Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att man förstärkte den inre utlänningskontrollen i syfte att lättare avvisa flyktingar som inte har rätt att vistas i Sverige.

Den 23 oktober 2015 meddelade regeringen Migrationsöverenskommelsen, en uppgörelse mellan sex av riksdagens åtta partier gällande flyktingpolitiken. Uppgörelsen innebar bland annat en övergång från att ge permanenta uppehållstillstånd till temporära uppehållstillstånd som praxis. Även ett tvingande kvotsystem gällande kommunernas mottagande infördes. Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna stod utanför uppgörelsen.

Den 24 november 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för att minska det nationella asyltrycket. Bland annat föreslogs tidsbegränsade uppehållstillstånd för alla skyddsbehövande (förutom kvotflyktingar), ändrade regler för anhöriginvandring och skärpta försörjningskrav. Den nya lagstiftningen syftade enligt regeringen till att minska antal asylsökande till EU:s miniminivå.

Den 17 december presenterade regeringen ett krispaket för att öka antal asylboende. I förslaget kring asylboende ingick bland annat att hisskravet försvinner, att planprocesserna blir enklare och att pengar tillförs till de kommuner som både tar emot flyktingar och bygger boende för dessa.

Den 4 januari 2016 införde Sverige id-kontroller mot gränsen till Danmark. Åtgärden syftade att begränsa antal asylsökande. Trafikbolag som trafikerar mellan Danmark och Sverige fick ansvar att genomföra id-kontroller på sina passagerare. Brott mot detta resulterar i ett vite på 50 000 kronor. Förslaget om id-kontroller mötte kritik från pendlare och tågbolag som trafikerar sträckan Malmö-Köpenhamn.

Den 3 mars 2016 tog regeringen beslut om att rätt till boende och dagersättning ska dras in så snart en asylansökande fått avslag. Flyktingfamiljer med barn var undantagna från dessa nya bestämmelser.

Den 6 april 2016 meddelade regeringen att skulle genomföra ändringar i den fastslagna flyktingpolitiken. De nya förslagen innebar bland annat att: Vissa tillfälliga uppehållstillstånd förlängs till 13 månader så att personer kan omfattas av socialförsäkringsförmåner i Sverige; att personer under 25 år beviljas permanent uppehållstillstånd vid försörjning om de har fullgjort en gymnasieutbildning eller motsvarande; en möjlighet att för anhöriginvandring och för barn att få permanent uppehållstillstånd skulle införas i vissa särskilda fall.

I vårpropositionen 2016 presenterade regeringen flera migrationspolitiska satsningar: Ökade anslag till Migrationsverket  i syfte att hantera det stora antalet asylsökande och för att myndigheten att möta behovet av ett fungerande återvändandearbete, vilket innebar att de kostnaderna för migrationspolitisk ökade med 30 miljarder för 2016; tidiga insatser för asylsökande i syfte att öka etableringen i samhället; ett förslag om att år 2017 ge länsstyrelserna i uppdrag att bland annat samordna och organisera tidiga insatser för asylsökande; att kompetenskartläggning, avseende kartläggning av en nyanländas utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, ska kunna erbjudas av Arbetsförmedlingen redan under asyltide

I vårpropositionen 2016 presenterade regeringen flera migrationspolitiska satsningar: Ökade anslag till Migrationsverket i syfte att hantera det stora antalet asylsökande och för att myndigheten att möta behovet av ett fungerande återvändandearbete, vilket innebar att de kostnaderna för migrationspolitisk ökade med 30 miljarder för 2016; tidiga insatser för asylsökande i syfte att öka etableringen i samhället; ett förslag om att år 2017 ge länsstyrelserna i uppdrag att bland annat samordna och organisera tidiga insatser för asylsökande; att kompetenskartläggning, avseende kartläggning av en nyanländas utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, ska kunna erbjudas av Arbetsförmedlingen redan under asyltiden

Vårbudgeten 2016 på fem minuter
Publicerad
Samhällsbygget – ansvar, trygghet och utveckling
Den 13 april lämnade regeringen sin ekonomiska vårproposition samt förslaget till vårändringsbudget till riksdagen. I vårpropositionen redovisar regeringen sin bedömning av det ekonomiska läget och sitt förslag till inriktning för den ekonomiska politiken inför budgeten för 2017. Regeringens prioriteringar jobb, skola och klimat ligger fast. I vårändringsbudgeten presenteras förslag på ökade medel i 2016 års budget för att hantera flyktingsituationen. Den ekonomiska vårpropositionen och förslagen i vårändringsbudgeten bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och Vänsterpartiet.
Bedömning av det ekonomiska läget
Utsikterna för den svenska ekonomin är goda. Prognosen för den ekonomiska utvecklingen framöver är dock osäker – riskerna för en svagare utveckling är betydande.
Stark återhämtning...
Svensk ekonomi återhämtar sig i snabb takt från en lång period med lågt resursutnyttjande. BNP-tillväxten var hög 2015 och bedöms bli hög även 2016. I takt med att resursutnyttjandet stiger bedöms BNP-tillväxten sakta in något 2017.
...och sjunkande arbetslöshet
Arbetslösheten minskade betydligt under 2015 och är nu cirka 7 procent. Det är den lägsta nivån på sju år. Den höga tillväxten i efterfrågan gör att arbetslösheten väntas fortsätta att minska till 6,3 procent 2017.
De offentliga finanserna stärks på sikt
Regeringen har lagt om finanspolitiken i en mer ansvarsfull riktning och underskottet har minskat kraftigt sedan regeringen tillträdde. Det stora antalet asylsökande till Sverige 2015, och de investeringar som detta medför för att nyanlända ska kunna etablera sig i samhället och på arbetsmarknaden, innebär tillfälliga kostnader. Därför beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande förbättras senare under prognosperioden än vad som tidigare antogs. Underskottet i finanserna beräknas växa till och med 2017. Det gynnsamma konjunkturläget och den förda finanspolitiken medför att det finansiella sparandet förstärks från och med 2018. För 2020 beräknas ett överskott på 0,7 procent av BNP.
* Fasta priser, referensår 2014.
|2015||2016||2017||2018||2019||2020|
|BNP*||4,1||3,8||2,2||1,8||2,1||2,9|
|BNP*, kalenderkorrigerad||3,8||3,5||2,5||2,0||2,2||2,7|
|BNP-gap**||-0,9||0,2||0,5||0,3||0,0||0,0|
|Sysselsatta, i åldern 15–74 år||1,4||1,7||1,6||0,8||0,7||0,9|
|Sysselsättningsgrad, i åldern 15–74 år||66,7||67,1||67,5||67,2||67,0||67,0|
|Arbetade timmar, kalenderkorrigerad||1,0||1,9||1,7||0,7||0,7||1,0|
|Produktivitet***, kalenderkorrigerad||2,6||1,7||0,7||1,3||1,4||1,7|
|Arbetslöshet, i % av arbetskraften, 15–74 år||7,4||6,8||6,3||6,4||6,5||6,6|
|Timlön, mätt enligt konjunkturlönestatistiken||2,4||3,1||3,3||3,4||3,4||3,4|
|KPI, årsgenomsnitt||0,0||0,9||1,6||2,3||3,2||3,2|
|KPIF, årsgenomsnitt||0,9||1,3||1,8||2,0||2,1||2,0|
|Offentliga sektorns finansiella sparande,
|
% av BNP
|0,0||-0,4||-0,7||-0,4||0,1||0,7|
|Offentliga sektorns konsoliderad bruttoskuld,
|
% av BNP
|43,4||42,5||41,1||40,3||39,1||36,9|
Vårändringsbudgeten
Det rådande läget medför behov på flera områden redan under innevarande år. Migrationsverket får kraftigt ökade anslag för att hantera det stora antalet asylsökande.
Med fler asylsökande följer fler avslag i asylärenden. För att möta behovet av ett fungerande återvändandearbete föreslår regeringen att Migrationsverket tillförs mer resurser.
För att underlätta etableringen avsätts medel för bland annat språkinsatser och kompetenskartläggning för asylsökande samt validering för nyanlända. Ett nytt snabbspår för nyanlända entreprenörer inrättas.
Polisen ges ökade resurser, närpolisen förstärks och arbetet mot hatbrott prioriteras. Arbetet mot terrorism förstärks bland annat genom att Säkerhetspolisen ges utökade resurser. Därutöver ges Migrationsverket förstärkta resurser för att öka säkerheten på asylboenden.
Det förebyggande arbetet för ett öppet samhälle, mot våldsbejakande extremism och rasism förstärks.
Tabell: Regeringens åtgärder med anledning av det rådande läget i omvärlden (Tabell 2:1 i 2016 års ekonomiska vårproposition)
Tabell: Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade anslag 2016 (Tabell 1:1 i Vårändringsbudget för 2016)
Finanspolitikens inriktning
- I vårbudgeten fortsätter regeringen att hantera flyktingsituationen och pekar ut inriktningen för framtiden där samhällsbygget går före nya skattesänkningar. Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg ska vi ta oss an vårt lands utmaningar. Arbetslösheten ska bekämpas, kunskapsresultaten i skolan ska stärkas och klimatutsläppen ska minska, säger finansminister Magdalena Andersson.
Minska arbetslösheten
Regeringens mål om att Sverige ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 ligger fast. Investeringar i jobben görs inom regeringens jobbagenda. Den består av satsningar på kompetens, utbildning och matchning, investeringar för framtiden i bland annat bostäder och infrastruktur samt en aktiv näringspolitik för fler och växande företag. Satsningar på välfärden är också en viktig del av jobbpolitiken.
Skapa en jämlik kunskapsskola med tid för varje elev
En central del av samhällsbygget är en jämlik skola där alla barn får möjlighet att utvecklas. Den huvudsakliga inriktningen är att höja kunskapsresultaten genom tidiga insatser, ökad attraktivitet för läraryrket och ökad jämlikhet i skolan.
Skärpa klimatpolitiken
Sverige ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Klimatfrågan är regeringens högst prioriterade miljöfråga. För att leda den internationella utvecklingen skärper Sverige den nationella klimatpolitiken ytterligare och minskar utsläppen.
Stärka välfärden och öka jämlikheten
Regeringens målsättning är att tillväxten och välståndet i Sverige ska komma alla till del. Regeringen prioriterar ett samhällsbygge där välfärden stärks och förutsättningarna ges att anställa fler inom välfärdens verksamheter.
Öka jämställdheten mellan kvinnor och män
Regeringen fortsätter sitt arbete med att beakta jämställdhetsperspektivet i alla delar av utformningen av politiken, och genomför också särskilda satsningar.
Utmaningar för sysselsättningspolitiken
Arbetslösheten är ojämnt fördelad. Många arbetslösa har varit utan arbete under lång tid. Arbetslösheten är dessutom väsentligt högre bland personer som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, personer födda utanför Europa och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga.
Antalet asylsökande till Sverige ökade under hösten 2015 till historiskt höga nivåer. Det stora antalet asylsökande bidrar till att öka efterfrågan i ekonomin, bl.a. till följd av en ökad efterfrågan på välfärdstjänster, vilket bedöms leda till en högre sysselsättning och lägre arbetslöshet på kort sikt. Samtidigt innebär utvecklingen utmaningar på arbetsmarknaden. Det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland personer födda utanför Europa är också i genomsnitt högre än bland övriga på arbetsmarknaden.
Det stora antalet nyanlända väntas leda till att ett stort antal personer som varit kort tid i landet kommer in i arbetskraften. På några års sikt förväntas det bidra till att nedgången i arbetslösheten stannar av. Det är därför än mer angeläget att de nyanländas etablering på arbetsmarknaden går så snabbt som möjligt.
Mer om utmaningarna för sysselsättningspolitiken (kapitel 9 ur vårpropositionen)
Uppföljning av fördelningspolitiken
Regeringens reformer hittills under mandatperioden har en tydligt utjämnande fördelningspolitisk profil. Reformerna bedöms bidra till en minskad spridning av hushållens disponibla inkomster. Andelen personer med låg relativ ekonomisk standard väntas också minska. Regeringens politik bidrar även till att stärka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män.
Med ett utvidgat inkomstbegrepp, som beaktar regeringens satsningar på bl.a. vård, skola och omsorg, får fler inkomstgrupper i genomsnitt en positiv utveckling än när analysen begränsas till den disponibla inkomsten. Välfärdssatsningarna bedöms öka det ekonomiska välståndet i alla inkomst-grupper, men effekten är störst i den nedre delen av inkomstfördelningen.
Fördelningspolitisk redogörelse (bilaga 2 ur vårpropositionen)
Källdokument
Hela den ekonomiska vårpropositionen för 2016 som pdf
Hela vårändringsbudgeten för 2016 som pdf
Om riksdagsbehandlingen av vårbudgeten
Efter att den ekonomiska vårpropositionen och vårändringsbudgeten lämnats till riksdagen har riksdagens ledamöter möjlighet att lämna följdmotioner med alternativa förslag under de följande två veckorna. Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som ingår i vårpropositionen bereds av finansutskottet. Förslaget till ändringsbudget, inklusive ändrade anslagsramar, inkomstberäkningar och eventuella lagförslag bereds i finansutskottet.
Riksdagen fattar sedan beslut under juni månad. Preliminärt datum är den 21 juni.


Regeringen Löfven I

Regeringen Löfven I var Sveriges regering mellan 3 oktober 2014 och 21 januari 2019. Regeringen var en koalitionsregering och minoritetsregering bestående av Socialdemokraterna och Miljöpartiet, där Socialdemokraterna innehade 17 statsrådsposter och Miljöpartiet 6. Regeringschef (statsminister) var Socialdemokraternas partiledare Stefan Löfven. Det var Sveriges första regering med statsråd från Miljöpartiet.

Regeringen Löfven tillträdde efter riksdagsvalet i Sverige 2014, i vilket de tre rödgröna partierna blev störst av riksdagens tre politiska block, och den efterträdde den borgerliga regeringen Reinfeldt. Regeringen hade stöd av en minoritet i Sveriges riksdag. Regeringen drabbades tidigt av en regeringskris när den fick sin budgetproposition nedröstad hösten 2014. Statsminister Stefan Löfven meddelade därför att han tänkte utlysa ett extra val, men regeringen kunde regera vidare tack vare att decemberöverenskommelsen slöts mellan regeringen och den borgerliga oppositionen. Regeringen Löfven hade sedan sitt tillträde ett nära budgetsamarbete med Vänsterpartiet som fick igenom många vallöften, och gjorde även upp i några sakpolitiska frågor med delar av oppositionen.

Regeringen satte tidigt målet att Sverige skulle ha lägst arbetslöshet i EU senast 2020 och man har också satsat pengar på välfärd, utbildning och integration, genom höjda skatter och god konjunktur under perioden. Emellertid har det målet inte varit nära att uppnås. Under mandatperioden fick regeringen hantera rekordstora flyktingströmmar i samband med migrationskrisen i Europa 2015, vilket ytterligare bidrog till offentlig konsumtion och landets goda konjunktur, men var nära mottagningssystemens kapacitet. Regeringen skärpte lagstiftningen och lyckades därmed kraftigt begränsa antalet asylsökande. Miljöpartiet övervägde att lämna regeringen inför beslutet men valde att stanna och bryta vallöften för att undvika ändå hårdare flyktingpolitik. Större satsningar har också gjorts på klimat, försvar och polis.

Omedelbart efter riksdagsvalet 2018 visade en statsministeromröstning att riksdagen saknade stöd för Stefan Löfven som statsminister, varför han entledigades av talmannen, varpå regeringen satt kvar rekordlänge som övergångsregering.riksdagen.se Regeringen efterträddes av Regeringen Löfven II, som bestod av samma partier men även hade stöd av två borgerliga partier enligt januariavtalet 2019.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att man förstärkte den inre utlänningskontrollen i syfte att lättare avvisa flyktingar som inte har rätt att vistas i Sverige.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att man förstärkte den inre utlänningskontrollen i syfte att lättare avvisa flyktingar som inte har rätt att vistas i Sverige.

Den 23 oktober 2015 meddelade regeringen Migrationsöverenskommelsen, en uppgörelse mellan sex av riksdagens åtta partier gällande flyktingpolitiken. Uppgörelsen innebar bland annat en övergång från att ge permanenta uppehållstillstånd till temporära uppehållstillstånd som praxis.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att man förstärkte den inre utlänningskontrollen i syfte att lättare avvisa flyktingar som inte har rätt att vistas i Sverige.

Den 23 oktober 2015 meddelade regeringen Migrationsöverenskommelsen, en uppgörelse mellan sex av riksdagens åtta partier gällande flyktingpolitiken. Uppgörelsen innebar bland annat en övergång från att ge permanenta uppehållstillstånd till temporära uppehållstillstånd som praxis. Även ett tvingande kvotsystem gällande kommunernas mottagande infördes. Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna stod utanför uppgörelsen.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att man förstärkte den inre utlänningskontrollen i syfte att lättare avvisa flyktingar som inte har rätt att vistas i Sverige.

Den 23 oktober 2015 meddelade regeringen Migrationsöverenskommelsen, en uppgörelse mellan sex av riksdagens åtta partier gällande flyktingpolitiken. Uppgörelsen innebar bland annat en övergång från att ge permanenta uppehållstillstånd till temporära uppehållstillstånd som praxis. Även ett tvingande kvotsystem gällande kommunernas mottagande infördes. Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna stod utanför uppgörelsen.

Den 24 november 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för att minska det nationella asyltrycket.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att man förstärkte den inre utlänningskontrollen i syfte att lättare avvisa flyktingar som inte har rätt att vistas i Sverige.

Den 23 oktober 2015 meddelade regeringen Migrationsöverenskommelsen, en uppgörelse mellan sex av riksdagens åtta partier gällande flyktingpolitiken. Uppgörelsen innebar bland annat en övergång från att ge permanenta uppehållstillstånd till temporära uppehållstillstånd som praxis. Även ett tvingande kvotsystem gällande kommunernas mottagande infördes. Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna stod utanför uppgörelsen.

Den 24 november 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för att minska det nationella asyltrycket. Bland annat föreslogs tidsbegränsade uppehållstillstånd för alla skyddsbehövande (förutom kvotflyktingar), ändrade regler för anhöriginvandring och skärpta försörjningskrav. Den nya lagstiftningen syftade enligt regeringen till att minska antal asylsökande till EU:s miniminivå.

Den 17 december presenterade regeringen ett krispaket för att öka antal asylboende. I förslaget kring asylboende ingick bland annat att hisskravet försvinner, att planprocesserna blir enklare och att pengar tillförs till de kommuner som både tar emot flyktingar och bygger boende för dessa.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att man förstärkte den inre utlänningskontrollen i syfte att lättare avvisa flyktingar som inte har rätt att vistas i Sverige.

Den 23 oktober 2015 meddelade regeringen Migrationsöverenskommelsen, en uppgörelse mellan sex av riksdagens åtta partier gällande flyktingpolitiken. Uppgörelsen innebar bland annat en övergång från att ge permanenta uppehållstillstånd till temporära uppehållstillstånd som praxis. Även ett tvingande kvotsystem gällande kommunernas mottagande infördes. Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna stod utanför uppgörelsen.

Den 24 november 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för att minska det nationella asyltrycket. Bland annat föreslogs tidsbegränsade uppehållstillstånd för alla skyddsbehövande (förutom kvotflyktingar), ändrade regler för anhöriginvandring och skärpta försörjningskrav. Den nya lagstiftningen syftade enligt regeringen till att minska antal asylsökande till EU:s miniminivå.

Den 17 december presenterade regeringen ett krispaket för att öka antal asylboende. I förslaget kring asylboende ingick bland annat att hisskravet försvinner, att planprocesserna blir enklare och att pengar tillförs till de kommuner som både tar emot flyktingar och bygger boende för dessa.

Den 4 januari 2016 införde Sverige id-kontroller mot gränsen till Danmark.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att man förstärkte den inre utlänningskontrollen i syfte att lättare avvisa flyktingar som inte har rätt att vistas i Sverige.

Den 23 oktober 2015 meddelade regeringen Migrationsöverenskommelsen, en uppgörelse mellan sex av riksdagens åtta partier gällande flyktingpolitiken. Uppgörelsen innebar bland annat en övergång från att ge permanenta uppehållstillstånd till temporära uppehållstillstånd som praxis. Även ett tvingande kvotsystem gällande kommunernas mottagande infördes. Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna stod utanför uppgörelsen.

Den 24 november 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för att minska det nationella asyltrycket. Bland annat föreslogs tidsbegränsade uppehållstillstånd för alla skyddsbehövande (förutom kvotflyktingar), ändrade regler för anhöriginvandring och skärpta försörjningskrav. Den nya lagstiftningen syftade enligt regeringen till att minska antal asylsökande till EU:s miniminivå.

Den 17 december presenterade regeringen ett krispaket för att öka antal asylboende. I förslaget kring asylboende ingick bland annat att hisskravet försvinner, att planprocesserna blir enklare och att pengar tillförs till de kommuner som både tar emot flyktingar och bygger boende för dessa.

Den 4 januari 2016 införde Sverige id-kontroller mot gränsen till Danmark. Åtgärden syftade att begränsa antal asylsökande. Trafikbolag som trafikerar mellan Danmark och Sverige fick ansvar att genomföra id-kontroller på sina passagerare. Brott mot detta resulterar i ett vite på 50 000 kronor. Förslaget om id-kontroller mötte kritik från pendlare och tågbolag som trafikerar sträckan Malmö-Köpenhamn.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att man förstärkte den inre utlänningskontrollen i syfte att lättare avvisa flyktingar som inte har rätt att vistas i Sverige.

Den 23 oktober 2015 meddelade regeringen Migrationsöverenskommelsen, en uppgörelse mellan sex av riksdagens åtta partier gällande flyktingpolitiken. Uppgörelsen innebar bland annat en övergång från att ge permanenta uppehållstillstånd till temporära uppehållstillstånd som praxis. Även ett tvingande kvotsystem gällande kommunernas mottagande infördes. Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna stod utanför uppgörelsen.

Den 24 november 2015 presenterade regeringen en rad åtgärder för att minska det nationella asyltrycket. Bland annat föreslogs tidsbegränsade uppehållstillstånd för alla skyddsbehövande (förutom kvotflyktingar), ändrade regler för anhöriginvandring och skärpta försörjningskrav. Den nya lagstiftningen syftade enligt regeringen till att minska antal asylsökande till EU:s miniminivå.

Den 17 december presenterade regeringen ett krispaket för att öka antal asylboende. I förslaget kring asylboende ingick bland annat att hisskravet försvinner, att planprocesserna blir enklare och att pengar tillförs till de kommuner som både tar emot flyktingar och bygger boende för dessa.

Den 4 januari 2016 införde Sverige id-kontroller mot gränsen till Danmark. Åtgärden syftade att begränsa antal asylsökande. Trafikbolag som trafikerar mellan Danmark och Sverige fick ansvar att genomföra id-kontroller på sina passagerare. Brott mot detta resulterar i ett vite på 50 000 kronor. Förslaget om id-kontroller mötte kritik från pendlare och tågbolag som trafikerar sträckan Malmö-Köpenhamn.

Den 3 mars 2016 tog regeringen beslut om att rätt till boende och dagersättning ska dras in så snart en asylansökande fått avslag. Flyktingfamiljer med barn var undantagna från dessa nya bestämmelser.


Regeringen Löfven I

alt= Miljöminister Karolina Skog.|thumb|Miljöminister Karolina Skog.
Den 31 augusti 2015 meddelade regeringen att man föreslog nya områden och utvidgning av befintliga områden på Gotland att bli Natura 2000-områden. Bland dessa ingår bland annat Ojnareskogen kring Bästeträsk.

Den 9 september 2015 meddelade regeringen att man skulle införa en ny premie för att stötta marknadsintroduktion av eldrivna bussar. Under 2016 var premien 50 miljoner kronor och för åren 2017-2019 100 miljoner kronor per år.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen: En höjning av skatten på drivmedel med 55 öre för en liter, 60 öre per liter diesel och med en krona och 18 öre på etanol, förändringen trädde i kraft 1 januari 2016; höjd skatt på naturgrus och bekämpningsmedel; satsning på 460 miljoner till naturvård 2015; 125 miljoner kronor för klimatinvesteringar i kommuner och regioner.

F.d. Klimat- och miljöminister Åsa Romson utsågs till medlare för anpassningsförhandlingarna under klimattoppmötet COP21 i Paris 2015. Förhandlingarna ledde fram till ett globalt avtal gällande den internationella klimatpolitiken.

I budgetpropositionen 2016 lade regeringen 4,5 miljarder kronor på klimatsatsningar, varav drygt en halv miljard prioriterades åt ökad klimatfinansiering i utvecklingsländer. Regeringen satsade även 413 miljoner kronor i budgeten för att nå miljökvalitetsmålet giftfri miljö och föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk införs.

Den 9 mars 2016 lämnade Miljömålsberedningen ett betänkande på en regeringsproposition om ett klimatpolitiskt ramverk. Miljömålsberedningen föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk med klimatmål till 2045 som innebär att Sverige  inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, och en klimatlag som reglerar former för arbetet.

Den 14 mars 2016 meddelade regeringen att man skulle att sänka skatten på miljöbränslet etanol. Förändringen innebar att skatten på bränslet sänktes med 75 öre per liter.

Den 18 mars 2016 meddelade regeringen att man ville inrätta ett centrum för att hjälpa företag och organisationer att fasa ut skadliga kemikalier. Enligt regeringen skulle det föreslagna centrumet finnas på plats innan mandatperioden tar slut år 2018.

Den 2 juni 2016 meddelade regeringen att man sa ja till försäljningen av Vattenfalls brunkolsverksamhet till det tjeckiska bolaget EPH. Samtidigt meddelade man att regeringen skulle köpa utsläppsrätter och annullera utsläppsrätter för över sex miljarder kronor under åren 2018–2040.

thumb|Isabella Lövin undertecknar klimatlagen 2017.
Den 2 februari 2017 meddelade regeringen att man skulle lämna en proposition för en klimatlag till Riksdagen. Klimatlagen betydde att varje kommande regering måste lämna en klimatredovisning och en klimathandlingsplan tillsammans med budgetpropositionen. Klimatlagen var en överenskommelse mellan regeringen, allianspartierna och delvis vänsterpartiet i Miljömålsberedningen. . Undertecknandet blev uppmärksammat i hela världen efter en bild där klimatminister Isabella Lövin undertecknar lagen med bara kvinnor i bilden (se bild till höger). Bilden sågs av medier som en reaktion på USA:s president Trump som bara haft män i bilden när han undertecknat lagar.

Den 24 mars 2017 meddelade regeringen att man ville införa ett Bouns-malus-system för nyregistrerade bilar. Bonus-malus innebar att miljöbilar fick en bonus vid inköpet, medan vanliga bensin- och dieselbilar med högre utsläpp de första tre åren får en höjd skatt. Det största bonusen var på 45 000 kr till bilar helt utan koldioxidutsläpp, och för gasbilar var den maximala bonusen 7 500 kr.

Innehållet publicerades under perioden 3 oktober 2014 till den 20 januari 2019
Statsråd på denna sida som har bytt ansvarsområde
Under perioden 3 oktober 2014 och 30 november 2021 var hon finansminster.
Statsråd på denna sida som har bytt ansvarsområde
Under perioden 3 oktober 2014 och 30 november 2021 var hon finansminster.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 25 maj 2016 och den 20 januari 2019 var hon miljöminister.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 25 maj 2016 och den 20 januari 2019 var hon miljöminister.
Ett bonus–malus-system för nya bilar
Publicerad
Regeringen växlar upp klimatarbetet ytterligare. Miljöanpassade fordon med låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt de första tre åren. Det föreslås i en promemoria som Finansdepartementet remitterar idag. Förslagen är en del av en överenskommelse mellan regeringspartierna och Vänsterpartiet inför budgetpropositionen för 2018.
Transportsektorn står för en tredjedel av utsläppen i Sverige. Regeringen har nyligen överlämnat ett förslag till riksdagen om att utsläppen från transporterna ska minska med 70 procent till 2030, jämfört med 2010. För att nå det målet krävs ambitiösa åtgärder.Syftet med bonus–malus-systemet är att öka andelen miljöanpassade fordon och bidra till att uppnå målet om en fossilfri fordonsflotta. De fordon som kommer att beröras av det nya systemet är nya personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar.
- I förra veckan presenterade vi en reduktionsplikt, "Bränslebytet", för att gå mot mer förnybara bränslen. Nu går vi vidare med bonus-malus för att få till en omställning i nybilsförsäljningen. Det här systemet blir viktigt för att vi ska få fler miljöbilar i Sverige, säger finansminister Magdalena Andersson.
- Förslaget är en del av regeringens offensiva politik för att få ner utsläppen i transportsektorn. Nu när vi har en hög nybilsförsäljning är det viktigt att vi har kraftfulla styrmedel som styr åt rätt håll. Bonus-malus ska se till att det är lätt att göra rätt när man väljer vilken bil man ska köpa, säger miljöminister Karolina Skog.
Promemorian innehåller bl.a. följande förslag:
- Det högsta bonusbeloppet på 45 000 kronor ges till de bilar som släpper ut noll gram koldioxid. Det lägsta bonusbeloppet på 7 500 kronor ges till bilar som släpper ut högst 60 gram koldioxid. Gasbilar får en bonus på minst 7 500 kronor.
- För bensin- och dieseldrivna lätta fordon föreslås en förhöjd fordonsskatt (malus) under de tre första åren. För fordon som kan drivas med etanol eller annan gas än gasol tas ingen malus ut.
- För de fordon som inte omfattas av bonus–malus-systemet sänks gränsen för när koldioxidbeloppet tas ut till vad ett fordon vid blandad körning släpper ut i koldioxid per kilometer utöver 95 gram, vilket innebär en fordonsskattehöjning för de allra flesta.
- Miljötillägget för dieseldrivna fordon som uppfyller utsläppskraven för EURO 6 föreslås behållas och den femåriga fordonsskattebefrielsen föreslås slopas.
- För motorcyklar ändras fordonskatten från 180 kronor till 360 kronor för ett skatteår.
- Fordonsskatten för personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar i det viktbaserade systemet justeras som en följd av att fordonsskatten höjs i det koldioxidbaserade systemet.
Utvecklingen på området går snabbt och det kommer därför att vara viktigt med en tidig utvärdering av förslaget. Remisstiden går ut den 19 april 2017. Finansdepartementet återkommer också inom kort med ett förslag till ändrad beräkning av bilförmån bland annat med anledning av bonus–malus-systemet.
Presskontakt
Tf. pressekreterare hos finansminister Magdalena Andersson
Telefon (växel) 08-405 10 00
Mobil 070-266 31 05
e-post till Adriana Haxhimustafa
Pressekreterare hos finansminister Magdalena Andersson
Telefon (växel) 08-405 10 00
Politiskt sakkunnig hos miljöminister Karolina Skog
Telefon (växel) 08-405 10 00


Regeringen Löfven I


Regeringen Löfven I

alt= Miljöminister Karolina Skog.|thumb|Miljöminister Karolina Skog.
Den 31 augusti 2015 meddelade regeringen att man föreslog nya områden och utvidgning av befintliga områden på Gotland att bli Natura 2000-områden. Bland dessa ingår bland annat Ojnareskogen kring Bästeträsk.


Regeringen Löfven I

alt= Miljöminister Karolina Skog.|thumb|Miljöminister Karolina Skog.
Den 31 augusti 2015 meddelade regeringen att man föreslog nya områden och utvidgning av befintliga områden på Gotland att bli Natura 2000-områden. Bland dessa ingår bland annat Ojnareskogen kring Bästeträsk.

Den 9 september 2015 meddelade regeringen att man skulle införa en ny premie för att stötta marknadsintroduktion av eldrivna bussar. Under 2016 var premien 50 miljoner kronor och för åren 2017-2019 100 miljoner kronor per år.


Regeringen Löfven I

alt= Miljöminister Karolina Skog.|thumb|Miljöminister Karolina Skog.
Den 31 augusti 2015 meddelade regeringen att man föreslog nya områden och utvidgning av befintliga områden på Gotland att bli Natura 2000-områden. Bland dessa ingår bland annat Ojnareskogen kring Bästeträsk.

Den 9 september 2015 meddelade regeringen att man skulle införa en ny premie för att stötta marknadsintroduktion av eldrivna bussar. Under 2016 var premien 50 miljoner kronor och för åren 2017-2019 100 miljoner kronor per år.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen: En höjning av skatten på drivmedel med 55 öre för en liter, 60 öre per liter diesel och med en krona och 18 öre på etanol, förändringen trädde i kraft 1 januari 2016; höjd skatt på naturgrus och bekämpningsmedel; satsning på 460 miljoner till naturvård 2015; 125 miljoner kronor för klimatinvesteringar i kommuner och regioner.


Regeringen Löfven I

alt= Miljöminister Karolina Skog.|thumb|Miljöminister Karolina Skog.
Den 31 augusti 2015 meddelade regeringen att man föreslog nya områden och utvidgning av befintliga områden på Gotland att bli Natura 2000-områden. Bland dessa ingår bland annat Ojnareskogen kring Bästeträsk.

Den 9 september 2015 meddelade regeringen att man skulle införa en ny premie för att stötta marknadsintroduktion av eldrivna bussar. Under 2016 var premien 50 miljoner kronor och för åren 2017-2019 100 miljoner kronor per år.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen: En höjning av skatten på drivmedel med 55 öre för en liter, 60 öre per liter diesel och med en krona och 18 öre på etanol, förändringen trädde i kraft 1 januari 2016; höjd skatt på naturgrus och bekämpningsmedel; satsning på 460 miljoner till naturvård 2015; 125 miljoner kronor för klimatinvesteringar i kommuner och regioner.

F.d. Klimat- och miljöminister Åsa Romson utsågs till medlare för anpassningsförhandlingarna under klimattoppmötet COP21 i Paris 2015. Förhandlingarna ledde fram till ett globalt avtal gällande den internationella klimatpolitiken.


Regeringen Löfven I

alt= Miljöminister Karolina Skog.|thumb|Miljöminister Karolina Skog.
Den 31 augusti 2015 meddelade regeringen att man föreslog nya områden och utvidgning av befintliga områden på Gotland att bli Natura 2000-områden. Bland dessa ingår bland annat Ojnareskogen kring Bästeträsk.

Den 9 september 2015 meddelade regeringen att man skulle införa en ny premie för att stötta marknadsintroduktion av eldrivna bussar. Under 2016 var premien 50 miljoner kronor och för åren 2017-2019 100 miljoner kronor per år.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen: En höjning av skatten på drivmedel med 55 öre för en liter, 60 öre per liter diesel och med en krona och 18 öre på etanol, förändringen trädde i kraft 1 januari 2016; höjd skatt på naturgrus och bekämpningsmedel; satsning på 460 miljoner till naturvård 2015; 125 miljoner kronor för klimatinvesteringar i kommuner och regioner.

F.d. Klimat- och miljöminister Åsa Romson utsågs till medlare för anpassningsförhandlingarna under klimattoppmötet COP21 i Paris 2015. Förhandlingarna ledde fram till ett globalt avtal gällande den internationella klimatpolitiken.

I budgetpropositionen 2016 lade regeringen 4,5 miljarder kronor på klimatsatsningar, varav drygt en halv miljard prioriterades åt ökad klimatfinansiering i utvecklingsländer. Regeringen satsade även 413 miljoner kronor i budgeten för att nå miljökvalitetsmålet giftfri miljö och föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk införs.

Den 9 mars 2016 lämnade Miljömålsberedningen ett betänkande på en regeringsproposition om ett klimatpolitiskt ramverk. Miljömålsberedningen föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk med klimatmål till 2045 som innebär att Sverige  inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, och en klimatlag som reglerar former för arbetet.


Regeringen Löfven I

alt= Miljöminister Karolina Skog.|thumb|Miljöminister Karolina Skog.
Den 31 augusti 2015 meddelade regeringen att man föreslog nya områden och utvidgning av befintliga områden på Gotland att bli Natura 2000-områden. Bland dessa ingår bland annat Ojnareskogen kring Bästeträsk.

Den 9 september 2015 meddelade regeringen att man skulle införa en ny premie för att stötta marknadsintroduktion av eldrivna bussar. Under 2016 var premien 50 miljoner kronor och för åren 2017-2019 100 miljoner kronor per år.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen: En höjning av skatten på drivmedel med 55 öre för en liter, 60 öre per liter diesel och med en krona och 18 öre på etanol, förändringen trädde i kraft 1 januari 2016; höjd skatt på naturgrus och bekämpningsmedel; satsning på 460 miljoner till naturvård 2015; 125 miljoner kronor för klimatinvesteringar i kommuner och regioner.

F.d. Klimat- och miljöminister Åsa Romson utsågs till medlare för anpassningsförhandlingarna under klimattoppmötet COP21 i Paris 2015. Förhandlingarna ledde fram till ett globalt avtal gällande den internationella klimatpolitiken.

I budgetpropositionen 2016 lade regeringen 4,5 miljarder kronor på klimatsatsningar, varav drygt en halv miljard prioriterades åt ökad klimatfinansiering i utvecklingsländer. Regeringen satsade även 413 miljoner kronor i budgeten för att nå miljökvalitetsmålet giftfri miljö och föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk införs.

Den 9 mars 2016 lämnade Miljömålsberedningen ett betänkande på en regeringsproposition om ett klimatpolitiskt ramverk. Miljömålsberedningen föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk med klimatmål till 2045 som innebär att Sverige  inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, och en klimatlag som reglerar former för arbetet.

Den 14 mars 2016 meddelade regeringen att man skulle att sänka skatten på miljöbränslet etanol. Förändringen innebar att skatten på bränslet sänktes med 75 öre per liter.


Regeringen Löfven I

alt= Miljöminister Karolina Skog.|thumb|Miljöminister Karolina Skog.
Den 31 augusti 2015 meddelade regeringen att man föreslog nya områden och utvidgning av befintliga områden på Gotland att bli Natura 2000-områden. Bland dessa ingår bland annat Ojnareskogen kring Bästeträsk.

Den 9 september 2015 meddelade regeringen att man skulle införa en ny premie för att stötta marknadsintroduktion av eldrivna bussar. Under 2016 var premien 50 miljoner kronor och för åren 2017-2019 100 miljoner kronor per år.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen: En höjning av skatten på drivmedel med 55 öre för en liter, 60 öre per liter diesel och med en krona och 18 öre på etanol, förändringen trädde i kraft 1 januari 2016; höjd skatt på naturgrus och bekämpningsmedel; satsning på 460 miljoner till naturvård 2015; 125 miljoner kronor för klimatinvesteringar i kommuner och regioner.

F.d. Klimat- och miljöminister Åsa Romson utsågs till medlare för anpassningsförhandlingarna under klimattoppmötet COP21 i Paris 2015. Förhandlingarna ledde fram till ett globalt avtal gällande den internationella klimatpolitiken.

I budgetpropositionen 2016 lade regeringen 4,5 miljarder kronor på klimatsatsningar, varav drygt en halv miljard prioriterades åt ökad klimatfinansiering i utvecklingsländer. Regeringen satsade även 413 miljoner kronor i budgeten för att nå miljökvalitetsmålet giftfri miljö och föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk införs.

Den 9 mars 2016 lämnade Miljömålsberedningen ett betänkande på en regeringsproposition om ett klimatpolitiskt ramverk. Miljömålsberedningen föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk med klimatmål till 2045 som innebär att Sverige  inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, och en klimatlag som reglerar former för arbetet.

Den 14 mars 2016 meddelade regeringen att man skulle att sänka skatten på miljöbränslet etanol. Förändringen innebar att skatten på bränslet sänktes med 75 öre per liter.

Den 18 mars 2016 meddelade regeringen att man ville inrätta ett centrum för att hjälpa företag och organisationer att fasa ut skadliga kemikalier. Enligt regeringen skulle det föreslagna centrumet finnas på plats innan mandatperioden tar slut år 2018.


Regeringen Löfven I

alt= Miljöminister Karolina Skog.|thumb|Miljöminister Karolina Skog.
Den 31 augusti 2015 meddelade regeringen att man föreslog nya områden och utvidgning av befintliga områden på Gotland att bli Natura 2000-områden. Bland dessa ingår bland annat Ojnareskogen kring Bästeträsk.

Den 9 september 2015 meddelade regeringen att man skulle införa en ny premie för att stötta marknadsintroduktion av eldrivna bussar. Under 2016 var premien 50 miljoner kronor och för åren 2017-2019 100 miljoner kronor per år.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen: En höjning av skatten på drivmedel med 55 öre för en liter, 60 öre per liter diesel och med en krona och 18 öre på etanol, förändringen trädde i kraft 1 januari 2016; höjd skatt på naturgrus och bekämpningsmedel; satsning på 460 miljoner till naturvård 2015; 125 miljoner kronor för klimatinvesteringar i kommuner och regioner.

F.d. Klimat- och miljöminister Åsa Romson utsågs till medlare för anpassningsförhandlingarna under klimattoppmötet COP21 i Paris 2015. Förhandlingarna ledde fram till ett globalt avtal gällande den internationella klimatpolitiken.

I budgetpropositionen 2016 lade regeringen 4,5 miljarder kronor på klimatsatsningar, varav drygt en halv miljard prioriterades åt ökad klimatfinansiering i utvecklingsländer. Regeringen satsade även 413 miljoner kronor i budgeten för att nå miljökvalitetsmålet giftfri miljö och föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk införs.

Den 9 mars 2016 lämnade Miljömålsberedningen ett betänkande på en regeringsproposition om ett klimatpolitiskt ramverk. Miljömålsberedningen föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk med klimatmål till 2045 som innebär att Sverige  inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, och en klimatlag som reglerar former för arbetet.

Den 14 mars 2016 meddelade regeringen att man skulle att sänka skatten på miljöbränslet etanol. Förändringen innebar att skatten på bränslet sänktes med 75 öre per liter.

Den 18 mars 2016 meddelade regeringen att man ville inrätta ett centrum för att hjälpa företag och organisationer att fasa ut skadliga kemikalier. Enligt regeringen skulle det föreslagna centrumet finnas på plats innan mandatperioden tar slut år 2018.

Den 2 juni 2016 meddelade regeringen att man sa ja till försäljningen av Vattenfalls brunkolsverksamhet till det tjeckiska bolaget EPH. Samtidigt meddelade man att regeringen skulle köpa utsläppsrätter och annullera utsläppsrätter för över sex miljarder kronor under åren 2018–2040.

thumb|Isabella Lövin undertecknar klimatlagen 2017.


Regeringen Löfven I

alt= Miljöminister Karolina Skog.|thumb|Miljöminister Karolina Skog.
Den 31 augusti 2015 meddelade regeringen att man föreslog nya områden och utvidgning av befintliga områden på Gotland att bli Natura 2000-områden. Bland dessa ingår bland annat Ojnareskogen kring Bästeträsk.

Den 9 september 2015 meddelade regeringen att man skulle införa en ny premie för att stötta marknadsintroduktion av eldrivna bussar. Under 2016 var premien 50 miljoner kronor och för åren 2017-2019 100 miljoner kronor per år.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen: En höjning av skatten på drivmedel med 55 öre för en liter, 60 öre per liter diesel och med en krona och 18 öre på etanol, förändringen trädde i kraft 1 januari 2016; höjd skatt på naturgrus och bekämpningsmedel; satsning på 460 miljoner till naturvård 2015; 125 miljoner kronor för klimatinvesteringar i kommuner och regioner.

F.d. Klimat- och miljöminister Åsa Romson utsågs till medlare för anpassningsförhandlingarna under klimattoppmötet COP21 i Paris 2015. Förhandlingarna ledde fram till ett globalt avtal gällande den internationella klimatpolitiken.

I budgetpropositionen 2016 lade regeringen 4,5 miljarder kronor på klimatsatsningar, varav drygt en halv miljard prioriterades åt ökad klimatfinansiering i utvecklingsländer. Regeringen satsade även 413 miljoner kronor i budgeten för att nå miljökvalitetsmålet giftfri miljö och föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk införs.

Den 9 mars 2016 lämnade Miljömålsberedningen ett betänkande på en regeringsproposition om ett klimatpolitiskt ramverk. Miljömålsberedningen föreslog att ett klimatpolitiskt ramverk med klimatmål till 2045 som innebär att Sverige  inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, och en klimatlag som reglerar former för arbetet.

Den 14 mars 2016 meddelade regeringen att man skulle att sänka skatten på miljöbränslet etanol. Förändringen innebar att skatten på bränslet sänktes med 75 öre per liter.

Den 18 mars 2016 meddelade regeringen att man ville inrätta ett centrum för att hjälpa företag och organisationer att fasa ut skadliga kemikalier. Enligt regeringen skulle det föreslagna centrumet finnas på plats innan mandatperioden tar slut år 2018.

Den 2 juni 2016 meddelade regeringen att man sa ja till försäljningen av Vattenfalls brunkolsverksamhet till det tjeckiska bolaget EPH. Samtidigt meddelade man att regeringen skulle köpa utsläppsrätter och annullera utsläppsrätter för över sex miljarder kronor under åren 2018–2040.

thumb|Isabella Lövin undertecknar klimatlagen 2017.
Den 2 februari 2017 meddelade regeringen att man skulle lämna en proposition för en klimatlag till Riksdagen. Klimatlagen betydde att varje kommande regering måste lämna en klimatredovisning och en klimathandlingsplan tillsammans med budgetpropositionen. Klimatlagen var en överenskommelse mellan regeringen, allianspartierna och delvis vänsterpartiet i Miljömålsberedningen. . Undertecknandet blev uppmärksammat i hela världen efter en bild där klimatminister Isabella Lövin undertecknar lagen med bara kvinnor i bilden (se bild till höger). Bilden sågs av medier som en reaktion på USA:s president Trump som bara haft män i bilden när han undertecknat lagar.


Regeringen Löfven I

Den 28 november 2016 presenterade regeringen att Sverige ska år 2030 ha 50 procent effektivare energianvändning jämfört med 2005. Målet var förhandlat med de tre oppositionspartierna Centerpartiet, Moderaterna och Kristdemokraterna som en tillkommande del av den blocköverskridande energiöverenskommelsen.

Innehållet publicerades under perioden 3 oktober 2014 till den 20 januari 2019
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 21 januari 2019 och den 30 november 2021 var han näringsminister.
Mellan den 25 maj 2016 och den 21 januari 2019 var han samordnings- och energiminister.
Mellan den 3 oktober 2014 och den 25 maj 2016 var han energiminister.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 21 januari 2019 och den 30 november 2021 var han näringsminister.
Mellan den 25 maj 2016 och den 21 januari 2019 var han samordnings- och energiminister.
Mellan den 3 oktober 2014 och den 25 maj 2016 var han energiminister.
Överenskommelse om Sveriges mål för energieffektivisering
Publicerad
Regeringen, Moderaterna, Centerpartiet och Kristdemokraterna slöt den 10 juni 2016 en ramöverenskommelse om energipolitiken. Överenskommelsen ger långsiktighet i energipolitiken och skapar förutsägbarhet för såväl elmarknadens aktörer som för samhället. En del av överenskommelsen är att ett mål för energieffektivisering till 2030 för Sverige ska beslutas under 2017.
Regeringen, Moderaterna, Centerpartiet och Kristdemokraterna har nu enats om ett förslag till mål för energieffektivisering för Sverige till 2030:
- Sverige ska år 2030 ha 50 procent effektivare energianvändning jämfört med 2005. Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till BNP.
- Energimyndigheten ska ges i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering.
Därmed utgör sektorstrategierna inget mål som fastställs av riksdagen. Målet för energieffektivisering, och sättet att beräkna det, ligger i linje med EU:s ambition om 30 procent minskad absolut energianvändning till 2030 samt är i linje med att EU i framtiden kommer att använda år 2005 som basår för sina beräkningar.
Målet om 50 procent effektivare energianvändning är högt satt. Bedömningen är att målet kan nås genom att genomföra de åtgärder som återfinns i ramöverenskommelsen om energi, vidta åtgärder i Sverige samt genom beslut på EU-nivå.
Ett lyckat arbete med energieffektivisering stärker Sveriges konkurrenskraft, minskar miljöpåverkan och skapar många nyttor i samhället.
Presskontakt
Pressekreterare hos samordnings- och energiminister Ibrahim Baylan
Telefon (växel) 08-405 10 00


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2014 meddelade regeringen att man inte skulle presentera några konkreta krav på att avveckla kärnkraften. Däremot kom skärpta krav på kärnkraften att införas gällande bland annat hantering av radioaktivt avfall.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2014 meddelade regeringen att man inte skulle presentera några konkreta krav på att avveckla kärnkraften. Däremot kom skärpta krav på kärnkraften att införas gällande bland annat hantering av radioaktivt avfall.

Den 22 april 2015 föreslog regeringen beskattning för större solcellsanläggningar. Förslaget mötte kritik från ledarskribenter och forskare.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen; höjd effektskatt på kärnkraft; satsningar på installation av laddinfrastruktur för elfordon;  150 miljoner kronor för att stimulera utvecklingen av solkraftverk.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen satsningar på att energieffektivisera miljonprogrammen.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2014 meddelade regeringen att man inte skulle presentera några konkreta krav på att avveckla kärnkraften. Däremot kom skärpta krav på kärnkraften att införas gällande bland annat hantering av radioaktivt avfall.

Den 22 april 2015 föreslog regeringen beskattning för större solcellsanläggningar. Förslaget mötte kritik från ledarskribenter och forskare.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen; höjd effektskatt på kärnkraft; satsningar på installation av laddinfrastruktur för elfordon;  150 miljoner kronor för att stimulera utvecklingen av solkraftverk.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen satsningar på att energieffektivisera miljonprogrammen.

Den 7 april 2016 meddelade regeringen att lämna förslag på en ny elsäkerhetslag till riksdagen. Lagförslaget innebar att ansvaret för elinstallationsarbete flyttades från den enskilda elinstallatören till företaget.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2014 meddelade regeringen att man inte skulle presentera några konkreta krav på att avveckla kärnkraften. Däremot kom skärpta krav på kärnkraften att införas gällande bland annat hantering av radioaktivt avfall.

Den 22 april 2015 föreslog regeringen beskattning för större solcellsanläggningar. Förslaget mötte kritik från ledarskribenter och forskare.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen; höjd effektskatt på kärnkraft; satsningar på installation av laddinfrastruktur för elfordon;  150 miljoner kronor för att stimulera utvecklingen av solkraftverk.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen satsningar på att energieffektivisera miljonprogrammen.

Den 7 april 2016 meddelade regeringen att lämna förslag på en ny elsäkerhetslag till riksdagen. Lagförslaget innebar att ansvaret för elinstallationsarbete flyttades från den enskilda elinstallatören till företaget.

Den 3 maj presenterade regeringen satsningar för att minska behovet av energi för belysning. Målsättningen var att halvera elbehovet för belysning i Sverige till år 2020.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2014 meddelade regeringen att man inte skulle presentera några konkreta krav på att avveckla kärnkraften. Däremot kom skärpta krav på kärnkraften att införas gällande bland annat hantering av radioaktivt avfall.

Den 22 april 2015 föreslog regeringen beskattning för större solcellsanläggningar. Förslaget mötte kritik från ledarskribenter och forskare.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen; höjd effektskatt på kärnkraft; satsningar på installation av laddinfrastruktur för elfordon;  150 miljoner kronor för att stimulera utvecklingen av solkraftverk.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen satsningar på att energieffektivisera miljonprogrammen.

Den 7 april 2016 meddelade regeringen att lämna förslag på en ny elsäkerhetslag till riksdagen. Lagförslaget innebar att ansvaret för elinstallationsarbete flyttades från den enskilda elinstallatören till företaget.

Den 3 maj presenterade regeringen satsningar för att minska behovet av energi för belysning. Målsättningen var att halvera elbehovet för belysning i Sverige till år 2020.

Den 10 juni 2016 presenterade regeringen och de tre oppositionspartierna Centerpartiet, Moderaterna och Kristdemokraterna en blocköverskridande energiöverenskommelse. Den innebar att Sveriges mål blev att ha 100 procent förnybar elproduktion år 2040, att mer vindkraft och annan förnybar energi skulle byggas genom att stödsystemet förlängdes och ges en ökad ambition, att effektskatten på kärnkraftsel skulle avvecklas successivt och en sänkning av fastighetsskatt på vattenkraft. Förändringarna finansierades av höjd energiskatt. Överenskommelsen innebar också att man inte kommer att forcera en avveckling av kärnkraften med förbud.


Regeringen Löfven I

Den 1 oktober 2014 meddelade regeringen att man inte skulle presentera några konkreta krav på att avveckla kärnkraften. Däremot kom skärpta krav på kärnkraften att införas gällande bland annat hantering av radioaktivt avfall.

Den 22 april 2015 föreslog regeringen beskattning för större solcellsanläggningar. Förslaget mötte kritik från ledarskribenter och forskare.

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen; höjd effektskatt på kärnkraft; satsningar på installation av laddinfrastruktur för elfordon;  150 miljoner kronor för att stimulera utvecklingen av solkraftverk.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen satsningar på att energieffektivisera miljonprogrammen.

Den 7 april 2016 meddelade regeringen att lämna förslag på en ny elsäkerhetslag till riksdagen. Lagförslaget innebar att ansvaret för elinstallationsarbete flyttades från den enskilda elinstallatören till företaget.

Den 3 maj presenterade regeringen satsningar för att minska behovet av energi för belysning. Målsättningen var att halvera elbehovet för belysning i Sverige till år 2020.

Den 10 juni 2016 presenterade regeringen och de tre oppositionspartierna Centerpartiet, Moderaterna och Kristdemokraterna en blocköverskridande energiöverenskommelse. Den innebar att Sveriges mål blev att ha 100 procent förnybar elproduktion år 2040, att mer vindkraft och annan förnybar energi skulle byggas genom att stödsystemet förlängdes och ges en ökad ambition, att effektskatten på kärnkraftsel skulle avvecklas successivt och en sänkning av fastighetsskatt på vattenkraft. Förändringarna finansierades av höjd energiskatt. Överenskommelsen innebar också att man inte kommer att forcera en avveckling av kärnkraften med förbud.

Den 21 november 2016 meddelade regeringen man ville ta bort omdebatterade skatten på solel. Förslaget var att sänka skatten från 29,2 till 0,5 öre/kWh den 1 juli 2017 och samtidigt kontakta EU-kommissionen om ett helt borttagande.


Regeringen Löfven I

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen en höjning av taket i a-kassan från 680 kronor per person till 910 kronor, reformen trädde i kraft den 7 september 2015 höjt underhållsstöd med 300 kronor per barn från 1 273 kronor till 1 573 kronor, förändringen trädde i kraft i september 2015; och höjt bostadstillägg med 100 kronor i månaden för pensionärer. Förändringen trädde i kraft 1 september 2015.

I budgetpropositionen 2016 presenterade regeringen höjd sjuk- och aktivitetsersättning; höjd grundnivå i föräldraförsäkringen från 225 till 250 kronor på dag, förändringen trädde i kraft den 1 januari 2016; och rtt höjt tak i a-kassan från 18 700 kronor till 25 025 kronor i månaden; att vårdnadsbidraget skulle slopas. Förändringen trädde i kraft den 1 januari 2016; att den så kallade jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen skulle slopas från och med den 1 januari 2017; höjd maxtaxa för hemtjänst för pensionärer.

Den 1 januari 2016 infördes en tredje så kallad pappamånad efter att riksdagens röstade igenom en regeringsproposition.

Den 1 februari 2016 avskaffades den bortre gränsen i sjukförsäkringen efter ett regeringsbeslut.

Den 20 mars 2016 presenterade regeringen ett förslag om sänkt åldersgräns till 19 år för att ta ut så kallad förtidspension. Förslaget gällde bara för så kallad hel ersättning. Förslaget innebar även förändrade reglerna för unga långtidssjukskrivna.

Den 9 april 2016 presenterade regeringen förändrade regler kring sjukpenningsansvar för arbetsgivare. Förslaget innebar att arbetsgivare kommer att få betala 25 procent av sjukpenningskostnaderna för en anställd vars sjukskrivning överstiger 90 dagar. Arbetsgivaren skulle dock enligt förslaget inte behöva bära kostnader för vanliga enklare sjukfall som i regel inte har något samband med arbetsplatsen. Inkomsterna som staten tjänade på reformen skulle regeringen använda till sänkta generella arbetsgivaravgifter

Innehållet publicerades under perioden 3 oktober 2014 till den 20 januari 2019
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 22 januari 2019 och den 1 oktober 2019 var hon socialförsäkringsminister.
Mellan den 27 juli 2017 och den 21 januari 2019 var hon socialminister.
Mellan den 3 oktober 2014 och den 26 juli 2017 var hon socialförsäkringsminister.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 22 januari 2019 och den 1 oktober 2019 var hon socialförsäkringsminister.
Mellan den 27 juli 2017 och den 21 januari 2019 var hon socialminister.
Mellan den 3 oktober 2014 och den 26 juli 2017 var hon socialförsäkringsminister.
Regeringen föreslår ökade incitament för arbetsgivare i de långa sjukfallen genom ny hälsoväxling
Publicerad
Regeringen presenterar idag ett förslag om hälsoväxling för aktivare rehabilitering och omställning på arbetsplatsen. I förslaget, som rör arbetsgivarnas ekonomiska ansvar för långa sjukskrivningar, växlas kostnader för höga ohälsotal mot sänkta arbetsgivaravgifter. Regeringen bjuder även in fack och arbetsgivare och uppmanar dem att presentera åtgärder för att förbättra arbetsmiljön och få tillbaka sjukskrivna i arbete.
Läs mer:
Förslaget innebär att ett aktivt hälsoarbete kommer att löna sig. De arbetsgivare som har ett gott förebyggande arbete, en effektiv rehabilitering och därmed låg sjukfrånvaro belönas. Istället kommer de arbetsgivare som inte tar sitt ansvar att bära en större del av kostnaderna. Denna kostnadsväxling kallas för hälsoväxling och har tre fokusområden:
Hälsoväxling för bättre rehabilitering och omställning:
- Arbetsgivare kommer att få betala 25 procent av sjukpenningskostnaderna för en anställd vars sjukskrivning överstiger 90 dagar. Det ger arbetsgivaren tid att utreda behovet av rehabiliteringsåtgärder och anpassning av arbetsuppgifter under de första tre månaderna.
- Arbetsgivaren kommer inte att behöva bära kostnader för vanliga enklare sjukfall som i regel inte har något samband med arbetsplatsen, till exempel långdragna influensor eller benbrott.
- Kostnaderna ökar inte totalt – i kompensation får hela arbetsgivarkollektivet sänkta arbetsgivaravgifter. Det innebär att ett aktivt hälsoarbete kommer att löna sig.
Små arbetsgivare ska skyddas:
- Förslaget inbegriper ett skydd för småföretag i form av ett fribelopp om 33 500 kronor per år. Det motsvarar kostnaden av en sjukskriven anställd med snittersättning under ett helt år.
Utsatta grupper på arbetsmarknaden undantas:
- Det finns redan idag en selektering där den med sämre hälsa eller risk för sämre hälsa ofta väljs bort från anställningar. Det ska motverkas.Gäller även personer som beviljas anställning med vissa typer av stöd.
- Utvecklingen med de ökande sjuktalen i Sverige är oroande och måste brytas. Vi behöver välfärdens medarbetare i arbete, inte i sjukförsäkringen. Hälsoväxlingen innebär en omfördelning av resurser och ger alla arbetsgivare en möjlighet att påverka sina kostnader för sjukfrånvaron, säger socialförsäkringsminister Annika Strandhäll.
Arbetsmarknadens parter erbjuds parallellt med den fortsatta processen möjligheten att komma med överenskommelser som kan antas ge motsvarande resultat som hälsoväxlingen. Skulle parterna senast i augusti i år presentera sådana överenskommelser som förväntas få motsvarande effekt på ohälsan är regeringen beredd att gå den vägen istället för att lagstifta.


Regeringen Löfven I

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen en höjning av taket i a-kassan från 680 kronor per person till 910 kronor, reformen trädde i kraft den 7 september 2015 höjt underhållsstöd med 300 kronor per barn från 1 273 kronor till 1 573 kronor, förändringen trädde i kraft i september 2015; och höjt bostadstillägg med 100 kronor i månaden för pensionärer. Förändringen trädde i kraft 1 september 2015.

I budgetpropositionen 2016 presenterade regeringen höjd sjuk- och aktivitetsersättning; höjd grundnivå i föräldraförsäkringen från 225 till 250 kronor på dag, förändringen trädde i kraft den 1 januari 2016; och rtt höjt tak i a-kassan från 18 700 kronor till 25 025 kronor i månaden; att vårdnadsbidraget skulle slopas. Förändringen trädde i kraft den 1 januari 2016; att den så kallade jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen skulle slopas från och med den 1 januari 2017; höjd maxtaxa för hemtjänst för pensionärer.


Regeringen Löfven I

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen en höjning av taket i a-kassan från 680 kronor per person till 910 kronor, reformen trädde i kraft den 7 september 2015 höjt underhållsstöd med 300 kronor per barn från 1 273 kronor till 1 573 kronor, förändringen trädde i kraft i september 2015; och höjt bostadstillägg med 100 kronor i månaden för pensionärer. Förändringen trädde i kraft 1 september 2015.

I budgetpropositionen 2016 presenterade regeringen höjd sjuk- och aktivitetsersättning; höjd grundnivå i föräldraförsäkringen från 225 till 250 kronor på dag, förändringen trädde i kraft den 1 januari 2016; och rtt höjt tak i a-kassan från 18 700 kronor till 25 025 kronor i månaden; att vårdnadsbidraget skulle slopas. Förändringen trädde i kraft den 1 januari 2016; att den så kallade jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen skulle slopas från och med den 1 januari 2017; höjd maxtaxa för hemtjänst för pensionärer.

Den 1 januari 2016 infördes en tredje så kallad pappamånad efter att riksdagens röstade igenom en regeringsproposition.


Regeringen Löfven I

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen en höjning av taket i a-kassan från 680 kronor per person till 910 kronor, reformen trädde i kraft den 7 september 2015 höjt underhållsstöd med 300 kronor per barn från 1 273 kronor till 1 573 kronor, förändringen trädde i kraft i september 2015; och höjt bostadstillägg med 100 kronor i månaden för pensionärer. Förändringen trädde i kraft 1 september 2015.

I budgetpropositionen 2016 presenterade regeringen höjd sjuk- och aktivitetsersättning; höjd grundnivå i föräldraförsäkringen från 225 till 250 kronor på dag, förändringen trädde i kraft den 1 januari 2016; och rtt höjt tak i a-kassan från 18 700 kronor till 25 025 kronor i månaden; att vårdnadsbidraget skulle slopas. Förändringen trädde i kraft den 1 januari 2016; att den så kallade jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen skulle slopas från och med den 1 januari 2017; höjd maxtaxa för hemtjänst för pensionärer.

Den 1 januari 2016 infördes en tredje så kallad pappamånad efter att riksdagens röstade igenom en regeringsproposition.

Den 1 februari 2016 avskaffades den bortre gränsen i sjukförsäkringen efter ett regeringsbeslut.


Regeringen Löfven I

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen en höjning av taket i a-kassan från 680 kronor per person till 910 kronor, reformen trädde i kraft den 7 september 2015 höjt underhållsstöd med 300 kronor per barn från 1 273 kronor till 1 573 kronor, förändringen trädde i kraft i september 2015; och höjt bostadstillägg med 100 kronor i månaden för pensionärer. Förändringen trädde i kraft 1 september 2015.

I budgetpropositionen 2016 presenterade regeringen höjd sjuk- och aktivitetsersättning; höjd grundnivå i föräldraförsäkringen från 225 till 250 kronor på dag, förändringen trädde i kraft den 1 januari 2016; och rtt höjt tak i a-kassan från 18 700 kronor till 25 025 kronor i månaden; att vårdnadsbidraget skulle slopas. Förändringen trädde i kraft den 1 januari 2016; att den så kallade jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen skulle slopas från och med den 1 januari 2017; höjd maxtaxa för hemtjänst för pensionärer.

Den 1 januari 2016 infördes en tredje så kallad pappamånad efter att riksdagens röstade igenom en regeringsproposition.

Den 1 februari 2016 avskaffades den bortre gränsen i sjukförsäkringen efter ett regeringsbeslut.

Den 20 mars 2016 presenterade regeringen ett förslag om sänkt åldersgräns till 19 år för att ta ut så kallad förtidspension. Förslaget gällde bara för så kallad hel ersättning. Förslaget innebar även förändrade reglerna för unga långtidssjukskrivna.

Den 9 april 2016 presenterade regeringen förändrade regler kring sjukpenningsansvar för arbetsgivare.


Regeringen Löfven I

miniatyr|Folkhälsominister Gabriel Wikström.
I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen gratis medicin för barn under 18 år, och reformen trädde i kraft den 1 januari 2016; satsning på 200 miljoner kronor på förlossningsvård, 40 miljoner kronor 2016; satsning på 1 miljard i syfte att öka antal personal inom äldreomsorgen, och att förändringen trädde i kraft 1 september 2015; traineejobb för ungdomar mellan 20 och 24 år inom välfärdsyrken, och att eformen trädde i kraft den 1 augusti; samt ett glasögonbidrag till alla barn under 18 år.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen ökad bemanning inom äldreomsorgen finansierat via höjda kommunbidrag; gratis glasögon till barn under 18 år; gratis tandvård upp till 21 år från år 2017, varpå nästa år åldersgränsen höjs till 23 år; gratis preventivmedel för alla kvinnor upp till 21 år från januari 2017; sommarlovsstöd; gratis öppenvård för alla över 85 år från januari 2017; kunskapssatsning om demenssjukdomar och fallskador bland äldre; gratis mammografi för kvinnor mellan 40 och 74 år från och med 1 juli 2016; satsning på ungdomspsykiatrisk vård; och satsningar för att främja ungdomsmottagningarnas arbete.

Den 4 april 2016 meddelade regeringen att man lagt ett förslag om att permanent investera tio miljarder kronor per år för ökade resurser till välfärdsverksamheter i Sveriges kommuner och landsting.

Innehållet publicerades under perioden 3 oktober 2014 till den 20 januari 2019
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 30 november 2021 var han statsminister.
Mellan den 3 oktober 2014 och den 20 januari 2019 var han utbildningsminister.
Statsråd på denna sida som har entledigats
Mellan den 3 oktober 2014 och den 30 november 2021 var han statsminister.
Mellan den 3 oktober 2014 och den 20 januari 2019 var han utbildningsminister.
"Vi satsar 10 miljarder per år på välfärden"
Publicerad
Debattartikel av statsminister Stefan Löfven, utbildningsminister Gustav Fridolin och partiledare Jonas Sjöstedt (V), Aftonbladet Debatt, den 4 april 2016.
Varje dag går 1,3 miljoner svenskar till ett jobb i välfärden – en skola, ett äldreboende, en förskola eller ett sjukhus. De utbildar våra barn, tar hand om oss när vi blir sjuka, och ger våra äldre vård och livskvalitet. Det är de som utgör välfärdens stolta ryggrad.Med rätta är välfärden något av det vi svenskar är mest stolta över. Vår generella välfärd omfattar alla, såväl gammal som ung och fattig som rik, och är en viktig del i det som har byggt Sverige starkt.
Den starka välfärden bidrar till att Sverige är ett av världens mest jämlika länder med relativt små klyftor människor emellan där vi varje dag arbetar för att alla barn ska få en lika bra start i livet. Till stor del har vi också välfärden att tacka för att Sverige har EU:s högsta sysselsättningsgrad. Tack vare en utbyggd förskola och äldreomsorg kan många fler gå till jobbet eller studierna. Välfärden bidrar på så sätt till arbete och tillväxt i hela vårt land.
I det senaste riksdagsvalet valde svenska folket samhällsbygge framför stora skattesänkningar och nedskärningar. Och sedan regeringen tillträdde har prioriteringen varit mer pengar till fler lärare i skolan och mer personal i vården och omsorgen. Viktiga satsningar har gjorts på kvinnors hälsa, på arbetet för bättre psykisk hälsa bland barn och unga vuxna. Vi har infört kostnadsfria läkemedel för barn. Två miljarder kronor per år stärker bemanningen i äldreomsorgen. Resurserna till skolan har stärkts med åtta miljarder bara i år.
Samtidigt har vi minskat budgetunderskotten kraftigt. I höstas tillförde vi ytterligare tio miljarder kronor till Sveriges kommuner och landsting i en tillfällig satsning.
Men tillfälliga pengar räcker inte. Regeringen och Vänsterpartiet kommer att fortsätta att prioritera att anställa fler i välfärden. En fungerande välfärd är viktig för alla, inte minst för kvinnor, som fortfarande ofta får ta huvudansvaret för barn och hem. Fler anställda innebär också bättre arbetsvillkor för de som arbetar inom välfärden.
Därför kommer vi redan i höst att lägga förslag om att permanent investera tio miljarder kronor per år för ökad kvalitet och fler anställda i välfärden. Det ger kommuner och landsting långsiktiga planeringsförutsättningar så att de kan fastanställa och utveckla välfärden för framtiden. Många kommuner står också inför stora investeringar i nya skolor och förskolor.
Välfärdsmiljarderna ska inledningsvis särskilt stötta de kommuner och landsting som har störst behov av investeringar när Sverige växer. Men kommuner och landsting behöver också göra sitt för att säkra hög kvalitet i välfärden även på lång sikt.
En stark och generell välfärd är en viktig del av den svenska modellen. En modell, som oroväckande nog, flera aktörer nu vill avveckla. De borgerliga partierna vill inte bara sänka lönerna för de som börjar jobba i välfärden, något som riskerar att sprida sig till stora grupper svenska löntagare. Deras förslag på skattesänkningar kommer oundvikligen innebära nya nedskärningar i skolan, äldreomsorgen och förskolan.
Under åtta år sänkte den tidigare regeringen skatterna med 140 miljarder kronor. Följden blev ett stort hål i de offentliga finanserna. Men också en eftersatt välfärd och större ojämlikhet. Det gick inte att sänka skatterna så mycket utan att det också märktes i barnens skola, i vården och i äldreomsorgen.
Skolresultaten försämrades, personal skars bort från skolan, och antalet anställda i välfärden i förhållande till befolkningen minskade. 140 000 svenskar, varav de flesta kvinnor, har tvingats gå ned i arbetstid för att vårda anhöriga på grund av att välfärden brister. Det är mycket oroväckande signaler.
Nu föreslår de fyra borgerliga partierna ytterligare sammanlagt 64 miljarder kronor i skattesänkningar med ytterligare nedskärningar i välfärden som följd. Samtidigt meddelar Sverigedemokraterna att de vill stödja en borgerlig budget, oavsett vilka försämringar den innebär för vanliga människor. Det är en nedskärningspolitik som vi aldrig kan acceptera.
De tio välfärdsmiljarderna skapar nya jobb i hela landet och innebär många fler lärare, undersköterskor, socialsekreterare och andra viktiga yrkesgrupper i välfärden.
Det ger dem som jobbar inom skola och förskola mer tid för varje barn. Det ger anställda i hemtjänsten möjlighet att sitta ner och prata en stund och inte alltid vara tvungen att rusa vidare. Det ger ökad tillgänglighet i sjukvården. Förutsättningarna i socialtjänsten att utföra ett bra jobb blir bättre. Kommuner och landsting kan samtidigt förbättra arbetsmiljön och arbetsvillkoren så att också verksamhetsutvecklingen stärks.
Välfärdsmiljarderna ger också kommunerna ännu bättre förutsättningar att använda sig av extratjänster och traineejobb och bidra till att pressa ned arbetslösheten ytterligare. Tillsammans med redan genomförda investeringar motsvarar regeringens och Vänsterpartiets ökade tillskott till kommuner och landsting en möjlig ökning på över 30 000 sysselsatta i välfärden. Det tar oss ett steg närmare målet om EU:s lägsta arbetslöshet.
Generella statsbidrag bör vara utgångspunkten när staten tillför pengar till kommunsektorn. Regeringen vill minska det totala antalet styrsignaler som kommuner och landsting möter. Den här investeringen i vår gemensamma välfärd kommer att ge dem större möjligheter att utforma verksamheter efter lokala förutsättningar.
Välfärdsmiljarderna stärker Sverige. Regeringen har tillsammans med Vänsterpartiet påbörjat ett investeringsprogram på 60 miljarder per år. Det är det största samhällsbygget Sverige har gjort på flera decennier, och redan nu syns flera ljuspunkter i samhället: arbetslösheten pressas ner, skolorna anställer tusentals fler och Sverige leder klimatomställningen. Svensk ekonomi utvecklas starkt.
Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg skapar vi ett hållbart samhällsbygge, där ingen lämnas efter och ingen hålls tillbaka.
Stefan Löfven, statsminister
Gustav Fridolin, utbildningsminister
Jonas Sjöstedt, partiledare (V)


Regeringen Löfven I

miniatyr|Folkhälsominister Gabriel Wikström.
I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen gratis medicin för barn under 18 år, och reformen trädde i kraft den 1 januari 2016; satsning på 200 miljoner kronor på förlossningsvård, 40 miljoner kronor 2016; satsning på 1 miljard i syfte att öka antal personal inom äldreomsorgen, och att förändringen trädde i kraft 1 september 2015; traineejobb för ungdomar mellan 20 och 24 år inom välfärdsyrken, och att eformen trädde i kraft den 1 augusti; samt ett glasögonbidrag till alla barn under 18 år.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen ökad bemanning inom äldreomsorgen finansierat via höjda kommunbidrag; gratis glasögon till barn under 18 år; gratis tandvård upp till 21 år från år 2017, varpå nästa år åldersgränsen höjs till 23 år; gratis preventivmedel för alla kvinnor upp till 21 år från januari 2017; sommarlovsstöd; gratis öppenvård för alla över 85 år från januari 2017; kunskapssatsning om demenssjukdomar och fallskador bland äldre; gratis mammografi för kvinnor mellan 40 och 74 år från och med 1 juli 2016; satsning på ungdomspsykiatrisk vård; och satsningar för att främja ungdomsmottagningarnas arbete.

Den 18 november 2015 presenterade folkhälsominister Gabriel Wikström ett förslag om att förbjuda rökning på uteserveringar.


Regeringen Löfven I

miniatyr|Folkhälsominister Gabriel Wikström.
I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen gratis medicin för barn under 18 år, och reformen trädde i kraft den 1 januari 2016; satsning på 200 miljoner kronor på förlossningsvård, 40 miljoner kronor 2016; satsning på 1 miljard i syfte att öka antal personal inom äldreomsorgen, och att förändringen trädde i kraft 1 september 2015; traineejobb för ungdomar mellan 20 och 24 år inom välfärdsyrken, och att eformen trädde i kraft den 1 augusti; samt ett glasögonbidrag till alla barn under 18 år.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen ökad bemanning inom äldreomsorgen finansierat via höjda kommunbidrag; gratis glasögon till barn under 18 år; gratis tandvård upp till 21 år från år 2017, varpå nästa år åldersgränsen höjs till 23 år; gratis preventivmedel för alla kvinnor upp till 21 år från januari 2017; sommarlovsstöd; gratis öppenvård för alla över 85 år från januari 2017; kunskapssatsning om demenssjukdomar och fallskador bland äldre; gratis mammografi för kvinnor mellan 40 och 74 år från och med 1 juli 2016; satsning på ungdomspsykiatrisk vård; och satsningar för att främja ungdomsmottagningarnas arbete.

Den 18 november 2015 presenterade folkhälsominister Gabriel Wikström ett förslag om att förbjuda rökning på uteserveringar.

Den 13 januari 2016 röstade riksdagen genom ett regeringsförslag som innebär att ensamstående kvinnor fick möjlighet till assisterad befruktning.


Regeringen Löfven I

miniatyr|Folkhälsominister Gabriel Wikström.
I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen gratis medicin för barn under 18 år, och reformen trädde i kraft den 1 januari 2016; satsning på 200 miljoner kronor på förlossningsvård, 40 miljoner kronor 2016; satsning på 1 miljard i syfte att öka antal personal inom äldreomsorgen, och att förändringen trädde i kraft 1 september 2015; traineejobb för ungdomar mellan 20 och 24 år inom välfärdsyrken, och att eformen trädde i kraft den 1 augusti; samt ett glasögonbidrag till alla barn under 18 år.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen ökad bemanning inom äldreomsorgen finansierat via höjda kommunbidrag; gratis glasögon till barn under 18 år; gratis tandvård upp till 21 år från år 2017, varpå nästa år åldersgränsen höjs till 23 år; gratis preventivmedel för alla kvinnor upp till 21 år från januari 2017; sommarlovsstöd; gratis öppenvård för alla över 85 år från januari 2017; kunskapssatsning om demenssjukdomar och fallskador bland äldre; gratis mammografi för kvinnor mellan 40 och 74 år från och med 1 juli 2016; satsning på ungdomspsykiatrisk vård; och satsningar för att främja ungdomsmottagningarnas arbete.

Den 18 november 2015 presenterade folkhälsominister Gabriel Wikström ett förslag om att förbjuda rökning på uteserveringar.

Den 13 januari 2016 röstade riksdagen genom ett regeringsförslag som innebär att ensamstående kvinnor fick möjlighet till assisterad befruktning.

Den 22 januari 2016 meddelade regeringen att man tillsammans med Sveriges Kommuner och Landsting gjort en överenskommelse om att satsa en miljard kronor på kompetensförsörjningen inom vården. Satsningen innefattade bland annat IT-stöd i syfte att förenkla det administrativa arbetet och stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning.


Regeringen Löfven I

miniatyr|Folkhälsominister Gabriel Wikström.
I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen gratis medicin för barn under 18 år, och reformen trädde i kraft den 1 januari 2016; satsning på 200 miljoner kronor på förlossningsvård, 40 miljoner kronor 2016; satsning på 1 miljard i syfte att öka antal personal inom äldreomsorgen, och att förändringen trädde i kraft 1 september 2015; traineejobb för ungdomar mellan 20 och 24 år inom välfärdsyrken, och att eformen trädde i kraft den 1 augusti; samt ett glasögonbidrag till alla barn under 18 år.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen ökad bemanning inom äldreomsorgen finansierat via höjda kommunbidrag; gratis glasögon till barn under 18 år; gratis tandvård upp till 21 år från år 2017, varpå nästa år åldersgränsen höjs till 23 år; gratis preventivmedel för alla kvinnor upp till 21 år från januari 2017; sommarlovsstöd; gratis öppenvård för alla över 85 år från januari 2017; kunskapssatsning om demenssjukdomar och fallskador bland äldre; gratis mammografi för kvinnor mellan 40 och 74 år från och med 1 juli 2016; satsning på ungdomspsykiatrisk vård; och satsningar för att främja ungdomsmottagningarnas arbete.

Den 18 november 2015 presenterade folkhälsominister Gabriel Wikström ett förslag om att förbjuda rökning på uteserveringar.

Den 13 januari 2016 röstade riksdagen genom ett regeringsförslag som innebär att ensamstående kvinnor fick möjlighet till assisterad befruktning.

Den 22 januari 2016 meddelade regeringen att man tillsammans med Sveriges Kommuner och Landsting gjort en överenskommelse om att satsa en miljard kronor på kompetensförsörjningen inom vården. Satsningen innefattade bland annat IT-stöd i syfte att förenkla det administrativa arbetet och stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning.

I februari 2016 öppnade folkhälsominister Gabriel Wikström för att utöka möjligheterna för narkomaner att erbjudas rena sprutor av kommuner. Förslaget innebar att nationellt sprutbytesprogram infördes från och med den 1 januari 2017.


Regeringen Löfven I

miniatyr|Folkhälsominister Gabriel Wikström.
I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen gratis medicin för barn under 18 år, och reformen trädde i kraft den 1 januari 2016; satsning på 200 miljoner kronor på förlossningsvård, 40 miljoner kronor 2016; satsning på 1 miljard i syfte att öka antal personal inom äldreomsorgen, och att förändringen trädde i kraft 1 september 2015; traineejobb för ungdomar mellan 20 och 24 år inom välfärdsyrken, och att eformen trädde i kraft den 1 augusti; samt ett glasögonbidrag till alla barn under 18 år.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen ökad bemanning inom äldreomsorgen finansierat via höjda kommunbidrag; gratis glasögon till barn under 18 år; gratis tandvård upp till 21 år från år 2017, varpå nästa år åldersgränsen höjs till 23 år; gratis preventivmedel för alla kvinnor upp till 21 år från januari 2017; sommarlovsstöd; gratis öppenvård för alla över 85 år från januari 2017; kunskapssatsning om demenssjukdomar och fallskador bland äldre; gratis mammografi för kvinnor mellan 40 och 74 år från och med 1 juli 2016; satsning på ungdomspsykiatrisk vård; och satsningar för att främja ungdomsmottagningarnas arbete.

Den 18 november 2015 presenterade folkhälsominister Gabriel Wikström ett förslag om att förbjuda rökning på uteserveringar.

Den 13 januari 2016 röstade riksdagen genom ett regeringsförslag som innebär att ensamstående kvinnor fick möjlighet till assisterad befruktning.

Den 22 januari 2016 meddelade regeringen att man tillsammans med Sveriges Kommuner och Landsting gjort en överenskommelse om att satsa en miljard kronor på kompetensförsörjningen inom vården. Satsningen innefattade bland annat IT-stöd i syfte att förenkla det administrativa arbetet och stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning.

I februari 2016 öppnade folkhälsominister Gabriel Wikström för att utöka möjligheterna för narkomaner att erbjudas rena sprutor av kommuner. Förslaget innebar att nationellt sprutbytesprogram infördes från och med den 1 januari 2017. Samma månad presenterade också regeringen en ny strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. Strategin syftade bland annat till att tillgång till alkohol, narkotika, dopningsmedel och tobak ska minska, och att antalet barn och unga som börjar använda narkotika, dopningsmedel och tobak eller debuterar tidigt med alkohol ska successivt minska.


Regeringen Löfven I

miniatyr|Folkhälsominister Gabriel Wikström.
I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen gratis medicin för barn under 18 år, och reformen trädde i kraft den 1 januari 2016; satsning på 200 miljoner kronor på förlossningsvård, 40 miljoner kronor 2016; satsning på 1 miljard i syfte att öka antal personal inom äldreomsorgen, och att förändringen trädde i kraft 1 september 2015; traineejobb för ungdomar mellan 20 och 24 år inom välfärdsyrken, och att eformen trädde i kraft den 1 augusti; samt ett glasögonbidrag till alla barn under 18 år.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen ökad bemanning inom äldreomsorgen finansierat via höjda kommunbidrag; gratis glasögon till barn under 18 år; gratis tandvård upp till 21 år från år 2017, varpå nästa år åldersgränsen höjs till 23 år; gratis preventivmedel för alla kvinnor upp till 21 år från januari 2017; sommarlovsstöd; gratis öppenvård för alla över 85 år från januari 2017; kunskapssatsning om demenssjukdomar och fallskador bland äldre; gratis mammografi för kvinnor mellan 40 och 74 år från och med 1 juli 2016; satsning på ungdomspsykiatrisk vård; och satsningar för att främja ungdomsmottagningarnas arbete.

Den 18 november 2015 presenterade folkhälsominister Gabriel Wikström ett förslag om att förbjuda rökning på uteserveringar.

Den 13 januari 2016 röstade riksdagen genom ett regeringsförslag som innebär att ensamstående kvinnor fick möjlighet till assisterad befruktning.

Den 22 januari 2016 meddelade regeringen att man tillsammans med Sveriges Kommuner och Landsting gjort en överenskommelse om att satsa en miljard kronor på kompetensförsörjningen inom vården. Satsningen innefattade bland annat IT-stöd i syfte att förenkla det administrativa arbetet och stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning.

I februari 2016 öppnade folkhälsominister Gabriel Wikström för att utöka möjligheterna för narkomaner att erbjudas rena sprutor av kommuner. Förslaget innebar att nationellt sprutbytesprogram infördes från och med den 1 januari 2017. Samma månad presenterade också regeringen en ny strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. Strategin syftade bland annat till att tillgång till alkohol, narkotika, dopningsmedel och tobak ska minska, och att antalet barn och unga som börjar använda narkotika, dopningsmedel och tobak eller debuterar tidigt med alkohol ska successivt minska.

Den 27 februari 2016 meddelade regeringen att man kommer att satsa 4,8 miljoner kronor 2016 på utbildningsmaterial om demens, om att motverka tvång i vården och ökad användningen av nationella kvalitetsregister inom kommunerna. Regeringen avsåg även att ge Socialstyrelsen i uppdrag att ta fram underlag till en ny nationell strategi kring demens.

Den 1 april 2016 presenterade regeringen ett förslag om att ersätta det nuvarande spelmonopolet med ett licenssystem.


Regeringen Löfven I

miniatyr|Folkhälsominister Gabriel Wikström.
I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen gratis medicin för barn under 18 år, och reformen trädde i kraft den 1 januari 2016; satsning på 200 miljoner kronor på förlossningsvård, 40 miljoner kronor 2016; satsning på 1 miljard i syfte att öka antal personal inom äldreomsorgen, och att förändringen trädde i kraft 1 september 2015; traineejobb för ungdomar mellan 20 och 24 år inom välfärdsyrken, och att eformen trädde i kraft den 1 augusti; samt ett glasögonbidrag till alla barn under 18 år.

I budgetpropositionen 2016 föreslog regeringen ökad bemanning inom äldreomsorgen finansierat via höjda kommunbidrag; gratis glasögon till barn under 18 år; gratis tandvård upp till 21 år från år 2017, varpå nästa år åldersgränsen höjs till 23 år; gratis preventivmedel för alla kvinnor upp till 21 år från januari 2017; sommarlovsstöd; gratis öppenvård för alla över 85 år från januari 2017; kunskapssatsning om demenssjukdomar och fallskador bland äldre; gratis mammografi för kvinnor mellan 40 och 74 år från och med 1 juli 2016; satsning på ungdomspsykiatrisk vård; och satsningar för att främja ungdomsmottagningarnas arbete.

Den 18 november 2015 presenterade folkhälsominister Gabriel Wikström ett förslag om att förbjuda rökning på uteserveringar.

Den 13 januari 2016 röstade riksdagen genom ett regeringsförslag som innebär att ensamstående kvinnor fick möjlighet till assisterad befruktning.

Den 22 januari 2016 meddelade regeringen att man tillsammans med Sveriges Kommuner och Landsting gjort en överenskommelse om att satsa en miljard kronor på kompetensförsörjningen inom vården. Satsningen innefattade bland annat IT-stöd i syfte att förenkla det administrativa arbetet och stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning.

I februari 2016 öppnade folkhälsominister Gabriel Wikström för att utöka möjligheterna för narkomaner att erbjudas rena sprutor av kommuner. Förslaget innebar att nationellt sprutbytesprogram infördes från och med den 1 januari 2017. Samma månad presenterade också regeringen en ny strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. Strategin syftade bland annat till att tillgång till alkohol, narkotika, dopningsmedel och tobak ska minska, och att antalet barn och unga som börjar använda narkotika, dopningsmedel och tobak eller debuterar tidigt med alkohol ska successivt minska.

Den 27 februari 2016 meddelade regeringen att man kommer att satsa 4,8 miljoner kronor 2016 på utbildningsmaterial om demens, om att motverka tvång i vården och ökad användningen av nationella kvalitetsregister inom kommunerna. Regeringen avsåg även att ge Socialstyrelsen i uppdrag att ta fram underlag till en ny nationell strategi kring demens.

Den 1 april 2016 presenterade regeringen ett förslag om att ersätta det nuvarande spelmonopolet med ett licenssystem. Det föreslagna licenssystemet innebär att alla som aktörer på den svenska spelmarknaden måste ha tillstånd. Regeringen föreslog även att socialnämnden från och med den 1 januari 2017 ska tvingas att ta samma ansvar för personer med spelberoende som för personer beroende av alkohol och narkotika.


Regeringen Löfven I

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen stimulanser till kommuner för att öka byggande av nya bostäder, effektiviserad handläggning i kommunerna vid den kommunala hanteringen av bostadsbyggande, energieffektivisering av miljonprogrammet och ett nytt stöd till äldrebostäder. Reformerna uppgick till en kostnad av ungefär 3 miljarder kronor.

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att 3,2 miljarder kronor ska flyttas från ROT-avdraget, och istället satsas på byggandet av nya hyresrätter.

I budgetpropositionen föreslog regeringen ökade ekonomiska anslag till kommuner som tar större initiativ till att bygga fler bostäder.

Regeringen beslutade bland annat om att genomföra regelförenklingar i syfte att göra det snabbare och billigare att bygga bostäder, förkorta överklagandeprocessen, lägga fram en ny bullerförordning och genomföra satsningar att energieffektivisera och klimatanpassa byggnader.

Den 13 januari 2015 föreslog regeringen nya reformer i syfte att bygga fler bostäder. Bland annat föreslog regeringen förenklade regelverk för byggande av bostäder, ökad byggkapacitet genom att öka antalet utbildningar som kan ge arbetslösa möjligheter att arbeta i byggbranschen och se över nya former av hyresgarantier.

I mars 2016 meddelade regeringen att man kom att ge Boverket i uppdrag att bryta ned behovet av nya bostäder på regional och kommunal nivå. Syftet var att få kommunerna att bygga fler bostäder.

Den 19 mars meddelade dåvarande bostadsminister Mehmet Kaplan att regeringen kunde komma att införa sanktioner mot kommuner som enligt regeringen bygger för lite bostäder, i syfte att öka byggandet av antal bostäder.

I vårpropositionen 2016 föreslog regeringen stödjande av renovering i miljonprogrammet och  beslut om införandet av ett statsbidrag till kommuner för ökat bostadsbyggande.

Den 21 juni 2016 presenterade regeringen en snabbremiss med 21 förslag i syfte att öka antalet byggande av bostäder. Förslagen innebar bland annat sänkta byggkostnader, kortare ledtider, förslag för att utveckla hyressättningsmodellen och slopat tak för uppskov med reavinstskatten under en fyraårsperiod

Den 21 juni 2016 presenterade regeringen en snabbremiss med 21 förslag i syfte att öka antalet byggande av bostäder. Förslagen innebar bland annat sänkta byggkostnader, kortare ledtider, förslag för att utveckla hyressättningsmodellen och slopat tak för uppskov med reavinstskatten under en fyraårsperiod.


Regeringen Löfven I

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen stimulanser till kommuner för att öka byggande av nya bostäder, effektiviserad handläggning i kommunerna vid den kommunala hanteringen av bostadsbyggande, energieffektivisering av miljonprogrammet och ett nytt stöd till äldrebostäder. Reformerna uppgick till en kostnad av ungefär 3 miljarder kronor.

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att 3,2 miljarder kronor ska flyttas från ROT-avdraget, och istället satsas på byggandet av nya hyresrätter.


Regeringen Löfven I

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen stimulanser till kommuner för att öka byggande av nya bostäder, effektiviserad handläggning i kommunerna vid den kommunala hanteringen av bostadsbyggande, energieffektivisering av miljonprogrammet och ett nytt stöd till äldrebostäder. Reformerna uppgick till en kostnad av ungefär 3 miljarder kronor.

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att 3,2 miljarder kronor ska flyttas från ROT-avdraget, och istället satsas på byggandet av nya hyresrätter.

I budgetpropositionen föreslog regeringen ökade ekonomiska anslag till kommuner som tar större initiativ till att bygga fler bostäder.


Regeringen Löfven I

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen stimulanser till kommuner för att öka byggande av nya bostäder, effektiviserad handläggning i kommunerna vid den kommunala hanteringen av bostadsbyggande, energieffektivisering av miljonprogrammet och ett nytt stöd till äldrebostäder. Reformerna uppgick till en kostnad av ungefär 3 miljarder kronor.

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att 3,2 miljarder kronor ska flyttas från ROT-avdraget, och istället satsas på byggandet av nya hyresrätter.

I budgetpropositionen föreslog regeringen ökade ekonomiska anslag till kommuner som tar större initiativ till att bygga fler bostäder.

Regeringen beslutade bland annat om att genomföra regelförenklingar i syfte att göra det snabbare och billigare att bygga bostäder, förkorta överklagandeprocessen, lägga fram en ny bullerförordning och genomföra satsningar att energieffektivisera och klimatanpassa byggnader.

Den 13 januari 2015 föreslog regeringen nya reformer i syfte att bygga fler bostäder. Bland annat föreslog regeringen förenklade regelverk för byggande av bostäder, ökad byggkapacitet genom att öka antalet utbildningar som kan ge arbetslösa möjligheter att arbeta i byggbranschen och se över nya former av hyresgarantier.


Regeringen Löfven I

I vårpropositionen 2015 föreslog regeringen stimulanser till kommuner för att öka byggande av nya bostäder, effektiviserad handläggning i kommunerna vid den kommunala hanteringen av bostadsbyggande, energieffektivisering av miljonprogrammet och ett nytt stöd till äldrebostäder. Reformerna uppgick till en kostnad av ungefär 3 miljarder kronor.

Den 1 oktober 2015 meddelade regeringen att 3,2 miljarder kronor ska flyttas från ROT-avdraget, och istället satsas på byggandet av nya hyresrätter.

I budgetpropositionen föreslog regeringen ökade ekonomiska anslag till kommuner som tar större initiativ till att bygga fler bostäder.

Regeringen beslutade bland annat om att genomföra regelförenklingar i syfte att göra det snabbare och billigare att bygga bostäder, förkorta överklagandeprocessen, lägga fram en ny bullerförordning och genomföra satsningar att energieffektivisera och klimatanpassa byggnader.

Den 13 januari 2015 föreslog regeringen nya reformer i syfte att bygga fler bostäder. Bland annat föreslog regeringen förenklade regelverk för byggande av bostäder, ökad byggkapacitet genom att öka antalet utbildningar som kan ge arbetslösa möjligheter att arbeta i byggbranschen och se över nya former av hyresgarantier.

I mars 2016 meddelade regeringen att man kom att ge Boverket i uppdrag att bryta ned behovet av nya bostäder på regional och kommunal nivå. Syftet var att få kommunerna att bygga fler bostäder.