern, som ansvarar för Nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism, inte ge något bra svar på hur Sverige hanterar de drygt 150 personer som återvänt efter sina resor till terrorgruppen IS. Det bekymrar terrorforskaren Magnus Ranstorp vid Försvarshögskolan, som menar att det kan vara ett tecken på att man inte har jobbat så skarpt med frågan.
– Det är en nationell prioritet att hantera återvändare, som är kanske de farligaste individerna vi har. Att bara lämna detta till Säkerhetspolisen är oansvarigt, säger han till SVT:s Aktuellt.
Läs mer: Alice Bah Kuhnke om IS-avhopparna
Ministern har fel
Samtidigt hävdar Magnus Ranstorp att Alice Bah Kuhnke kommer med flera påståenden som inte stämmer. Bland annat säger hon att arbetet med återvändare fungerar bra i Umeå, trots att kommunen inte haft något fall att hantera. Hon lyfter även – felaktigt – fram Göteborg som ett bra exempel.
– Möjligtvis tänkte hon på Örebro där det förekommer bra arbete. I Göteborg vet jag att man reellt sett inte har haft individuella skräddarsydda planer för återvändare, säger han.
Magnus Ranstorp är också skeptisk till påståendet om att 10 till 30 av de 150 återvändarna har mötts av individuella handingsplaner.
– Jag tvivlar på att det stämmer. Det var ett väldigt stort tal mellan 10 och 30, det här handlar om att veta exakt. Man ska veta exakt när man jobbar med de här frågorna. Om vi inte vet hur utmaningarna ser ut hur ska vi då kunna sätta in insatserna, det faller på sin egen orimlighet.
På frågan om hur han skulle beskriva ministerns kunskapsnivå, säger han:
– Jag tror kanske att hon inte har fått så bra briefing på området. Hon kanske också sade fel, men det stämde inte mycket i den intervjun.
Läs mer: SVT:s Agenda träffar IS-avhopparen ”Malik”
”Är inte seriöst”
Alice Bah Kuhnke sade också flera gånger att Socialstyrelsen, Polisen och Säpo behöver samarbeta mer.
Vilken roll har Socialstyrelsen, menar hon?
– Socialstyrelsen har gjort ett arbete, men jag tror att hon menar den lokala socialtjänsten. Jag tror att hon sade fel.
Hur allvarligt tycker du att det är med tanke på frågans vikt att den ansvariga ministern sade fel på flera punkter och förväxlade saker och inte verkar ha så bra koll på det område hon är ansvarig för?
– Det kan hända att man inte har en bra briefing den dagen, men det är allvarligt. Framför allt är det inte seriöst om vi inte har kommit längre. Ingen återvändare har approcherats i någon större utsträckning, det är ett underbetyg. Det tycker jag är mycket allvarligt.
Hur påverkar bristerna det faktiska terrorhotet mot Sverige?
– Det är ju alltid så att ju mer signaler du kan få in från de som möter de här individerna; hur de tänker, hur de känner, vad de gör, vilka kontakter de har, desto bättre är det. Så det påverkar självfallet säkerhetsläget och det är tyvärr beklagligt.
Se hela Ranstorp-intervjun i Aktuellt klockan 21. SVT Nyheter har sökt Alice Bah Kuhnke för en kommentar.
Se hur Bah Kuhnkes uttalanden motsägs:


Regeringen Löfven I

alt= Kulturminister Alice Bah Kuhnke.|miniatyr|Kulturminister Alice Bah Kuhnke.
Den 8 maj 2015 meddelade kulturminister Alice Bah Kuhnke att det nuvarande filmavtalet som gällt sedan 1960-talet sägs upp 2017. Istället skulle ett nytt avtal införas som innebar en mer statlig styrning av filmmarknaden.


Regeringen Löfven I

alt= Kulturminister Alice Bah Kuhnke.|miniatyr|Kulturminister Alice Bah Kuhnke.
Den 8 maj 2015 meddelade kulturminister Alice Bah Kuhnke att det nuvarande filmavtalet som gällt sedan 1960-talet sägs upp 2017. Istället skulle ett nytt avtal införas som innebar en mer statlig styrning av filmmarknaden.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 359 miljoner kronor på kultursektorn. Utöver detta aviserade även en satsning på svensk film 2017.


Regeringen Löfven I

alt= Kulturminister Alice Bah Kuhnke.|miniatyr|Kulturminister Alice Bah Kuhnke.
Den 8 maj 2015 meddelade kulturminister Alice Bah Kuhnke att det nuvarande filmavtalet som gällt sedan 1960-talet sägs upp 2017. Istället skulle ett nytt avtal införas som innebar en mer statlig styrning av filmmarknaden.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 359 miljoner kronor på kultursektorn. Utöver detta aviserade även en satsning på svensk film 2017.

Fritt inträde till statliga museer infördes den 1 januari 2016. Avgiften till Kulturskolan sänktes från och med den 1 januari 2016.


Regeringen Löfven I

alt= Kulturminister Alice Bah Kuhnke.|miniatyr|Kulturminister Alice Bah Kuhnke.
Den 8 maj 2015 meddelade kulturminister Alice Bah Kuhnke att det nuvarande filmavtalet som gällt sedan 1960-talet sägs upp 2017. Istället skulle ett nytt avtal införas som innebar en mer statlig styrning av filmmarknaden.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 359 miljoner kronor på kultursektorn. Utöver detta aviserade även en satsning på svensk film 2017.

Fritt inträde till statliga museer infördes den 1 januari 2016. Avgiften till Kulturskolan sänktes från och med den 1 januari 2016.

Den 24 februari 2016 meddelade regeringen att Kerstin Brunnberg fick uppdraget att stödja och främja det svenska fristadssystemet för Kulturdepartementets räkning.


Regeringen Löfven I

alt= Kulturminister Alice Bah Kuhnke.|miniatyr|Kulturminister Alice Bah Kuhnke.
Den 8 maj 2015 meddelade kulturminister Alice Bah Kuhnke att det nuvarande filmavtalet som gällt sedan 1960-talet sägs upp 2017. Istället skulle ett nytt avtal införas som innebar en mer statlig styrning av filmmarknaden.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 359 miljoner kronor på kultursektorn. Utöver detta aviserade även en satsning på svensk film 2017.

Fritt inträde till statliga museer infördes den 1 januari 2016. Avgiften till Kulturskolan sänktes från och med den 1 januari 2016.

Den 24 februari 2016 meddelade regeringen att Kerstin Brunnberg fick uppdraget att stödja och främja det svenska fristadssystemet för Kulturdepartementets räkning.

Den 10 mars 2016 meddelade regeringen att man skulle satsa 25 miljoner per året 2016–2019, för att stärka mindre biografer i glesbygden och på mindre orter.


Regeringen Löfven I

alt= Kulturminister Alice Bah Kuhnke.|miniatyr|Kulturminister Alice Bah Kuhnke.
Den 8 maj 2015 meddelade kulturminister Alice Bah Kuhnke att det nuvarande filmavtalet som gällt sedan 1960-talet sägs upp 2017. Istället skulle ett nytt avtal införas som innebar en mer statlig styrning av filmmarknaden.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 359 miljoner kronor på kultursektorn. Utöver detta aviserade även en satsning på svensk film 2017.

Fritt inträde till statliga museer infördes den 1 januari 2016. Avgiften till Kulturskolan sänktes från och med den 1 januari 2016.

Den 24 februari 2016 meddelade regeringen att Kerstin Brunnberg fick uppdraget att stödja och främja det svenska fristadssystemet för Kulturdepartementets räkning.

Den 10 mars 2016 meddelade regeringen att man skulle satsa 25 miljoner per året 2016–2019, för att stärka mindre biografer i glesbygden och på mindre orter.

Den 18 mars 2016 meddelade regeringen att man gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att vidareutveckla arbetet med romsk inkludering i sin verksamhet. Förslaget innebar även att Arbetsförmedlingen årligen ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att verkställa regeringsuppdraget.


Regeringen Löfven I

alt= Kulturminister Alice Bah Kuhnke.|miniatyr|Kulturminister Alice Bah Kuhnke.
Den 8 maj 2015 meddelade kulturminister Alice Bah Kuhnke att det nuvarande filmavtalet som gällt sedan 1960-talet sägs upp 2017. Istället skulle ett nytt avtal införas som innebar en mer statlig styrning av filmmarknaden.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 359 miljoner kronor på kultursektorn. Utöver detta aviserade även en satsning på svensk film 2017.

Fritt inträde till statliga museer infördes den 1 januari 2016. Avgiften till Kulturskolan sänktes från och med den 1 januari 2016.

Den 24 februari 2016 meddelade regeringen att Kerstin Brunnberg fick uppdraget att stödja och främja det svenska fristadssystemet för Kulturdepartementets räkning.

Den 10 mars 2016 meddelade regeringen att man skulle satsa 25 miljoner per året 2016–2019, för att stärka mindre biografer i glesbygden och på mindre orter.

Den 18 mars 2016 meddelade regeringen att man gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att vidareutveckla arbetet med romsk inkludering i sin verksamhet. Förslaget innebar även att Arbetsförmedlingen årligen ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att verkställa regeringsuppdraget.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen att stiftelsen Judiska museet i Stockholm ska få 1,5 miljoner kronor i bidrag 2016 för etableringen av ett nytt svensk-judiskt museum. Regeringen presenterade även en satsning på 31,5 miljoner kronor på satsningar för att motverka på att motverka polarisering, rasism och våldsbejakande extremism.


Regeringen Löfven I

alt= Kulturminister Alice Bah Kuhnke.|miniatyr|Kulturminister Alice Bah Kuhnke.
Den 8 maj 2015 meddelade kulturminister Alice Bah Kuhnke att det nuvarande filmavtalet som gällt sedan 1960-talet sägs upp 2017. Istället skulle ett nytt avtal införas som innebar en mer statlig styrning av filmmarknaden.

I budgetpropositionen 2016 satsade regeringen 359 miljoner kronor på kultursektorn. Utöver detta aviserade även en satsning på svensk film 2017.

Fritt inträde till statliga museer infördes den 1 januari 2016. Avgiften till Kulturskolan sänktes från och med den 1 januari 2016.

Den 24 februari 2016 meddelade regeringen att Kerstin Brunnberg fick uppdraget att stödja och främja det svenska fristadssystemet för Kulturdepartementets räkning.

Den 10 mars 2016 meddelade regeringen att man skulle satsa 25 miljoner per året 2016–2019, för att stärka mindre biografer i glesbygden och på mindre orter.

Den 18 mars 2016 meddelade regeringen att man gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att vidareutveckla arbetet med romsk inkludering i sin verksamhet. Förslaget innebar även att Arbetsförmedlingen årligen ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att verkställa regeringsuppdraget.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen att stiftelsen Judiska museet i Stockholm ska få 1,5 miljoner kronor i bidrag 2016 för etableringen av ett nytt svensk-judiskt museum. Regeringen presenterade även en satsning på 31,5 miljoner kronor på satsningar för att motverka på att motverka polarisering, rasism och våldsbejakande extremism.

Den 2 juni 2016 meddelade Kultur- och demokratiminister Alice Bah Kuhnke att hon utsett Hillevi Engström till ny samordnare mot våldsbejakande extremism.