Versalisering

Med versalisering avses bruket av versaler (stora bokstäver) i text som i övrigt skrivs med gemener (små bokstäver). Regler och konventioner skiljer sig åt mellan olika språk och har förändrats över tid. På tyska skrivs till exempel alla substantiv med inledande versal, medan man i svenskan främst versaliserar egennamn.

Organisationsnamn och varumärken är ofta registrerade med avvikande versalisering, exempelvis enbart med versaler eller kamelnotation ("KamelNotation"), i marknadsföringssyfte. I vissa språk, exempelvis svenskan, är det vanligt i icke marknadsförande texter att media och andra publicister normaliserar skrivsättet så att det följer språkliga normer. Syftet är att öka läsbarheten och vara neutral genom att undvika att vissa namn lyfts fram.

I början av egennamn, både personliga och opersonliga, används stor bokstav. Detta gäller även sammansättningar med egennamn, till exempel Guillou-romaner, dock inte sådana som slutat vara tillfälliga sammansättningar, till exempel falukorv. Internet förekommer med både inledande versal och gemen. Ursprungligen skrevs det med inledande versal eftersom det uppfattades som ett namn på ett datornät i mängden, men med tiden har det blivit allmänt och allt fler förespråkar inledande gemen, exempelvis SAOL och Institutet för språk och folkminnen. Ord som har avletts ur egennamn har ingen stor bokstav: marxism, amerikansk. Egennamn som består av mer än ett ord skrivs normalt med endast första ordet, och andra egennamn som ingår i det, versaliserade.

I vissa kategorier av egennamn finns ett antal namnbärare som är så vanliga och välkända att det är överflödigt att markera dem med versal. Så är fallet med bland annat ett fåtal astronomiska objekt och myndigheter. När det gäller t.ex. statens affärsdrivande verk har bruket varit vacklande. Somliga verk har fastställt att deras namn (inuti en mening) skall skrivas med versal begynnelsebokstav, andra verk har bestämt gemen begynnelsebokstav för samma situation.

En del egennamn skrivs av hävd med avvikande versalisering: "Svenska Akademien". I vissa fall gör också viljan till tydlighet att man versaliserar mer än ett ord, speciellt om första ordet också är ett egennamn. Namn som börjar med "Kungliga" brukar även få andra ordet versaliserat: "Kungliga Tekniska högskolan".

Platser: Geografiska egennamn inklusive byggnader har stor bokstav, såsom Stockholm och Göteborg, Stureplan eller Roxen, Nationalmuseum och Colosseum. Fjärran Östern har stor bokstav i båda orden, men är ett undantag eftersom väderstreck när de används som geografiska platser, som Södern och Norden, skrivs med stor bokstav. Om väderstrecket är beskrivande har det liten bokstav, till exempel södra Sverige. Å andra sidan skrivs det med stor bokstav, men själva området med liten, om ordet är sammansatt, till exempel Nordafrika eller Sønderjylland. Göta kanal och Klippiga bergen är två exempel på flerordigt geografiska egennamn med liten bokstav i det andra ordet.
Språk: Skrivs med gemener, ex: svenska och tyska. Däremot används inledande versal i programspråk, ex: Lisp och Python.
Astronomi: Vad gäller himlakroppar och astronomiska objekt skrivs solen, jorden, månen och universum normalt med gemener, medan de övriga, såsom Venus, Tellus, Triton, Aldebaran och Andromedagalaxen, stavas med versal.
Rubriker och (verk)titlar: Rubriker och (bok)titlar skall i svenskan skrivas som en vanlig mening med första ordet inlett med en versal bokstav, övriga gemena om inte föregående undantag gäller (till exempel om ett egennamn ingår i rubriken). För tidningar gäller dock att de ofta skrivs med egen versalisering, där vanligen allt utom småord versaliserat. Exempel: Svenska skrivregler men Östra Småland och Nyheterna.
Vetenskapliga artbeteckningar: Vetenskapliga artbeteckningar ärver latinets språkegenskaper. Således heter det Anemone nemorosa när man skriver det vetenskapliga namnet på vitsippan i en svensk text.
Företag och organisationer: Företagsnamn och namn på organisationer skrivs enligt svensk språkstandard med inledande versal för namn. TT-språket Ofta avviker företag i sin egen kommunikation från detta av marknadsföringsskäl. Ikea brukar skrivas IKEA i företagets egna skrifter men bör skrivas Ikea i neutrala texter. När namnet består av flera ord följer man normalt företagets eller organisationens egen praxis, till exempel Rädda Barnen, Nordiska Kompaniet.
Myndigheter: Ett flertal myndigheter skrivs med inledande gemen. Undantag är bland andra Socialstyrelsen och Statens kulturråd, som får en versal. Ett klurigt fall är Posten (Postverket) kontra posten (postkontoret). Lokala myndigheter som Kulturnämnden i Borås får stora bokstäver. Följande myndigheter och instanser skrivs med inledande gemen:
staten
kronan
regeringen
regeringskansliet
riksdagen
armén
flygvapnet
marinen
flottan
kustartilleriet
krigsmakten
försvarsmakten
polisen
tullen
kyrkan
Politiska partier: Partier som för tillfället är representerade i Sveriges riksdag har tidigare skrivits med gemener, medan lokala, historiska eller icke-etablerade partier skrivits med versal. Sedan början av 2009 rekommenderar Språkrådet att alla partinamn skrivs med inledande versalhttp://www.sprakradet.se/kapitel7-11-skrivregler#item100600 .
Religioner: Religioner och livsåskådningar stavas med gemen bokstav, till exempel kristendom, islam, buddhism, marxism och falungong. Vissa rörelser, bland annat humanism och scientologi, beskriver sig själva med versal (Humanism, Scientologi), men detta avviker från standard och bör undvikas.
Religiösa skrifter: Heliga skrifter inom någon religion räknas som boktitlar och får stor bokstav, såsom Koranen eller Bibeln. Dock heter det "en bibel" när man talar om enstaka exemplar.
Förintelsen: När man med Förintelsen avser nazisternas mord på olika människogrupper under andra världskriget så är det ett egennamn och stavas således med versal, till skillnad från "förintelsen" som är vilken förintelse som helst i bestämd form.
Månader, dagar och namngivna veckor: Månader, allmänna helgdagar och veckodagar skrivs med gemena bokstäver, som februari, annandag påsk och söndag. Likaså namngivna veckor såsom stilla veckan och påskveckan. De flesta högtiderna och temadagarna bör skrivas med inledande gemen i svenskan, exempelvis alla hjärtans dag, valborgsmässoafton, halloween och lucia. Det finns dock enstaka undantag som innehåller egennamn, som Kristi himmelsfärds dag" och Marie bebådelsedag. Valborg och Lucia är även personnamn, så när man syftar på personer skrivs det med inledande versal. Alltså "fira valborg" när man uppmärksammar högtiden och "fira Valborg" när man uppvaktar någon som heter Valborg. Luciadagen med inledande versal syftar specifikt på Lucias namnsdag, medan luciadagen med inledande gemen syftar på den allmänna högtiden.
Grundämnen: Grundämnen är sakord och skrivs alltså med gemener hur ovanliga de än är – guld, gallium och gadolinium. Däremot skrivs alltid den kemiska beteckningen med versal begynnelsebokstav, t.ex. Fe (järn), Au (guld) oberoende av var i meningen ordet förekommer.
Personnamn: påbörjas normalt med versaler. Efternamnsprefixen af och von skrivs däremot alltid med gemen, även om de står först i en mening. För utländska namnprefix som de och de la råder olika standarder för olika länder och namn; man låter namnets bärare bestämma versaliseringen.
Durtonarter: Durtonarter stavas traditionellt med inledande versal, F-dur, medan molltonarter stavas med gemener, d-moll.
Pronomen: Av respekt skrivs stundom de personliga pronomenen du och ni med versal, framför allt i brev. Detta bruk är dock diskuterat, och det är inte alla som uppskattar att bli tilltalade med versal.
Gud: Pronomen som syftar på Gud kan inledas med versal, till exempel Gud skulle kunna stanna jorden om Han ville, Tillkomme Ditt rike. Detta gäller särskilt då Guden i monoteistiska religioner avses. Exempel: Min gud är Gud.
Sjukdomar och medicinska diagnoser: Dessa skrivs vanligen med gemener, till exempel röda hund. Diagnoser uppkallade efter en person skrivs med versal, till exempel Downs syndrom

Snart dags för lucia
Reuters ruta 26/10 1995
Dagarna blir mörkare och kallare, och innan vi vet ordet av är vi inne i december och framme vid luciadagen. Men redan långt före det kommer Hufvudstadsbladet och andra svenska tidningar att skriva om valet av Svenskfinlands lucia eller lokala lucior. En läsare har bett mig i god tid reda ut frågan om stor eller liten bokstav: skall man skriva Lucia eller lucia?
Det vi för det första bör konstatera är att det finns två ord lucia i svenskan: det ena avser en ung flicka i långt vitt linne med ljuskrans i håret, och det andra är en kortform för luciadagen. Enligt huvudregeln skrivs de båda med liten bokstav, liksom vi skriver ljusbärerska och jul. Både vanliga substantiv och namn på helger o.dyl. skrivs ju med liten bokstav.
Saken kompliceras av att Lucia också är ett regelrätt namn. Skriver vi om någon som på riktigt heter Lucia är det naturligtvis inte någon tvekan om att det skall vara stor bokstav. På det viset kan man också försvara skrivningen Luciadagen, liksom man skriver t.ex. Annadagen. Men då ser man det som Lucias namnsdag (som firas till åminnelse av helgonet Sankta Lucia).
Tänker man däremot på den 13 december som den dag då det uppträder en massa lucior i skolor och på fester så skriver man luciadagen – med kortformen lucia. Finlandssvenskar som vill profilera sig på sin tvåspråkiga arbetsplats kan alltså med fördel bjuda sina finska kolleger på kaffe och glögg på lucia. Särskilt festligt blir det om någon uppträder som lucia och sjunger luciasången.
En klar parallell är valborgsmässoafton och valborg. Då firar Valborgs närmaste vänner förhoppningsvis Valborg, eftersom det är hennes namnsdag, men vi andra firar valborg.
Också t.ex. larsmäss och mickelsmäss skrivs med små bokstäver, liksom självständighetsdagen och trettondagen. Däremot är anknytningen till namnet så klar i Runebergsdagen att den nog skrivs med stor bokstav, och detsamma gäller Kalevaladagen. Själv tvekar jag lite när det gäller svenska dagen. Enligt alla regler borde den skrivas med liten bokstav, men det absolut vanligaste är nog Svenska dagen, och jag har svårt att hävda att det inte är det rätta sättet.
Låt oss till slut återvända till ljusbärerskan själv. Det är som sagt ingen tvekan om att vi skriver lucia med liten bokstav när det är fråga om vem som får vara skolans lucia eller när vi berättar att vi mötte två lucior på stan. Rimligtvis bör vi också tala om valet av Svenskfinlands lucia, Ålands lucia osv. Men när valet väl är förrättat och och respektive lucia uppträder i full skrud sker det en personifiering som gör det logiskt att kalla henne Lucia, vilket alltså då har namnfunktion. Då är det Lucia som skrider ner för domkyrkans trappor, även om en mer utomstående betraktare sakligt kan konstatera att lucian i Helsingfors kommer ut ur domkyrkan kl. 18 varje luciadag.
Att reglerna inte alltid är så lätta att följa bevisas av att det råder en stor brokighet i användningen av lucia/Lucia i tidningspressen, både i Finland och i Sverige. Och slår man upp de två orden lucia i Svensk ordbok så skrivs luciadagen i den första förklaringen med stort och i den andra med litet l!
Mikael Reuter


Versalisering


Versalisering

I början av egennamn, både personliga och opersonliga, används stor bokstav.


Zoonos

Zoonoser är sjukdomar som sprids naturligt mellan människa och djur antingen via direktsmitta, via vektorer, förorenat vatten eller livsmedelJordbruksverket. (2017). Smitta mellan människa och djur. Läst 18 april 2017.Bauman, R.W. (2017). Microbiology with Diseases by Taxonomy. Uppl. 5. Pearson.  .. Det finns bakteriella zoonoser, virala zoonoser och parasitära zoonoserKällenius, G., Svensson, S.B. (2001). Zoonoser. Uppl. 1. Studentlitteratur: Lund. . Zoonotiska sjukdomar kan vara orsakade av olika typer av patogener, som bakterier, parasiter, svampar och virus,. Sjukdomarna kategoriseras ofta efter deras överföring (t.ex. via vektor eller via livsmedel), typ av patogen (parasiter, virus, bakterier eller protozoer) samt grad av överförbarhet. Över 60 procent av alla infektionssjukdomar som identifierats är orsakat av patogener som delas med djur, både vilda djur, sällskapsdjur och boskap. Zoonoser är alltså en vanlig orsak till sjukdom och årligen blir miljarder människor i världen sjuka av zoonoser i form av t.ex. bakterier som uppkommit i livsmedel som salmonellaWHO. (2017). Zoonoses and the Human-Animal-Ecosystems Interface Läst 14 april 2017.. Hittills har över 200 olika zoonoser identifierats över hela världen.

Vaccinering kan ge skydd mot infektioner genom att i förväg bygga upp immunförsvaret mot specifika virus som t.ex. mässlingen, röda hund och polio. Vaccinering minskar möjligheten för patogenen att infektera nya individer och den grad av populationen som behöver vara vaccinerad (på engelska herd immunity) för att stoppa fortsatt smitta beror bland annat på hur infektiöst smittämnet är och om det är begränsat till enbart människa (som smittkoppor) eller är en zoonotisk smittaIwarson, S., Norrby, R. (2007). Infektionsmedicin: epidemiologi, klinik, terapi. Uppl. 4. Säve Förlag. ..

Hos domesticerade djur är det brist på vaccin mot zoonotiska parasiter. De anti-parasitvacciner som finns är mot rundmask samt vaccin mot fästingar. Förutom parasitvacciner finns en handfull antiprotozoala vacciner för domesticerade djur. Genom att vaccinera domesticerade djur kan spridning av zoonotiska sjukdomar som sprids via slaktat kött till människan minskas. Än så länge används i huvudsak mediciner för behandling då det är billigare. En risk finns dock att dessa senare påträffas i det slaktade köttetAnja Joachim (2016). Vaccination against parasites – status quo and the way forward. Porcine Health Manag., doi: 10.1186/s40813-016-0047-9, Läst 25 april 2017..

För vektorburna sjukdomar är minskad kontakt med vektorn en kostnadseffektiv väg att gå. Exempelvis kan myggnät runt sängar eller myggfönster reducera risken att bli biten och därigenom minska risken för smittspridning. För myggor och fästingar kan det också vara effektivt att t.ex. ha täckande kläder på sig eller bära myggnät så att risken för bett och stick från mygga eller fästning minimerasKarolinska Institutet. (2016). Akira Kanekos dröm: Utrota malaria. Läst 20 april 2017..

Gödsel ska ej användas som gödning på grönsaker som nästintill är färdiga för skörd då spridning av smittämnen från avföring då kan ske. God livsmedelshygien på slakterier är också viktigt för minskad smittorisk för köttprodukter, exempelvis att se till att djurens tarminnehåll inte infekterar övriga delar av djuret under slakt och styckning och att produkterna förpackas och hanteras korrekt.

Separat vatten- och avloppssystem minskar spridningsrisken via vatten effektivt. Individer kan t.ex. bli smittas om en smittad individs avföring kommer i kontakt med vatten vid en badstrand, vattendrag, brunnar eller dylikt. Genom att ha rent dricks- och badvatten så ges ett bättre skydd mot att mikroorganismen från olika djurs tarmar inte sprids och orsakar sjukdomar.
Om en individ inte har tvättat händerna ordentligt efter t.ex. ett toalettbesök kan maten individen lagar efteråt bli kontaminerad av patogener från individens avföring. Om individen bär på en sjukdomsframkallande bakterie, och om maten inte upphettas, kan spridning av bakterien ske till andra individer. Genom att tillaga maten samt snabbt kyla ner och förvara maten med rätt temperatur minskar risken för smittaGöteborgs stad, Säker livsmedelhantering - för konsumenternas skull Läst 20 april 2017.

Än så länge finns inget skydd mot borrelios som t.ex. vaccinStatens Veterinärmedicinska Anstalt. (2016).

De senaste åren har omkring 10 000 fall rapporterats i Sverige, med en kraftig ökning under sensommaren, juli till september. Av dessa har drygt hälften smittats i Sverige medan övriga är utlandsresenärer.
Vad orsakar campylobacterinfektion och hur sprids den?
Det finns flera olika campylobacterarter, varav några orsakar mag- och tarmsymtom hos människor. Det gäller framför allt Campylobacter jejuni och Campylobacter coli. Förutom hos människor förekommer campylobacter också hos många olika djurarter, till exempel fåglar, grisar, nötkreatur, hundar och katter. Bakterien är framför allt anpassad till miljön i tarmarna hos fågel.
Bakterien utsöndras med avföringen hos människor och djur, och sjukdomen sprids huvudsakligen via förorenade livsmedel och då framför allt fjäderfä. Bakterien tillväxer inte i de flesta födoämnen, och det krävs bara lite av smittämnet för att orsaka sjukdom.
Tiden för bärarskap är normalt omkring tre veckor. Längre bärarskap är ovanligt i Sverige. Det är ovanligt med smitta från person till person men förekommer, speciellt kring spädbarn med diarré.
Inkubationstiden är vanligen 1–3 dygn men kan vara upp till 10 dygn.
Symtom och komplikationer
De flesta insjuknar akut med diarréer som ibland är blodtillblandad, magsmärtor, illamående, kräkningar och feber. En relativt vanlig komplikation är ledbesvär (reaktiv artrit).
Diagnostik och behandling
Diagnos ställs genom att bakterierna påvisas i avföring med odling eller molekylärbiologiska metoder. Normalt behövs ingen antibiotikabehandling, men en del patienter behöver vätskeersättning.
Förebyggande åtgärder
Livsmedel som kan tänkas innehålla campylobacter är framför allt färsk kyckling och annan matfågel, som behöver tillagas så att hela köttet uppnår minst 65 °C. Bakterien kan även finnas i andra köttslag. Vid hantering av risklivsmedel är det viktigt med god livsmedelshygien då campylobacter kan föras över från livsmedlet till köksredskap, skärbrädor etc. Man bör inte dricka orenat vatten eftersom det kan vara smittförande. Flugor har föreslagits kunna sprida smittan. Därför är det klokt att täcka över mat som står framme. Opastöriserad mjölk bör också undvikas.
Det finns inget vaccin mot sjukdomen.
Åtgärder vid inträffade fall eller utbrott
Campylobacterinfektion är enligt smittskyddslagen en allmänfarlig sjukdom och en smittspårningspliktig sjukdom alla inträffade fall ska anmälas till smittskyddsläkaren i landstinget och till Folkhälsomyndigheten. Misstänkta utbrott från vatten och livsmedel ska meddelas till miljökontoret eller motsvarande i kommunen.
Exempel på utbrott
Antalet personer som varje år smittas av campylobacter i Sverige har dubblerats under de senaste 10 åren. Förmodligen inträffar en del utbrott som inte kommer till Folkhälsomyndighetens kännedom. För att ett utbrott ska upptäckas krävs i dagsläget en epidemiologisk koppling i form av exempelvis ett gemensamt restaurangbesök eller konferens. Bland de utbrott som har inträffat, har smittkällan oftast varit förorenat vatten, kyckling eller opastöriserad mjölk.
Under vintern 2014 rapporterades fler inhemska ströfall av campylobacter än normalt för säsongen, och denna ovanliga ökning upprepades under vintermånaderna 2015. Under samma perioder, både 2014 och 2015, påvisades campylobacter även i en större andel av svenska fjäderfäflockar än vanligt för den tiden på året. Under 2015 gjordes därför helgenomssekvensering av bakterier från människor och fjäderfä för att utreda sambandet. Analysen visade att samma genotyper av campylobacter cirkulerade i både människor och fjäderfä samtidigt under vintertopparna 2014 och 2015. Detta stöder hypotesen att smitta från kyckling var orsaken till den stora ökningen under dessa två års vintertoppar.
Exempel på utbrott med tydlig epidemiologisk koppling under de senaste åren:
- I slutet av april 2014 besökte en förskolegrupp på 20 barn och några av deras familjemedlemmar en bondgård där de bjöds på bullar och opastöriserad mjölk. Några dagar senare insjuknade elva personer i magsjuka. Prover togs och campylobacter hittades hos såväl människor och djur som i miljön inne i ladugården. En enkätstudie genomfördes och den pekade på mjölken som smittkälla.
- Under sommaren 2014 insjuknade sju personer som fick sitt dricksvatten från en gemensam vattenbrunn. Campylobacter kunde påvisas både hos människorna och i vattnet. Typning bekräftade att brunnsvattnet var smittkällan.
- Det största utbrottet under 2012 inträffade i samband med ett bröllop i Skåne i maj, där 17 personer insjuknade. Genom intervju av gästerna identifierades snittar med ungtuppslever som en misstänkt smittkälla. Misstanken förstärktes senare då campylobacterisolat från 2011 från det lokala slakteri som tupparna levererats från visades ha samma PFGE-profil som humanisolaten i utbrottet. Smittkällan ansågs därmed vara bekräftad.
- I januari 2003 insjuknade över 3 000 personer i Gävleborgs län efter att ha druckit förorenat kommunalt vatten. Campylobacter kunde påvisas hos ett hundratal av fallen.
Läs mer
Campylobacter (livsmedelsverket.se)


Zoonos

Vaccinering kan ge skydd mot infektioner genom att i förväg bygga upp immunförsvaret mot specifika virus som t.ex. mässlingen, röda hund och polio. Vaccinering minskar möjligheten för patogenen att infektera nya individer och den grad av populationen som behöver vara vaccinerad (på engelska herd immunity) för att stoppa fortsatt smitta beror bland annat på hur infektiöst smittämnet är och om det är begränsat till enbart människa (som smittkoppor) eller är en zoonotisk smittaIwarson, S., Norrby, R. (2007). Infektionsmedicin: epidemiologi, klinik, terapi. Uppl. 4. Säve Förlag. ..

Hos domesticerade djur är det brist på vaccin mot zoonotiska parasiter. De anti-parasitvacciner som finns är mot rundmask samt vaccin mot fästingar. Förutom parasitvacciner finns en handfull antiprotozoala vacciner för domesticerade djur. Genom att vaccinera domesticerade djur kan spridning av zoonotiska sjukdomar som sprids via slaktat kött till människan minskas. Än så länge används i huvudsak mediciner för behandling då det är billigare. En risk finns dock att dessa senare påträffas i det slaktade köttetAnja Joachim (2016). Vaccination against parasites – status quo and the way forward. Porcine Health Manag., doi: 10.1186/s40813-016-0047-9, Läst 25 april 2017..

För vektorburna sjukdomar är minskad kontakt med vektorn en kostnadseffektiv väg att gå.


Zoonos

Vaccinering kan ge skydd mot infektioner genom att i förväg bygga upp immunförsvaret mot specifika virus som t.ex. mässlingen, röda hund och polio. Vaccinering minskar möjligheten för patogenen att infektera nya individer och den grad av populationen som behöver vara vaccinerad (på engelska herd immunity) för att stoppa fortsatt smitta beror bland annat på hur infektiöst smittämnet är och om det är begränsat till enbart människa (som smittkoppor) eller är en zoonotisk smittaIwarson, S., Norrby, R. (2007). Infektionsmedicin: epidemiologi, klinik, terapi. Uppl. 4. Säve Förlag. ..

Hos domesticerade djur är det brist på vaccin mot zoonotiska parasiter. De anti-parasitvacciner som finns är mot rundmask samt vaccin mot fästingar. Förutom parasitvacciner finns en handfull antiprotozoala vacciner för domesticerade djur. Genom att vaccinera domesticerade djur kan spridning av zoonotiska sjukdomar som sprids via slaktat kött till människan minskas. Än så länge används i huvudsak mediciner för behandling då det är billigare. En risk finns dock att dessa senare påträffas i det slaktade köttetAnja Joachim (2016). Vaccination against parasites – status quo and the way forward. Porcine Health Manag., doi: 10.1186/s40813-016-0047-9, Läst 25 april 2017..

För vektorburna sjukdomar är minskad kontakt med vektorn en kostnadseffektiv väg att gå. Exempelvis kan myggnät runt sängar eller myggfönster reducera risken att bli biten och därigenom minska risken för smittspridning. För myggor och fästingar kan det också vara effektivt att t.ex. ha täckande kläder på sig eller bära myggnät så att risken för bett och stick från mygga eller fästning minimerasKarolinska Institutet. (2016). Akira Kanekos dröm: Utrota malaria. Läst 20 april 2017..

Gödsel ska ej användas som gödning på grönsaker som nästintill är färdiga för skörd då spridning av smittämnen från avföring då kan ske. God livsmedelshygien på slakterier är också viktigt för minskad smittorisk för köttprodukter, exempelvis att se till att djurens tarminnehåll inte infekterar övriga delar av djuret under slakt och styckning och att produkterna förpackas och hanteras korrekt.


Zoonos

Zoonotiska sjukdomar faller under olika lagstiftningar beroende på vilken sjukdom det är . Smittskyddslagen (1988:1472) faller under  socialdepartementet och behandlar sjukdomar som är farliga för människa och skall anmälas till myndigheterna, även kallat anmälningspliktiga sjukdomar SFS 2003:421. Smittskyddslagen (1988:1472). . Även andra sjukdomar som har stor smittrisk skall anmälas. Anmälningsplikten skall medverka till att förebygga att smittsjukdomar sprids vidare bland människor.
Personer som drabbats av en samhällsfarlig sjukdom är skyldig att uppsöka läkare och genomgå en undersökning för att se vad det är för smitta personen bär på, samt följa de regler som läkaren råder personen till . Har en person drabbats av en samhällsfarlig smittsjukdom har personen en skyldighet att uppge om den varit i kontakt med andra individer. Exempel på sjukdomar som har anmälningsplikt är HIV, hepatit B och salmonella. För zoonotiska sjukdomar hos djur så finns även epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658), samt lagen om provtagning på djur (2006:806). Lagen om provtagning på djur är inte specifik för vissa sjukdomar, lagen innefattar beskrivning och kontroll av djursjukdomar som är smittsamma samt vilka åtgärder som skall vidtas för att undvika spridningen av djursjukdomar som är smittsammaSFS 2014:705.  Lag (2006:806) om provtagning på djur, m.m. . Det kan tas olika beslut för att förebygga spridande av ämnen och smittor från djur som anses kunna skada en människans hälsa. Hit räknas bland annat rabies. Beslut kan tas om smittbärande djuret ska isoleras eller avlivas, lag om provtagning på djur regleras av jordbruksdepartementet.

Epizootilagen innefattar djursjukdomar som är allmänfarliga och kan spridas mellan djur eller via djur till människa, genom smitta. Allmänfarliga sjukdomar anses vara sjukdomar som har en grövre påverkan på människors eller djurs hälsaSFS 2014:701. Epizootilag (1999:657)..
Epizootilagen och zoonoslagen tillhör NäringsdepartementetSFS 2014:702. Zoonoslagen (1999:658).. Zoonoslagen innefattar smittspridning naturligt från djur till människa, alltså zoonoser . Det finns en mängd olika beslut som kan vidtas för att bekämpa och förebygga zoonoser

1 § Denna lag gäller sådana allmänfarliga djursjukdomar som kan spridas genom smitta bland djur eller från djur till människa
(epizootiska sjukdomar).
Med allmänfarliga sjukdomar avses i denna lag sådana sjukdomar som kan utgöra ett allvarligt hot mot människors eller djurs hälsa eller medföra stora ekonomiska förluster för samhället.
De epizootiska sjukdomarna anges i verkställighetsföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.
Om bekämpning av salmonella och vissa andra zoonoser hos djur finns bestämmelser i zoonoslagen (1999:658).
1 a § Lagen kompletterar sådana bestämmelser i EU-förordningar
(EU-bestämmelser) som faller inom lagens tillämpningsområde. Regeringen ska i tillkännage vilka grundförordningar som avses.
I fråga om EU-bestämmelser som faller inom flera lagars tillämpningsområde ska regeringen på samma sätt som i första stycket tillkännage vilka bestämmelser som denna lag kompletterar.
Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter eller i det enskilda fallet fatta de beslut som behövs för att komplettera EU-bestämmelserna.
Lag (2021:167).
1 b § I denna lag betyder
1. uttrycket offentlig kontroll
a) offentlig kontroll enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr
652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och
2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG,
96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG
(förordningen om offentlig kontroll), och
b) kontroll i övrigt av att denna lag och föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av lagen följs,
2. uttrycket annan offentlig verksamhet
a) annan offentlig verksamhet enligt förordning (EU) 2017/625, och
b) sådan offentlig verksamhet som i övrigt utförs med stöd av lagen eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen, och
3. uttrycket organ med delegerade uppgifter samma sak som i förordning (EU) 2017/625. Lag (2021:167).
Tillämpning av förordning (EU) 2017/625
1 c § Förordning (EU) 2017/625 ska tillämpas även i fråga om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet som faller utanför förordningens tillämpningsområde. Lag (2021:167).
2 § Den som har anledning misstänka att en epizootisk sjukdom har drabbat djur i hans vård skall omedelbart anmäla detta till distriktsveterinären eller annan veterinär.
Till dess ett besked av en veterinär föranleder något annat, skall den som har djuren i sin vård göra vad som rimligen kan begäras för att förhindra eller begränsa smittspridning.
Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad den enskilde skall göra.
3 § Om en veterinär har anledning att misstänka att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat, skall han omedelbart göra en undersökning för att fastställa sjukdomens art och i övrigt göra vad som är nödvändigt för att förhindra att smitta sprids.
Den som har djuren i sin vård är skyldig att tåla det intrång och underkasta sig de åtgärder samt lämna den hjälp som behövs för undersökningen. Om det är nödvändigt för undersökningen, får ett djur som misstänks vara smittat avlivas utan ägarens samtycke. Lag (2005:102).
3 a § En veterinär eller någon annan som i sitt yrke kommer i kontakt med djur eller produkter av djur och som har anledning att misstänka att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat ska skyndsamt anmäla detta till Statens jordbruksverk och länsstyrelsen. Anmälningsskyldigheten gäller även den som är ansvarig för ett laboratorium där sådan sjukdom har konstaterats eller där det finns anledning att misstänka fall av sådan sjukdom.
Länsstyrelsen ska utan dröjsmål underrätta Statens veterinärmedicinska anstalt, distriktsveterinären och den eller de kommunala nämnder som utför uppgifter inom miljö-
och hälsoskyddsområdet. Om det är fråga om en epizootisk sjukdom hos fisk, ska också Havs- och vattenmyndigheten underrättas, och om misstanken gäller sådan epizootisk sjukdom som kan överföras till människor även Livsmedelsverket, Folkhälsomyndigheten och smittskyddsläkaren. Lag (2013:631).
4 § Om en veterinär har grundad anledning att anta att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat, skall veterinären, i den utsträckning som behövs för att motverka smittspridning, besluta om förbud mot att besöka eller lämna eller utföra transporter till eller från det område där sjukdomsfallet inträffat eller där smitta annars kan antas förekomma
(spärrförklaring).
Ett sådant beslut skall snarast underställas den myndighet som regeringen bestämmer. Myndigheten skall snarast pröva om beslutet skall fortsätta att gälla.
4 a § Om det finns grundad anledning att anta att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat, skall Jordbruksverket, i den utsträckning det är nödvändigt för att motverka smittspridning, besluta om förbud mot att besöka eller lämna eller utföra transporter eller förflyttningar av djur eller fordon till, från eller inom sådana områden
1. som gränsar till ett område där smitta kan antas förekomma, eller
2. där det annars kan finnas risk för spridning av smitta.
Jordbruksverket får överlämna åt länsstyrelsen eller annan statlig myndighet att fatta beslut enligt första stycket.
Lag (2006:810).
5 § Om det är klarlagt att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat, skall Jordbruksverket besluta om förbud enligt 4 §
för de områden där smitta förekommer, eller om andra begränsningar i hanteringen av djur eller varor, allt i den utsträckning som behövs för att motverka smittspridning
(smittförklaring).
Under samma förutsättningar skall regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Jordbruksverket meddela föreskrifter eller i det enskilda fallet besluta om
1. förbud mot transporter av djur eller varor till, från eller inom områden som gränsar till områden där smitta förekommer eller om andra begränsningar i hanteringen av djur eller varor inom sådana angränsande områden, och
2. förbud mot tillträde till vissa djurstallar eller andra anläggningar där djur hålls (tillträdesförbud) eller särskilda villkor för tillträde till sådana anläggningar.
Jordbruksverket får överlämna åt länsstyrelsen eller annan statlig myndighet att fatta beslut enligt första och andra styckena. Lag (2006:810).
6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna i 4, 4 a och 5 §§. Lag (2005:102).
7 § Beslut enligt 4, 4 a eller 5 § skall upphävas av Jordbruksverket så snart det blivit klarlagt att det inte längre finns förutsättningar för beslutet.
Jordbruksverket får överlämna åt länsstyrelsen eller annan statlig myndighet att fatta beslut enligt första stycket.
Lag (2006:810).
8 § För att förebygga eller bekämpa epizootiska sjukdomar får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter eller i det enskilda fallet besluta om
1. slakt eller annan avlivning av djur som är eller misstänks vara smittade eller kan sprida smitta,
2. slakt eller annan avlivning av andra djur,
3. oskadliggörande av döda djur, produkter av djur, andra varor, avfall och annat material som kan sprida smitta,
4. smittrening,
5. vaccination eller annan förebyggande behandling av djur,
6. undersökning av djur och produkter av djur i kontrollsyfte,
7. djurhållning,
8. begränsningar eller andra villkor vad gäller förflyttning av fordon,
9. begränsningar eller andra villkor vad gäller transport eller annan hantering av levande och döda djur, produkter av djur, andra varor, avfall och annat material,
10. registrering eller journalföring av djurtransporter, levande och döda djur, produkter av djur och andra varor, avfall och annat material,
11. dokumentation i fråga om besök på en anläggning där djur hålls,
12. oskadliggörande av skadedjur som sprider smitta,
13. metoder för provtagning och analys,
14. skyldighet att till Jordbruksverket lämna uppgifter som kan ha betydelse för arbetet med att förebygga eller bekämpa epizootiska sjukdomar,
15. annan åtgärd som skall genomföras till följd av beslut av Europeiska kommissionen eller som annars är nödvändig.
Lag (2007:361).
9 § Efter beslut av Jordbruksverket skall
1. innehavare av sådana slakteriinrättningar eller bearbetningsanläggningar som är ställda under offentlig kontroll ställa lokaler och utrustning till förfogande för sådan slakt eller avlivning som avses i 8 § 1 och 2 eller för sådant oskadliggörande som avses i 8 § 3,
2. innehavare av redskap eller annan utrustning som oundgängligen behövs för att förebygga eller bekämpa en epizootisk sjukdom tillhandahålla utrustningen,
3. personal vid slakteriinrättningar eller bearbetningsanläggningar som avses i 1 och de personer som handhar utrustning som avses i 2 delta i förebyggande åtgärder eller bekämpning enligt denna lag.
Jordbruksverket får överlämna åt länsstyrelsen eller annan statlig myndighet att fatta beslut enligt första stycket.
Lag (2006:810).
10 § Om det blivit klarlagt att en epizootisk sjukdom inte längre kan bekämpas med rimliga insatser, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta att bekämpningen skall upphöra.
11 § Offentlig kontroll utövas av Jordbruksverket och länsstyrelserna (kontrollmyndigheterna) enligt föreskrifter som regeringen meddelar.
Annan offentlig verksamhet utförs av kontrollmyndigheterna och andra statliga myndigheter enligt vad som anges i denna lag och i föreskrifter som regeringen meddelar. Lag (2021:167).
11 a § Jordbruksverket samordnar övriga kontrollmyndigheters verksamhet och lämnar råd och hjälp i denna verksamhet.
Den myndighet som utövar offentlig kontroll ska genom rådgivning, information och på annat sätt underlätta för den enskilde att fullgöra sina skyldigheter enligt lagen, de föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av lagen, de EU-bestämmelser som lagen kompletterar och de beslut som har meddelats med stöd av EU-bestämmelserna. Lag (2021:167).
11 b § I förordning (EU) 2017/625 finns bestämmelser om att vissa uppgifter som ingår i den offentliga kontrollen och vissa uppgifter i samband med annan offentlig verksamhet får delegeras till ett organ eller till en fysisk person.
Lag (2021:167).
11 c § Vid offentlig kontroll eller annan offentlig verksamhet som utförs av ett organ med delegerade uppgifter eller av en fysisk person som har delegerats vissa uppgifter ska följande bestämmelser i förvaltningslagen (2017:900) tillämpas:
- 5 § om legalitet, objektivitet och proportionalitet,
- 10 § om partsinsyn,
- 16-18 §§ om jäv,
- 23 § om utredningsansvaret,
- 24 § om när man får lämna uppgifter muntligt,
- 25 § om kommunikation,
- 27 § om dokumentation av uppgifter,
- 31 § om dokumentation av beslut,
- 32 § om motivering av beslut,
- 33 och 34 §§ om underrättelse om innehållet i beslut och hur ett överklagande går till,
- 36 § om rättelse av skrivfel och liknande, och
- 42 § om vem som får överklaga ett beslut.
Lag (2021:167).
11 d § Den som i enskild verksamhet utför eller har utfört offentlig kontroll eller annan offentlig verksamhet får inte obehörigen röja eller utnyttja det som han eller hon har fått kännedom om medan uppgifterna utfördes. Detsamma ska gälla den som i enskild verksamhet utför eller har utfört laboratorieanalyser, laboratorietester eller laboratoriediagnostik på prover som tas vid offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet.
I det allmännas verksamhet tillämpas offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) i stället för första stycket.
Lag (2021:167).
11 e § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om
1. hur ett organ med delegerade uppgifter eller en fysisk person som har delegerats vissa uppgifter ska bedriva offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet,
2. skyldighet för ett organ med delegerade uppgifter eller en fysisk person som har delegerats vissa uppgifter att lämna information till Jordbruksverket, och
3. skyldighet för ett organ med delegerade uppgifter eller en fysisk person som har delegerats vissa uppgifter att lämna information och ge in handlingar till den myndighet som har delegerat uppgiften. Lag (2021:167).
12 § En kontrollmyndighet, en officiell veterinär som har förordnats enligt lagen (2009:1254) om officiella veterinärer, ett organ med delegerade uppgifter eller en fysisk person som har delegerats vissa uppgifter har, i den utsträckning det behövs för den offentliga kontrollen, rätt att
1. på begäran få upplysningar och ta del av handlingar, och
2. få tillträde till områden, anläggningar, byggnader, lokaler och andra utrymmen för att där besiktiga djuren, göra undersökningar och ta prover.
Det som sägs i första stycket gäller också den som utför annan offentlig verksamhet. Lag (2021:167).
12 a § Bestämmelserna i 12 § gäller också för Europeiska kommissionen och Europeiska revisionsrätten och för inspektörer och experter som utsetts av dessa institutioner i den utsträckning det behövs för att kontrollera att Sverige följer
1. de EU-bestämmelser som lagen kompletterar, och
2. EU-bestämmelser om unionens medfinansiering av åtgärder inom lagens tillämpningsområde.
Bestämmelserna i 12 § och första stycket ska inte tillämpas vid kontroller och inspektioner på plats som utförs enligt lagen (2017:244) om kontroller och inspektioner på plats av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Lag (2021:167).
12 b § Bestämmelser om skyldighet för den som är föremål för offentlig kontroll eller annan offentlig verksamhet att lämna den hjälp som behövs för att kontrollen eller verksamheten ska kunna utföras, finns i artikel 15.2 och 15.6 i förordning (EU)
2017/625. Lag (2021:167).
13 § Utöver vad som följer av de EU-bestämmelser som lagen kompletterar får en kontrollmyndighet besluta de förelägganden som behövs för att denna lag, de föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av lagen, de EU-bestämmelser som lagen kompletterar och de beslut som har meddelats med stöd av EU-
bestämmelserna ska följas.
Förelägganden enligt denna lag eller enligt de EU-bestämmelser som lagen kompletterar får förenas med vite. Lag (2021:167).
13 a § Om någon inte fullgör sina skyldigheter enligt lagen, de föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av lagen, de EU-bestämmelser som lagen kompletterar eller de beslut som har meddelats med stöd av EU-bestämmelserna, får kontrollmyndigheten besluta om rättelse på hans eller hennes bekostnad. Lag (2021:167).
14 § Polismyndigheten ska lämna den hjälp som behövs för utövande av offentlig kontroll eller verkställighet av beslut enligt lagen, de föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen, de EU-bestämmelser som kompletteras av lagen eller de beslut som har meddelats med stöd av EU-bestämmelserna.
Hjälp enligt första stycket får begäras endast om
1. det på grund av särskilda omständigheter kan befaras att åtgärden inte kan utföras utan att en polismans särskilda befogenheter enligt 10 § polislagen (1984:387) behöver tillgripas, eller
2. det annars finns synnerliga skäl.
Lag (2014:701).
15 § Staten ska ersätta den som på grund av föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen eller på grund av beslut som har meddelats med stöd av de EU-bestämmelser som lagen kompletterar, drabbas av
1. förlust på grund av att husdjur eller andra än vilt levande djur avlivas eller dör till följd av biverkningar av vaccination eller av annan behandling,
2. kostnader på grund av saneringsåtgärder,
3. produktionsbortfall,
4. annan inkomstförlust än produktionsbortfall.
Ersättning för produktionsbortfall lämnas med femtio procent av den kostnad eller förlust som bortfallet medför. I övrigt lämnas full ersättning.
Full ersättning för produktionsbortfall lämnas vid utbrott eller vid misstanke om utbrott av sådana särskilt allvarliga epizootiska sjukdomar som anges i föreskrifter meddelade av regeringen. Lag (2021:167).
16 § Ersättning enligt denna lag kan jämkas om den ersättningsberättigade uppsåtligen eller genom vårdslöshet själv har medverkat till kostnaden eller förlusten. Detsamma gäller om den ersättningsberättigade vägrar att rätta sig efter en föreskrift eller ett beslut som har meddelats med stöd av lagen eller ett beslut som har meddelats med stöd av de EU-bestämmelser som lagen kompletterar. Lag (2021:167).
17 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att
1. ersättning inte lämnas för kontrollåtgärder eller förebyggande åtgärder som vidtas enligt lagen eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt de EU-bestämmelser som lagen kompletterar,
2. det till grund för ersättningen för en sådan förlust eller kostnad som anges i 15 § första stycket 1 eller 2 ska läggas ett visst högsta värde på djur eller annan egendom som ska ersättas,
3. ersättning enligt 15 § får lämnas enligt viss angiven schablon. Lag (2021:167).
18 § Den som har deltagit i förebyggande åtgärder eller bekämpning enligt denna lag eller enligt de EU-bestämmelser som lagen kompletterar har rätt till ersättning av staten för arbete och tidsspillan samt för resa och uppehälle.
Den som har ställt en lokal eller utrustning till förfogande för de ändamål som anges i första stycket har rätt till ersättning av staten för sina kostnader och för förlorad avkastning eller nytta. Lag (2021:167).
19 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om krav på ansökan om ersättning och om tidsfrister för en sådan ansökan. Lag (2007:361).
20 § Till böter eller fängelse i högst ett år döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet
1. underlåter att göra anmälan enligt 2 § eller bryter mot en föreskrift som har meddelats med stöd av 2 §,
2. bryter mot ett beslut enligt 4 §, 4 a § eller mot en föreskrift eller ett beslut som har meddelats med stöd av 5 eller 8 §, eller
3. bryter mot bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 om hantering av specificerat riskmaterial, om framställning eller användning av animaliska produkter eller om överlåtelse av djur eller andra produkter än livsmedel.
I ringa fall ska det inte dömas till ansvar.
Det ska inte dömas till ansvar enligt denna lag för en gärning som omfattas av ett föreläggande om vite om gärningen ligger till grund för en ansökan om utdömande av vitet.
Om ett brott som avses i första stycket 2 innefattar olovlig transport av djur eller varor ska sådan egendom förklaras förverkad, om det inte är uppenbart oskäligt. I stället för egendomen kan dess värde förklaras förverkat. Lag (2021:167).
21 § Beslut enligt denna lag, enligt de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt de EU-bestämmelser som lagen kompletterar får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. En veterinärs beslut enligt 4 § får dock inte överklagas.
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.
Lag (2021:167).
21 a § Vid överklagande av ersättningsbeslut som har fattats med stöd av bestämmelserna om schablon i 17 § ska Jordbruksverket snarast ompröva beslutet om överklagandet inte ska avvisas enligt 45 § förvaltningslagen (2017:900).
Om Jordbruksverket ändrar det överklagade beslutet, ska verket även överlämna det nya beslutet till överinstansen. Överklagandet ska anses omfatta det nya beslutet.
Lag (2018:809).
21 b § Jordbruksverket ska föra det allmännas talan i allmän förvaltningsdomstol, om det överklagade beslutet har meddelats av en officiell veterinär som förordnats enligt lagen
(2009:1254) om officiella veterinärer.
Den myndighet som har delegerat uppgiften att utöva offentlig kontroll eller annan offentlig verksamhet till ett organ eller till en fysisk person ska föra det allmännas talan i allmän förvaltningsdomstol, om det överklagade beslutet har meddelats av ett sådant organ eller en sådan fysisk person.
Lagen (1986:1142) om överklagande av beslut av enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter ska gälla även för överklagande av beslut som har meddelats av en fysisk person som har delegerats vissa uppgifter. Lag (2021:167).
22 § Beslut enligt denna lag, enligt de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt de EU-bestämmelser som lagen kompletterar ska gälla omedelbart, om inte något annat beslutas. Lag (2021:167).
1999:657
1. Denna lag träder i kraft den 1 oktober 1999 då epizootilagen
(1980:369) skall upphöra att gälla.
2. Den äldre lagen gäller dock fortfarande i de fall där beslut enligt 4 § i den lagen har fattats före den 1 oktober 1999.
2007:361
1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2007.
2. I fråga om ersättningsanspråk som har uppkommit före den 1 juli 2007 tillämpas 17 § 3 och 19 § i dess äldre lydelse.


Zoonos

Zoonotiska sjukdomar faller under olika lagstiftningar beroende på vilken sjukdom det är . Smittskyddslagen (1988:1472) faller under  socialdepartementet och behandlar sjukdomar som är farliga för människa och skall anmälas till myndigheterna, även kallat anmälningspliktiga sjukdomar SFS 2003:421. Smittskyddslagen (1988:1472). . Även andra sjukdomar som har stor smittrisk skall anmälas. Anmälningsplikten skall medverka till att förebygga att smittsjukdomar sprids vidare bland människor.
Personer som drabbats av en samhällsfarlig sjukdom är skyldig att uppsöka läkare och genomgå en undersökning för att se vad det är för smitta personen bär på, samt följa de regler som läkaren råder personen till . Har en person drabbats av en samhällsfarlig smittsjukdom har personen en skyldighet att uppge om den varit i kontakt med andra individer. Exempel på sjukdomar som har anmälningsplikt är HIV, hepatit B och salmonella.


Zoonos

Zoonotiska sjukdomar faller under olika lagstiftningar beroende på vilken sjukdom det är . Smittskyddslagen (1988:1472) faller under  socialdepartementet och behandlar sjukdomar som är farliga för människa och skall anmälas till myndigheterna, även kallat anmälningspliktiga sjukdomar SFS 2003:421. Smittskyddslagen (1988:1472). . Även andra sjukdomar som har stor smittrisk skall anmälas. Anmälningsplikten skall medverka till att förebygga att smittsjukdomar sprids vidare bland människor.
Personer som drabbats av en samhällsfarlig sjukdom är skyldig att uppsöka läkare och genomgå en undersökning för att se vad det är för smitta personen bär på, samt följa de regler som läkaren råder personen till . Har en person drabbats av en samhällsfarlig smittsjukdom har personen en skyldighet att uppge om den varit i kontakt med andra individer. Exempel på sjukdomar som har anmälningsplikt är HIV, hepatit B och salmonella. För zoonotiska sjukdomar hos djur så finns även epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658), samt lagen om provtagning på djur (2006:806). Lagen om provtagning på djur är inte specifik för vissa sjukdomar, lagen innefattar beskrivning och kontroll av djursjukdomar som är smittsamma samt vilka åtgärder som skall vidtas för att undvika spridningen av djursjukdomar som är smittsammaSFS 2014:705.  Lag (2006:806) om provtagning på djur, m.m. . Det kan tas olika beslut för att förebygga spridande av ämnen och smittor från djur som anses kunna skada en människans hälsa. Hit räknas bland annat rabies. Beslut kan tas om smittbärande djuret ska isoleras eller avlivas, lag om provtagning på djur regleras av jordbruksdepartementet.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q182672--Exempel på zoonotiska sjukdomar-7--sv-0003-1258

Zoonos

thumb
Exempel på zoonotiska sjukdomar som sprids från djur till människa är mjältbrand, rabies, Q-feber, papegojsjuka, toxoplasmos, ebolafeber och aids.

Fästingburen encefalitvirus, TBE (Tick-borne encephalitis) är en viral zoonos där viruset sprids via fästingar från främst harar, kaniner, gnagare samt katter, rådjur och fåglar till människa. Symptomen är ofta lindrig men kan orsaka inflammation i hjärna eller hjärnhinnor1177 Vårdguiden. (2016) TBE. Läst 28 april 2017.. Folk som vistas i riskområden såsom Stockholm, Uppsala och Södermanlands län samt runt Mälaren och efter Östkusten som är ute mycket i skog och mark rekommenderas att vaccinera sig mot TBE. 268 fall av TBE rapporterades in under 2015 som är en ökning från föregående år (2014) samt nästan en fördubbling av anmälningar sen 2006 då 150 anmälningar gjordesFolkhälsomyndigheten. (2016). Antalet TBE-fall ökade under förra året. Läst 19 april 2017.,Ekenstierna, L., Ekenstierna, M. (2007). Mikrobiologi, Uppl. 3:1. Studentlitteratur. .

Borrelios är en annan typ av zoonos som sprids via fästingar. Borreliainfektionen orsakas av borreliabakterier och kan ge upphov till hjärninflammation. Bakterierna kan infektera däggdjur och fåglar men smittas endast genom fästingbett. Än så länge finns inget skydd mot borrelios som t.ex. vaccinStatens Veterinärmedicinska Anstalt. (2016). Borrelios som zoonos. Läst 18 april 2017..

Tuberkulos (TBC)  förekommer över hela världen och anses vara den mest spridda infektionssjukdomen i världen. Vissa former av TBC sprids som en zoonotisk sjukdom medan andra former av TBC sprids enbart mellan människor. Zoonotisk TBC sjukdom som orsakas av mykobakterier (Mycobacterium tuberculosis) kommer från olika nötkreatur såsom odlad hjortdjur och grisCalvo-Artavia, F, Alban, L, Nielsen, L. 2013.Evaluation of Surveillance for Documentation of Freedom from Bovine Tuberculosis. Agriculture, Vol.3(3), doi:10.3390/agriculture3030310 . TBC smittar via inandningsluft och genom saliv och avföring. Eftersom TBC-bakterie överlever länge utanför sin värd kan risk för sprida minimeras genom kokning, stekning och pastörisering av livsmedel då bakterierna dör.

Campylobacterinfektion är en av de fyra vanligaste globala orsakerna till diarrésjukdomarWHO. (2016). Campylobacter. Läst 26 april 2017.. Omkring 10 000 fall har rapporterats under de senaste åren i Sverige.
Det finns flera arter av Campylobacter med det är framförallt Campylobacter jejuni och Campylobacter coli som orsakar sjukdom hos människa, med symptom som mag- och tarmbesvär, akuta diarréer, illamående, magsmärtor, kräkningar samt feber. Även ledbesvär kan uppkomma som följdsjukdom,Folkhälsomyndigheten. (2017). Sjukdomsinformation av campylobacterinfektion. Läst 26 april 2017.. För att insjukna behövs endast en låg dos.Smittspridning av bakterien sker framförallt via livsmedel och i synnerhet från kycklingprodukter som inte tillagats ordentligtWaldenström J, Axelsson-Olsson D, Olsen B, Hasselquist D, Griekspoor P, Jansson L, et al. (2010). Campylobacter jejuni Colonization in Wild Birds: Results from an Infection Experiment. doi: 10.1371/journal.pone.0009082. Läst 26 april 2017.. Bakterierna kan även överföras till andra livsmedel från exempelvis skärbräda eller köksredskap då bakterien inte behöver föröka sig i själva livsmedlet för att infektera människorLivsmedelsverket. (2017). Campylobacter. , Läst 26 april 2017.,.
Smitta med campylobacter faller under smittskyddslagen och är en anmälningspliktig sjukdomJordbruksverket. (2017). Campylobacter., Läst 26 april 2017.. Någon form av vaccin mot campylobacter finns inte idag. Däremot hade ett effektivt C. jejuni-vaccin inte enbart gynnat barn i utvecklingsländer utan också resenärer som smittas av campylobacter eftersom det är den största anledningen till turistdiarréWHO. (2014). Status of Vaccine Research and Development for Campylobacter Prepared for WHO PD-VAC, Läst 26 april 2017.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q182672--Exempel på zoonotiska sjukdomar-7--sv-0003-1251

Zoonos

thumb
Exempel på zoonotiska sjukdomar som sprids från djur till människa är mjältbrand, rabies, Q-feber, papegojsjuka, toxoplasmos, ebolafeber och aids.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q182672--Exempel på zoonotiska sjukdomar-7--sv-0003-1252

Zoonos

thumb
Exempel på zoonotiska sjukdomar som sprids från djur till människa är mjältbrand, rabies, Q-feber, papegojsjuka, toxoplasmos, ebolafeber och aids.

Fästingburen encefalitvirus, TBE (Tick-borne encephalitis) är en viral zoonos där viruset sprids via fästingar från främst harar, kaniner, gnagare samt katter, rådjur och fåglar till människa. Symptomen är ofta lindrig men kan orsaka inflammation i hjärna eller hjärnhinnor1177 Vårdguiden. (2016) TBE.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q182672--Exempel på zoonotiska sjukdomar-7--sv-0003-1253

Zoonos

thumb
Exempel på zoonotiska sjukdomar som sprids från djur till människa är mjältbrand, rabies, Q-feber, papegojsjuka, toxoplasmos, ebolafeber och aids.

Fästingburen encefalitvirus, TBE (Tick-borne encephalitis) är en viral zoonos där viruset sprids via fästingar från främst harar, kaniner, gnagare samt katter, rådjur och fåglar till människa. Symptomen är ofta lindrig men kan orsaka inflammation i hjärna eller hjärnhinnor1177 Vårdguiden. (2016) TBE. Läst 28 april 2017.. Folk som vistas i riskområden såsom Stockholm, Uppsala och Södermanlands län samt runt Mälaren och efter Östkusten som är ute mycket i skog och mark rekommenderas att vaccinera sig mot TBE. 268 fall av TBE rapporterades in under 2015 som är en ökning från föregående år (2014) samt nästan en fördubbling av anmälningar sen 2006 då 150 anmälningar gjordesFolkhälsomyndigheten. (2016). Antalet TBE-fall ökade under förra året. Läst 19 april 2017.,Ekenstierna, L., Ekenstierna, M. (2007). Mikrobiologi, Uppl. 3:1. Studentlitteratur. .


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q182672--Exempel på zoonotiska sjukdomar-7--sv-0003-1256

Zoonos

thumb
Exempel på zoonotiska sjukdomar som sprids från djur till människa är mjältbrand, rabies, Q-feber, papegojsjuka, toxoplasmos, ebolafeber och aids.

Fästingburen encefalitvirus, TBE (Tick-borne encephalitis) är en viral zoonos där viruset sprids via fästingar från främst harar, kaniner, gnagare samt katter, rådjur och fåglar till människa. Symptomen är ofta lindrig men kan orsaka inflammation i hjärna eller hjärnhinnor1177 Vårdguiden. (2016) TBE. Läst 28 april 2017.. Folk som vistas i riskområden såsom Stockholm, Uppsala och Södermanlands län samt runt Mälaren och efter Östkusten som är ute mycket i skog och mark rekommenderas att vaccinera sig mot TBE. 268 fall av TBE rapporterades in under 2015 som är en ökning från föregående år (2014) samt nästan en fördubbling av anmälningar sen 2006 då 150 anmälningar gjordesFolkhälsomyndigheten. (2016). Antalet TBE-fall ökade under förra året. Läst 19 april 2017.,Ekenstierna, L., Ekenstierna, M. (2007). Mikrobiologi, Uppl. 3:1. Studentlitteratur. .

Borrelios är en annan typ av zoonos som sprids via fästingar.


Österrike

Österrike (), formellt Republiken Österrike (tyska: Republik Österreich), är en inlandsstat i Centraleuropa. Österrike gränsar till både Tyskland och Tjeckien i norr, Slovakien och Ungern i öster, Slovenien och Italien i söder och Schweiz och Liechtenstein i väster. Huvudstaden är Wien som ligger vid floden Donau.CIA karta 1

Österrikes ursprung dateras tillbaka till 800-talet då territorierna Oberösterreich och Niederösterreich blev alltmer befolkade. Namnet "Ostarrichi" finns först dokumenterat i ett officiellt dokument år 996. Sedan dess har det här ordet utvecklats till Österreich.Brook-Shepherd 4

Österrike är en parlamentarisk representativ demokrati som består av nio förbundsländerLonnie Johnson 17 och är ett av sex länder i Europa som har förklarat sig permanent neutraltLonnie Johnson 155–156 och är ett av få länder som förbundit sig till ständig neutralitet genom grundlag. Österrike är medlem av Förenta nationerna sedan den 14 december 1955 och Europeiska unionen sedan den 1 januari 1995.

 Frihetspartiet (FPÖ) (30)
 NEOS (15)
 Politisk vilde (1)

Även om främst SPÖ och ÖVP har präglat Österrikes politik finns det andra partier som har påverkat den. Under de första åren efter andra världskriget styrdes Österrike av en samlingsregering där ÖVP, SPÖ och Kommunistiska partiet (KPÖ) ingick. Sedan 1960-talet spelar KPÖ dock inte längre någon roll på federal nivå.

vänster|miniatyr|Alexander Van der Bellen är Österrikes president sedan 2017.
1956 grundades Frihetspartiet (FPÖ) som hade sina rötter i det så kallade tredje skiktet som bestod av liberaler och tysknationella. FPÖ skulle fungera som en motsats till de två andra skikten, det socialistiska skiktet representerat av SPÖ och det katolsk-konservativa skiktet representerat av ÖVP. 1983 bildade SPÖ en koalition med det då liberala FPÖ som höll fram till 1986 när Jörg Haider blev FPÖ:s partiledare. Haiders övertagande innebar en politisk förskjutning i högernationalistisk och högerpopulistisk riktning och samtidigt började FPÖ:s väljarstöd öka kraftigt. I valet 1999 blev partiet andra största parti och bildade sedermera en koalition med ÖVP fram till 2005. 2005 gick FPÖ igenom en splittring när Jörg Haider grundade Alliansen för Österrikes framtid (BZÖ) som då ersatte FPÖ som ÖVP:s koalitionspartner.

I oktober 2021 avgick Kurz efter korruptionsanklagelser. Förbundskanslerposten tas över av utrikesminister Alexander Schallenberg (ÖVP).

Det kan tyckas något skrattretande, det här med att Österrike 2007 förlängde nationalrådets mandatperiod från fyra till fem år. Få regeringar under 2000-talet har nämligen klarat av att sitta en hel mandatperiod ut. Nu skakar marken även under den nuvarande regeringskoalitionen mellan kristdemokratiska ÖVP och De gröna, som suttit vid makten sedan januari 2020.
I onsdags vaknade Österrike till nyheten om att flera husrannsakningar gjorts runt om i huvudstaden Wien, bland annat på förbundskanslerns kansli, finansdepartementet, ÖVP:s högkvarter och hos flera personer nära Sebastian Kurz. Bakgrunden till tillslagen skulle visa sig vara misstankar mot Kurz och nio andra personer som rör mutbrott, bestickning och trolöshet.
Under veckan har allt mörkare moln samlats på Sebastian Kurz turkosa himmel och på lördagskvällen kom beskedet: förbundskanslern avgår, trots att han bestämt förnekar alla anklagelser. Men Kurz vill "förhindra kaos", förklarade han på en snabbt inkallad presskonferens.
– Mitt land är viktigare för mig än min person. Och vad vårt land behöver nu är stabilitet.
Förbundskanslerposten tas nu över av utrikesminister Alexander Schallenberg (ÖVP).
Politiskt rörigt i Österrike
Konservativa ÖVP och Socialdemokraterna (SPÖ) regerade tillsammans i början av 2017. När ÖVP:s partiledare avgick i maj 2017 tog den unge Sebastian Kurz över, och samarbetet med SPÖ förklarades avslutat. Han gjorde stora förändringar av ÖVP, som snabbt gick från en tredje- till en förstaplats i opinionssiffrorna.
I nyvalet hösten 2017 vann ÖVP stort och Kurz gav högerpopulistiska FPÖ chansen till ett regeringssamarbete. Men efter att en skandalvideo från Ibiza med FPÖ-ledaren och vicekanslern Heinz-Christian Strache avslöjats sprack regeringen i maj 2019. Strache avgick också från partiledarposten.
I nyvalet hösten 2019 fick ÖVP 37,5 procent av rösterna och De gröna 13,9 procent, vilket ledde fram till regeringsförhandlingar. FPÖ fick 16,2 procent och backade nästan tio procentenheter jämfört med valet 2017. Socialdemokraterna fick 21,2 procent, även det en minskning jämfört med föregående val.
Minutiösa planer
Händelserna som allt handlar om ligger egentligen flera år tillbaka i tiden och har koppling till den unge Kurz klättring mot den högsta politiska makten i Österrike, som fått honom att beskrivas som ett underbarn.
Runt 2016 var den då 30-årige Kurz landets utrikesminister och hade två klara mål i sikte: först ta över partiledarskapet för ÖVP, därefter bli landets förbundskansler. Maktövertagandet var minutiöst planerat, visar interna dokument enligt tidskriften Falter. Och planerna lyckades. 2017 tog Sebastian Kurz över ÖVP och stöpte om det, bland annat genom att ändra partifärg från svart till turkos. Senare samma år tog han hem valsegern och utropades till förbundskansler.
Misstankarna som nu uppstått gör gällande att Sebastian Kurz och hans medarbetare vid den här tiden köpt friserade opinionsundersökningar som talat till Kurz fördel. Dessa ska ha betalats med skattepengar som gått från finansdepartementet via fejkade fakturor, skriver Die Presse. Dessutom ska man haft ett avtal med ledningen för tabloiden Österreich, som gick ut på att tidningen publicerade mätningarna i utbyte mot annonsinköp.
Mobil från Ibiza
Detta är dock inte den enda utredningen mot kanslern och hans medarbetare. Exempelvis anklagas han för att ha farit med osanning i en parlamentarisk utredning kring den så kallade Ibizaskandalen. Den briserade 2019 och ledde till att den dåvarande koalitionen mellan ÖVP och högerpopulistiska FPÖ sprack.
Detta sedan en hemlig inspelning från partyön Ibiza spridits, där FPÖ-ledaren Heinz Christian Strache, som kort därpå utsågs till vicekansler, kohandlande med en kvinna han trodde var släkting till en rysk oligark.
Strache lovade lukrativa offentliga kontrakt i utbyte mot ekonomisk hjälp i valrörelsen. En intressant detalj i sammanhanget är att bevisningen i det nu aktuella fallet kommer från meddelanden från en mobiltelefon som beslagtogs i efterspelet av Ibizaskandalen, enligt österrikiska nyhetsbyrån APA.
Om alla steg Kurz tagit tidigare varit planerade in i minsta detalj, så är frågan hur man ska tolka lördagskvällens besked. Även om han avgår som kansler så kommer han fortsätta som partiledare och bli gruppledare i nationalrådet, underhuset i landets parlament. Så avgången är inte en riktig avgång, enligt den politiske analytikern Thomas Hofer.
– Han tar ett kliv tillbaka, men makten inom ÖVP och därmed också i den kristdemokratiska delen av regeringen ligger fortfarande hos Sebastian Kurz, säger Hofer till Reuters.
"Skuggkansler"
Oppositionen, socialdemokratiska SPÖ, högerpopulistiska FPÖ och liberala Neos, verkar föga imponerande, och talar om att "systemet Kurz" fortsätter.
– Man kan sammanfatta det som att Kurz sedan en timme tillbaka inte längre är förbundskansler, utan skuggkansler, sade SPÖ-ledaren Pamela Rendi-Wagner under kvällen.
– Det måste man ärligt erkänna, och det måste också Werner Kogler också ärligt erkänna, fortsatte hon och gav en känga till De grönas partiledare vars besked hittills har varit att samarbetet fortsätter.
FPÖ:s Herbert Kickl är inne på samma linje:
– Kurz må vara borta som kansler, men det turkosa systemet är precis lika närvarande som tidigare.
Rollbytet väcker också frågor kring hur utredningen mot Sebastian Kurz kan fortsätta, då parlamentsledamöter som regel skyddas av åtalsimmunitet. Åsikterna bland bedömare går isär kring vad detta får för konsekvenser i det aktuella fallet, men ÖVP meddelar att Kurz kommer att ansöka om att få sin immunitet upphävd, skriver APA.


Österrike

 Frihetspartiet (FPÖ) (30)
 NEOS (15)
 Politisk vilde (1)

Även om främst SPÖ och ÖVP har präglat Österrikes politik finns det andra partier som har påverkat den. Under de första åren efter andra världskriget styrdes Österrike av en samlingsregering där ÖVP, SPÖ och Kommunistiska partiet (KPÖ) ingick. Sedan 1960-talet spelar KPÖ dock inte längre någon roll på federal nivå.

vänster|miniatyr|Alexander Van der Bellen är Österrikes president sedan 2017.
1956 grundades Frihetspartiet (FPÖ) som hade sina rötter i det så kallade tredje skiktet som bestod av liberaler och tysknationella. FPÖ skulle fungera som en motsats till de två andra skikten, det socialistiska skiktet representerat av SPÖ och det katolsk-konservativa skiktet representerat av ÖVP. 1983 bildade SPÖ en koalition med det då liberala FPÖ som höll fram till 1986 när Jörg Haider blev FPÖ:s partiledare. Haiders övertagande innebar en politisk förskjutning i högernationalistisk och högerpopulistisk riktning och samtidigt började FPÖ:s väljarstöd öka kraftigt. I valet 1999 blev partiet andra största parti och bildade sedermera en koalition med ÖVP fram till 2005. 2005 gick FPÖ igenom en splittring när Jörg Haider grundade Alliansen för Österrikes framtid (BZÖ) som då ersatte FPÖ som ÖVP:s koalitionspartner. Efter Haiders död 2008 minskade BZÖ:s popularitet. I september 2012 upprättade mångmiljardären Frank Stronach sitt eget parti, det populistiska och euroskeptiska Team Stronach (TS), som från första början var representerat i nationalrådet genom att huvudsakligen ledamöter från BZÖ hade gått över till TS.


Österrike

 Frihetspartiet (FPÖ) (30)
 NEOS (15)
 Politisk vilde (1)

Även om främst SPÖ och ÖVP har präglat Österrikes politik finns det andra partier som har påverkat den. Under de första åren efter andra världskriget styrdes Österrike av en samlingsregering där ÖVP, SPÖ och Kommunistiska partiet (KPÖ) ingick. Sedan 1960-talet spelar KPÖ dock inte längre någon roll på federal nivå.

vänster|miniatyr|Alexander Van der Bellen är Österrikes president sedan 2017.
1956 grundades Frihetspartiet (FPÖ) som hade sina rötter i det så kallade tredje skiktet som bestod av liberaler och tysknationella. FPÖ skulle fungera som en motsats till de två andra skikten, det socialistiska skiktet representerat av SPÖ och det katolsk-konservativa skiktet representerat av ÖVP. 1983 bildade SPÖ en koalition med det då liberala FPÖ som höll fram till 1986 när Jörg Haider blev FPÖ:s partiledare. Haiders övertagande innebar en politisk förskjutning i högernationalistisk och högerpopulistisk riktning och samtidigt började FPÖ:s väljarstöd öka kraftigt. I valet 1999 blev partiet andra största parti och bildade sedermera en koalition med ÖVP fram till 2005. 2005 gick FPÖ igenom en splittring när Jörg Haider grundade Alliansen för Österrikes framtid (BZÖ) som då ersatte FPÖ som ÖVP:s koalitionspartner. Efter Haiders död 2008 minskade BZÖ:s popularitet. I september 2012 upprättade mångmiljardären Frank Stronach sitt eget parti, det populistiska och euroskeptiska Team Stronach (TS), som från första början var representerat i nationalrådet genom att huvudsakligen ledamöter från BZÖ hade gått över till TS. I valet 2013 åkte BZÖ ut ur nationalrådet följt av TS i valet 2017. I valet 2017 uppnådde FPÖ sitt näst bästa resultat någonsin och bildade sedermera en koalition med ÖVP, medan FPÖ:s stöd minskade kraftigt i valet 2019 till följd av den så kallade "Ibiza-skandalen" som hade gjort att koalitionen brutits upp.

Som följd av FPÖ:s utveckling till ett högernationalistiskt parti lämnade de liberala krafterna inom FPÖ partiet 1993 och bildade därefter Liberala forumet (LIF). LIF hade inte några stora politiska framgångar och åkte ut ur nationalrådet 1999. Inför nationalrådsvalet 2013 bildade LIF en valallians med NEOS, ett liberalt parti som hade grundats 2012. Denna valallians fick 5 procent av rösterna vid valet 2013 och lyckades därmed att komma in i nationalrådet. I januari 2014 slogs NEOS och LIF samman. I valet 2019 uppnådde NEOS det bästa resultatet för ett liberalt parti någonsin.

Under 1970-talet pågick en stor kärnkraftsdebatt i Österrike och ett kärnkraftverk i Zwentendorf, Niederösterreich, som hade byggts togs aldrig i bruk efter ett negativt utfall vid en beslutande folkomröstning 1978. Detta tillsammans med ett framgångsrikt motstånd mot byggandet av ett vattenkraftverk i Hainburg an der Donau 1984 anses som födelsen av den österrikiska miljörörelsen. Sedan 1986 har De gröna (GRÜNE) varit representerade i nationalrådet och har intagit en fast plats på vänster sidan av det politiska spektrumet. Efter såväl ungdomsförbundet lämnade partiet som en framstående politiker, Peter Pilz, bröt sig ur partiet inför nationalrådsvalet 2017, åkte De gröna ut ur nationalrådet i det valet, medan Peter Pilz lista (PILZ) tog sig in. I valet 2019 åkte PILZ ut ur nationalrådet medan De gröna uppnådde sitt bästa resultat någonsin och ingick sedermera i en koalitionsregering med ÖVP.


Österrike

 Frihetspartiet (FPÖ) (30)
 NEOS (15)
 Politisk vilde (1)

Även om främst SPÖ och ÖVP har präglat Österrikes politik finns det andra partier som har påverkat den. Under de första åren efter andra världskriget styrdes Österrike av en samlingsregering där ÖVP, SPÖ och Kommunistiska partiet (KPÖ) ingick. Sedan 1960-talet spelar KPÖ dock inte längre någon roll på federal nivå.

vänster|miniatyr|Alexander Van der Bellen är Österrikes president sedan 2017.
1956 grundades Frihetspartiet (FPÖ) som hade sina rötter i det så kallade tredje skiktet som bestod av liberaler och tysknationella. FPÖ skulle fungera som en motsats till de två andra skikten, det socialistiska skiktet representerat av SPÖ och det katolsk-konservativa skiktet representerat av ÖVP. 1983 bildade SPÖ en koalition med det då liberala FPÖ som höll fram till 1986 när Jörg Haider blev FPÖ:s partiledare. Haiders övertagande innebar en politisk förskjutning i högernationalistisk och högerpopulistisk riktning och samtidigt började FPÖ:s väljarstöd öka kraftigt. I valet 1999 blev partiet andra största parti och bildade sedermera en koalition med ÖVP fram till 2005. 2005 gick FPÖ igenom en splittring när Jörg Haider grundade Alliansen för Österrikes framtid (BZÖ) som då ersatte FPÖ som ÖVP:s koalitionspartner. Efter Haiders död 2008 minskade BZÖ:s popularitet. I september 2012 upprättade mångmiljardären Frank Stronach sitt eget parti, det populistiska och euroskeptiska Team Stronach (TS), som från första början var representerat i nationalrådet genom att huvudsakligen ledamöter från BZÖ hade gått över till TS. I valet 2013 åkte BZÖ ut ur nationalrådet följt av TS i valet 2017. I valet 2017 uppnådde FPÖ sitt näst bästa resultat någonsin och bildade sedermera en koalition med ÖVP, medan FPÖ:s stöd minskade kraftigt i valet 2019 till följd av den så kallade "Ibiza-skandalen" som hade gjort att koalitionen brutits upp.

Som följd av FPÖ:s utveckling till ett högernationalistiskt parti lämnade de liberala krafterna inom FPÖ partiet 1993 och bildade därefter Liberala forumet (LIF). LIF hade inte några stora politiska framgångar och åkte ut ur nationalrådet 1999. Inför nationalrådsvalet 2013 bildade LIF en valallians med NEOS, ett liberalt parti som hade grundats 2012. Denna valallians fick 5 procent av rösterna vid valet 2013 och lyckades därmed att komma in i nationalrådet. I januari 2014 slogs NEOS och LIF samman. I valet 2019 uppnådde NEOS det bästa resultatet för ett liberalt parti någonsin.

Under 1970-talet pågick en stor kärnkraftsdebatt i Österrike och ett kärnkraftverk i Zwentendorf, Niederösterreich, som hade byggts togs aldrig i bruk efter ett negativt utfall vid en beslutande folkomröstning 1978. Detta tillsammans med ett framgångsrikt motstånd mot byggandet av ett vattenkraftverk i Hainburg an der Donau 1984 anses som födelsen av den österrikiska miljörörelsen. Sedan 1986 har De gröna (GRÜNE) varit representerade i nationalrådet och har intagit en fast plats på vänster sidan av det politiska spektrumet. Efter såväl ungdomsförbundet lämnade partiet som en framstående politiker, Peter Pilz, bröt sig ur partiet inför nationalrådsvalet 2017, åkte De gröna ut ur nationalrådet i det valet, medan Peter Pilz lista (PILZ) tog sig in. I valet 2019 åkte PILZ ut ur nationalrådet medan De gröna uppnådde sitt bästa resultat någonsin och ingick sedermera i en koalitionsregering med ÖVP.

I januari 2020 fick Österrike en regering under ledning av förbundskansler Sebastian Kurz. Hans konservativa parti ÖVP hade kommit överens om regeringssamarbete med miljöpartiet De gröna och den benämns ibland turkosgrön efter partiernas färger.


Skillingtryck

Skillingtryck är en enkel trycksak som innehåller visor av olika slag, riktade till en bred allmänhet. Tryckgenren går tillbaka till åtminstone slutet av 1500-talet, och fortlevde fram till 1900-talets första decennier. Formatet är som regel oktavo, det vill säga ett halvt tryckark som vikts två gånger till ett åttasidigt alster.

Termen skillingtryck är förknippad med just visor, medan besläktade tryck med prosainnehåll såsom sagor, legender, spökhistorier och äventyr brukar kallas sagotryck eller folkböcker.Om folkböcker, se Rikard Wingård (2011), Att sluta från början: tidigmodern läsning och folkbokens receptionsestetik. Göteborgs universitet. Institutionen för litteratur, idéhistoria och religion. Diss.

Det äldsta bevarade svenska skillingtrycket gavs ut år 1583 och har titeln: En ny Wijse om een ädel och dygdesam Quinna i Rom.Kungliga biblioteket (Sv. vitt.

Skillingtrycken finner dock sin tryckta motsvarighet i de små häften med schlagertexter som börjar ges ut av bland annat Svenska visförlaget och Nordiska musikförlaget. Dessa häften speglar den nya tidens medieringsvillkor för populära visor: i stället för melodiangivelser i anslutning till texterna uppges till schlagertitlarna ofta skivmärket för aktuella grammofoninspelningar med populära artister.


Skillingtryck

Det äldsta bevarade svenska skillingtrycket gavs ut år 1583 och har titeln: En ny Wijse om een ädel och dygdesam Quinna i Rom.Kungliga biblioteket (Sv. vitt. F 1700, 1995a). Utgivningen fortsätter med varierande konjunkturer in i modern tid med ett kraftigt uppsving från slutet av 1700-talet i takt med tryckkulturens modernisering och etableringen av tryckerier på allt fler orter.


Skillingtryck

Det äldsta bevarade svenska skillingtrycket gavs ut år 1583 och har titeln: En ny Wijse om een ädel och dygdesam Quinna i Rom.Kungliga biblioteket (Sv. vitt. F 1700, 1995a). Utgivningen fortsätter med varierande konjunkturer in i modern tid med ett kraftigt uppsving från slutet av 1700-talet i takt med tryckkulturens modernisering och etableringen av tryckerier på allt fler orter. På beställning från försäljare, förläggare eller på eget initiativ framställde tryckarna alster för en växande läskunnig publik. Skillingtrycken såldes på landsbygden av kringvandrande försäljare och på marknader, och senare även i städernas tryck- och affärsbodar. I 1700-talets skillingtryck angavs inte sällan istället för årtal att visan var "tryckt i år", som en sorts försäljningstaktik.


Skillingtryck

miniatyr|Skillingtryck om
Pehr Victor Göthes mord på Anna Sofia Forssberg 1862.

Den uppsättning melodier som har använts vid olika tidpunkter representerar olika textmeter. Fram till 1800-talets början valdes de ofta med hänsyn till textens art: utifrån dess andliga eller mera världsliga associationer.

Skillingtryck : studier i svensk folklig vissång före 1800 = The melodies of Swedish broadside songs before 1800 / Margareta Jersild.
-
Jersild, Margareta, 1937- (författare)
- Publicerad: Stockholm, 1975
- Tillverkad: Falun : Falu nya boktr.
- Svenska 491 s.
-
Serie: Svenskt visarkivs handlingar, 0081-9824 ; 2
-
Läs hela texten (Fritt tillgänglig via Svenskt visarkivs webbplats)
Ämnesord
Inställningar
Hjälp
Stäng
Ämnesord
- Svenska skillingtryck (sao)
Indexterm och SAB-rubrik
- Aahc.07 Bibliografi Skönlitteratur Förbjudna Böcker
- Gc.07 Litteraturhistoria Svensk Folkdiktning
- Iju Västerländsk folkmusik
- Xyb Musikalier: sånger och visor: texter
- Iju-c Musik: västerländsk folkmusik: Sverige
Klassifikation
- 398.204397 (DDC)
- 016.8 (DDC)
- 781.62 (DDC)
- ML 3706
- Gc.07 (kssb/5)
- Aahc.07 (kssb/5)
- Iju (kssb/8)
- Xyb (kssb/8)
- Iju-c (kssb/7)
Titeln finns på 33 bibliotek. Ange som favorit
Ange som favorit
-
Institutet för språk och folkminnen, Umeå (Daum)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Universitetsbiblioteket vid Luleå tekniska universitet, Biblioteket för musik och medier (Lam)Ange som favorit
-
Mina lånLåna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Norrbottens museum, Biblioteket (Nbmu)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: G Jersild Ej hemlån
-
Umeå universitetsbibliotek (Q)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Umeå stadsbibliotek, (Lånecentralen) (Um)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Sveriges depåbibliotek (Umdp)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Västerbottens museum, Biblioteket (Vbmb)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Västernorrlands Museums bibliotek (Ylm)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
Ange som favorit
-
Högskolan Dalarna, Biblioteket i Falun (Hdf)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats360Link
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Karlstads universitetsbibliotek (Kd)Ange som favorit
-
Låna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Institutet för språk och folkminnen, Uppsala (Sofi)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: G(p) : 27175 /Svenskt visarkivs handlingar 2
-
Kungliga biblioteket, Roggebiblioteket (SRo)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Referens. Musik
-
Uppsala universitetsbibliotek, Carolinabiblioteket (U)Ange som favorit
-
Mina lånLåna/reservera
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Ref G.07 (Ex.: 1)
-
Placering: Sv G 843 (Ex.: 2)
-
Placering: Sv Diss. Upps. (Ex.: 3)
-
Uppsala universitetsbibliotek, Karin Boye-biblioteket (Uh)Ange som favorit
-
Mina lånSFX@UUBLåna/reservera
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Iju-c [Jersild]
-
Upplandsmuseet, Biblioteket (Upm)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Västmanlands läns museum, Faktarummet (Vlmb)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Ij. Utlånas ej
Ange som favoritAnge som favoritAnge som favorit
-
Riksantikvarieämbetet - Vitterhetsakademiens bibliotek (A)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Folkl /Jersild
-
Placering: (G 1975/751)
-
Nordiska museets bibliotek (E)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Folkdi Norden (Ex.: A)
-
Placering: Musik (Ex.: B)
-
Stockholms universitetsbibliotek, Stockholms universitet Frescatibiblioteket (H)Ange som favorit
-
Låna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Riksarkivet, Krigsarkivets bibliotek (Kra)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: G Sv (8) /Jersild (Ex.: 1)
-
Kungliga biblioteket (S)Ange som favorit
-
Låna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: RefKB 398.2, Svenskt, [Gc] (Ex.: A)
-
Placering: gc75Q 1 (Ex.: B)
-
Placering: eau75 91 (Ex.: C)
-
Stockholms stadsarkiv, Biblioteket (Sa)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Öppettider, adress m.m.
-
Musik- och teaterbiblioteket (X)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: B12.951
-
Placering: SVA : H. Jersild. EJ HEMLÅN 11855
-
Placering: SVA : H. Jersild. EJ HEMLÅN Ex. 2
-
Placering: SVA : H. Jersild. EJ HEMLÅN Ex. 4
-
Placering: SVA : expR Folkmusikstudier. Jersild. EJ HEMLÅN
-
Högskolan Kristianstad (Krh)Ange som favorit
-
Mina lånLåna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Lunds universitets bibliotek, Universitetsbiblioteket, UB (L)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Lunds universitets bibliotek, Musikhögskolan i Malmö, biblioteket (LMu)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Linnéuniversitetet, Universitetsbiblioteket Växjö (LnuV)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Lunds universitets bibliotek, HT-biblioteken, LUX-biblioteket (Humanist- och teologcentrum) (Lux)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Malmö stadsbibliotek (Mo)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.


Skillingtryck

miniatyr|Skillingtryck om
Pehr Victor Göthes mord på Anna Sofia Forssberg 1862.
Skillingtryck kan innehålla allt från en enda till ett tiotal visor, närmare bestämt i form av texter. Noter förekommer i stort sett aldrig, förutom i tryck från en kort period kring 1800-talets mitt där siffernation för psalmodikon kan förekomma.


Skillingtryck

miniatyr|Skillingtryck om
Pehr Victor Göthes mord på Anna Sofia Forssberg 1862.
Skillingtryck kan innehålla allt från en enda till ett tiotal visor, närmare bestämt i form av texter. Noter förekommer i stort sett aldrig, förutom i tryck från en kort period kring 1800-talets mitt där siffernation för psalmodikon kan förekomma. I stället för noter anges i många fall en förmodat välbekant melodi som texten skulle, eller kunde, sjungas till ("sjunges som..."). Där melodiangivelse saknas anvisas i vissa fall att texten skulle sjungas "under sin egen behagliga ton" och då kan man förmoda att försäljaren föredrog denna. Många visor saknar melodiangivelse över huvud taget och i vissa fall är det uppenbarligen fråga om dikter. Gränsen mellan visa och vers kan alltså vara flytande i dessa tryck.


Stadsmuseet i Stockholm

miniatyr|stående=1.4|Stadsmuseets byggnad sedd från Hornsgatan, 2019.
miniatyr|stående=1.4|Stadsmuseets entré (till vänster) och innergård, 2019.
Stadsmuseet i Stockholm (fram till 2013 Stockholms stadsmuseum) är ett museum i Stockholm som inventerar, dokumenterar, samlar och presenterar material relaterat till Stockholms historia. Museet är inrymt i Södra stadshusets tidigare lokaler belägna vid Ryssgården på Södermalm och visar permanenta och tillfälliga utställningar. Museet hette tidigare Stockholms stadsmuseum, men gjorde 2013 ett namnbyte till Stadsmuseet i Stockholm.

Stadsmuseet grundades 1937 och öppnade för allmänheten 1942. Det var fyndet av Riddarholmsskeppet som föranledde att Stadsmuseet grundades. Idag är det Sveriges största kommunala museum och förvaltar samlingar som består av bland annat 300 000 föremål, 25 000 konstverk och 3,5 miljoner fotografier.

Den 12 januari 2015 stängdes museet för renovering och återinvigdes den 27 april
2019.Stadsmuseets byggnad är stängd för ombyggnad Läst 29 augusti 2017

 Blockmakarens hus, Stigbergsgatan 21, med inredning från 1920-talet.Stockholmskällan: Blockmakarens hus.
 Stuckatörens hus, David Bagares gata 10, med inredning från slutet av 1800-talet.Stockholmskällan: Stuckatörens våning.
 Stickelbärsvägen 7, en lägenhet om två rum och kök i ett barnrikehus med inredning från slutet av 1930-talet. Stockholms källan: Stickelbärsvägen 7.
 Kämpingebacken 13, en lägenhet från miljonprogrammet i Tensta med inredning från 1969.Stockholmskällan: Tensta 1969

Stockholms källan: Stickelbärsvägen 7. Kämpingebacken 13, en lägenhet från miljonprogrammet i Tensta med inredning från 1969.Stockholmskällan: Tensta 1969.

Plats
Kämpingebacken 13 (Visa på karta)
Om lägenheten
1969 var året då människor landade på månen och Olof Palme blev statsminister. Svensk TV fick två kanaler och Pippi Långstrump började sändas och blev en enorm tittarsuccé. Vi kunde fortfarande betala med 1-öringar och mjölken i Stockholm levererades av Mjölkcentralen.
Miljonprogrammet
Några år tidigare hade riksdagen beslutat att bygga en miljon nya bostäder på tio år för att råda bot på den stora bostadsbristen. För att detta skulle bli möjligt och för att hålla priserna nere behövdes nya sätt att bygga hus. Byggandet industrialiserades och nya standardiserade byggnadsdelar och material användes. Stockholm växte så det knakade och nya stadsdelar såg dagens ljus varje år. En av dem var Tensta.
I Tensta togs det första spadtaget den 2 november 1966. Man ville ha en stadslik miljö med många boende och där olika trafikantslag var separerade från varandra. Gångbroarna över bilvägarna liknades vid Venedigs broar över vattnet.
De första familjerna flyttar in
I januari 1969 flyttade de första familjerna in på Kämpingebacken 13. Två våningar var klara. Resten av huset var inklätt i plast. Det var mest unga familjer som flyttade in och de kom till en byggarbetsplats. En av pionjärfamiljerna var Arturssons som kom från Jönköping med tre barn. Det är deras hem Stadsmuseet nu återskapat.
Vi kom ju från två rum. Vi låg faktiskt fem stycken i sovrummet. I Tensta fick familjen tre rum och kök på 85 kvm. Vi trivdes väldigt bra i lägenheten, det var en fantastisk lägenhet. Här var hyrorna billigare än i Jönköping. Här var det kallortstillägg. Skatter och allt var billigare än därnere. Vi tyckte det var ganska billig hyra och så fick vi bostadsbidrag, vi hade ju tre barn.
Gruppbokning
Boka en visning av lägenheten i Tensta. Läs om priser och bokning
Pressklipp
Miljonprogrammet: När Tensta löste bokrisen
Tidningen Mitti har träffat Irene Arthursson vars hem Stadsmuseet återskapat.
Här har tiden stått stilla sedan 1969
Nyhetsbyrån TT guidas i lägenheten av Elisabeth Brenning.


Stadsmuseet i Stockholm


Julgran

miniatyr|Julgran
En julgran är ett dekorerat barrträd, oftast gran eller ädelgran, eller ett konstgjort träd med liknande utseende, som förknippas med firande av jul. Den dekorerade granen kan förekomma såväl utomhus som inomhus. Dagens julgran har sitt ursprung i 1400- och 1500-talens Tyskland  där protestanter tog in dekorerade träd i hemmen. Inledningsvis förekom traditionen i de övre samhällsskikten i städerna för att sedan sprida sig till bredare socialgrupper och ut på landsbygden. Först vid mitten av 1800-talet spred sig traditionen från det protestantiska delarna i norr till de katolska i söder, och från Preussen till övriga tyska stater och vidare till andra länder.

Tidigt pyntades julgranar med "rosor av färgat papper, äpplen, rån, glitter, sötsaker etc". Under 1800-talet började träden att förses med stearinljus som senare byttes mot elektriska ljus. I många områden hör det till traditionen att det ska sitta en stjärna eller en ängel i toppen av trädet, vilka representerar ärkeängeln Gabriel eller Betlehemsstjärnan som lyste vid Jesu födelse. Ätbara objekt, som pepparkakor, karamellstänger, choklad och annat är också populärt och hängs upp med band.

Inom den västliga kristna traditionen har det varit vanligt att granen ska resas och kläs på en specifik dag, som första advent eller till och med så sent som julafton, beroende på land. Inom samma kristna tradition har det funnits regler kring när granen och andra juldekorationer ska tas bort som Trettondagsafton eller Kyndelsmässodagen. I vissa områden har detta omgetts av festligheter, den så kallade julgransplundringen, då julen ska dansas ut och man får äta upp det godis som man pyntat med.

Julgranens folkloristiska ursprung är mycket omdiskuterat, men ofta nämns julstänger och det träd som förekom under firandet av Midvinterblot.

 Historia
Seden att klä hemmet med levande träd och kvistar är mycket gammal och tjänade till att skydda hemmet mot alla sorters onda makter och väsen. Det förekom långt tillbaka att man reste så kallade julstänger utanför bondgårdarna eller placerade en gran på vardera sidan om ytterdörren.

När inomhusgranen först dök upp i Sverige var den bara en i mängden av dekorationer gjorda av levande kvistar, men med tiden kom den tyska nymodigheten att dominera. Den första pyntade inomhusgranen i Sverige är dokumenterad till år 1741 och stod på herrgården Stora Sundby i Södermanland. Ordet "julgran" började dyka upp i svenskan kring 1840-talet.Svenska Akademiens Ordbok (1934) Julgran, läst 2017-12-17 Julgranen spred sig från herrgårdar, prästgårdar och lärarbostäder till övriga hem. Granen blev allmänt förekommande i svenska hem först i slutet av 1800-talet.

När julgranen etablerades under 1800-talets första hälft, kläddes granen av de vuxna som en överraskningsceremoni och en present till barnen. Det var en ceremoni som passade utmärkt in i den tidens borgerliga festmönster, där överraskningar var en viktig del av många festliga tillfällen, inte minst på julen.

De första svenska inomhusgranarna var små bordsgranar som i allmänhet var dekorerade med levande ljus och konfekt som bakverk. Man hängde vanligtvis äpplen i granen för att tynga ner de grenar som ljusen satt på så att de skulle sitta rakare.

Med tiden blev det vanligare med garndockor i julgranen och hemmagjorda korgar och hjärtan i glanspapper eller dekorationer gjorda av mjöl och vatten.

Från mitten av 1800-talet fanns det färdiga julgransprydnader att köpa i svenska städer.

Smällkarameller tillverkade av silkespapper, med bokmärke utanpå och godis inuti, förekom från omkring år 1870. Föregångaren till glitter kallades änglahår och blev vanligt kring år 1880. Under 1800-talet tillkom även stjärnan i toppen. Från slutet av 1800-talet blev det vanligt att hänga upp tunna glaskulor som importerades från Tyskland och Tjeckien.

I början av 1900-talet hade det blivit en allmän sed att hänga girlander med svenska flaggan i papper samt med en nål sätta svenska pappersflaggor i toppen på de största grenarna. Girlander med blandade pappersflaggor från de nordiska länderna förekom också.

Idén med julgransflaggor kommer ursprungligen från Danmark. Bandet med flaggor från olika länder hör till de tidigaste julgransprydnader som fanns att köpa. De fanns i Finland redan på 1860-talet och har behållit sin popularitet fram till vår tid. Flaggband hade en nationell innebörd och flaggor från andra delar av världen förmedlade en känsla av samhörighet.

Kring år 1900 hade den moderna julgranen trängt bort de äldre mer bondska trädprydnaderna och utomhusgranarna även ute på svenska landsbygden. Seden med julgranar på offentliga platser, som gårdar och torg, startade under perioden mellan de två världskrigen.

En missuppfattning är att halmslöjd utgjorde en tidig julgransprydnad. I själva verket blev det populärt först under 1960- och 1970-talen, i samband med att halmslöjdkurser blev vanliga

julgran
julgran, dekorerad gran som används i julfirandet. Julgranar i nutida bemärkelse kan följas tillbaka till senmedeltida skråns och gillens julfirande i Schweiz och Alsace, där(25 av 176 ord)
Vill du få tillgång till hela artikeln?
Testa NE.se gratis eller Logga in
Julgransodling
Årligen förbrukas 3,0–3,5 miljoner julgranar i Sverige. Merparten är odlade i Sverige. Import sker huvudsakligen från Danmark. Julgranar(18 av 126 ord)
Information om artikeln Visa Stäng
Medverkande
Litteraturanvisning
K. G:son Berg, ”Den moderna julgranens införande i Dalarna”, Dalarnas hembygdsbok 1957.
Källangivelse
Nationalencyklopedin, julgran. http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/lång/julgran


Julgran

 Historia
Seden att klä hemmet med levande träd och kvistar är mycket gammal och tjänade till att skydda hemmet mot alla sorters onda makter och väsen. Det förekom långt tillbaka att man reste så kallade julstänger utanför bondgårdarna eller placerade en gran på vardera sidan om ytterdörren.

När inomhusgranen först dök upp i Sverige var den bara en i mängden av dekorationer gjorda av levande kvistar, men med tiden kom den tyska nymodigheten att dominera. Den första pyntade inomhusgranen i Sverige är dokumenterad till år 1741 och stod på herrgården Stora Sundby i Södermanland.


Julgran

 Historia
Seden att klä hemmet med levande träd och kvistar är mycket gammal och tjänade till att skydda hemmet mot alla sorters onda makter och väsen. Det förekom långt tillbaka att man reste så kallade julstänger utanför bondgårdarna eller placerade en gran på vardera sidan om ytterdörren.

När inomhusgranen först dök upp i Sverige var den bara en i mängden av dekorationer gjorda av levande kvistar, men med tiden kom den tyska nymodigheten att dominera. Den första pyntade inomhusgranen i Sverige är dokumenterad till år 1741 och stod på herrgården Stora Sundby i Södermanland. Ordet "julgran" började dyka upp i svenskan kring 1840-talet.Svenska Akademiens Ordbok (1934) Julgran, läst 2017-12-17 Julgranen spred sig från herrgårdar, prästgårdar och lärarbostäder till övriga hem. Granen blev allmänt förekommande i svenska hem först i slutet av 1800-talet.


Julgran

 Historia
Seden att klä hemmet med levande träd och kvistar är mycket gammal och tjänade till att skydda hemmet mot alla sorters onda makter och väsen. Det förekom långt tillbaka att man reste så kallade julstänger utanför bondgårdarna eller placerade en gran på vardera sidan om ytterdörren.

När inomhusgranen först dök upp i Sverige var den bara en i mängden av dekorationer gjorda av levande kvistar, men med tiden kom den tyska nymodigheten att dominera. Den första pyntade inomhusgranen i Sverige är dokumenterad till år 1741 och stod på herrgården Stora Sundby i Södermanland. Ordet "julgran" började dyka upp i svenskan kring 1840-talet.Svenska Akademiens Ordbok (1934) Julgran, läst 2017-12-17 Julgranen spred sig från herrgårdar, prästgårdar och lärarbostäder till övriga hem. Granen blev allmänt förekommande i svenska hem först i slutet av 1800-talet.

När julgranen etablerades under 1800-talets första hälft, kläddes granen av de vuxna som en överraskningsceremoni och en present till barnen. Det var en ceremoni som passade utmärkt in i den tidens borgerliga festmönster, där överraskningar var en viktig del av många festliga tillfällen, inte minst på julen.

De första svenska inomhusgranarna var små bordsgranar som i allmänhet var dekorerade med levande ljus och konfekt som bakverk. Man hängde vanligtvis äpplen i granen för att tynga ner de grenar som ljusen satt på så att de skulle sitta rakare.

Med tiden blev det vanligare med garndockor i julgranen och hemmagjorda korgar och hjärtan i glanspapper eller dekorationer gjorda av mjöl och vatten.

Från mitten av 1800-talet fanns det färdiga julgransprydnader att köpa i svenska städer.

Smällkarameller tillverkade av silkespapper, med bokmärke utanpå och godis inuti, förekom från omkring år 1870. Föregångaren till glitter kallades änglahår och blev vanligt kring år 1880. Under 1800-talet tillkom även stjärnan i toppen. Från slutet av 1800-talet blev det vanligt att hänga upp tunna glaskulor som importerades från Tyskland och Tjeckien.

I början av 1900-talet hade det blivit en allmän sed att hänga girlander med svenska flaggan i papper samt med en nål sätta svenska pappersflaggor i toppen på de största grenarna. Girlander med blandade pappersflaggor från de nordiska länderna förekom också.

Idén med julgransflaggor kommer ursprungligen från Danmark. Bandet med flaggor från olika länder hör till de tidigaste julgransprydnader som fanns att köpa. De fanns i Finland redan på 1860-talet och har behållit sin popularitet fram till vår tid. Flaggband hade en nationell innebörd och flaggor från andra delar av världen förmedlade en känsla av samhörighet.