final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q152862--Julkalendrar i radio och TV-3--sv-0001-1310

Julkalender

miniatyr|Julkalender
thumb|Uppfällbar julkalender från 1959.
En julkalender eller adventskalender är en anordning med numrerade och utspridda luckor, normalt dolda inom en tryckt illustration, ofta 1–24 eller 1–25 enligt adventsföljden efter decemberdatumen fram till jul. Ibland (till exempel i serietidningen Bamse) börjar kalendern på första söndagen i advent och slutar på juldagen, den 25 december. Luckorna är inledningsvis stängda, men för varje dag får man öppna en lucka märkt med det aktuella datumet. Syftet med julkalendern är att den ska underlätta väntan på julen, inte minst för barn. Den är typiskt gjord av pappark och prydd med en färgbild på framsidan. Bakom varje lucka döljer sig vanligen en liten bild eller ett rim. Det finns även andra varianter, som till exempel chokladkalender. I vissa länder har under 1900-talet även motsvarande programserier i radio och tv skapats och under 2000-talet har alltfler kommersiella aktörer, butiker etc börjat lansera erbjudanden dagligen enligt samma princip. Julkalendern sätts traditionellt upp på väggen likt en tavla.

Sveriges Radio började 1957 att sända ett speciellt radioprogram anknutet till en julkalender och 1960 sändes Sveriges första TV-julkalender. Inledningsvis kallades TV:s julkalender för adventskalender och sändes från och med första söndagen i advent, därför inleddes lucköppningen redan denna dag. 1971 ändrades namnet på TV:s adventskalender till julkalender. Numer sänder Sveriges Television julkalendern i TV och Sveriges Radio i riksradion. Sveriges Television brukar även visa äldre julkalendrar i Öppet arkiv och Barnkanalenhttp://www.svt.se/tv-tabla/SVTB/2015-12-01/ kring jul.

Även i övriga nordiska länder har TV-julkalendrar blivit en tradition. Till skillnad från SVT så visar de andra nordiska public service-bolagen inte en ny julkalender varje år utan visar omväxlande nyproducerade julkalendrar med repriser på tidigare julkalendrar och importerade julkalendrar från de andra nordiska länderna.

I Danmark visade Danmarks Radio 1962 den första TV-sända julkalendern utanför Sverige, Historier fra hele verden. Även danska TV 2 har som tradition att visa julkalendrar till jul.

I Norge visade Norsk Rikskringkasting 1970 den första norska julkalendern, Barnas førjulskalender 1970. Även norska TV 2 och TVNorge har som tradition att visa julkalendrar till jul.

I Finland visade Yle 1963 den första finskspråkiga julkalendern Tähystäjätontun seikkailut och har visat en ny julkalender nästan varje år sen dess. 1991 visades den första svenskspråkiga julkalendern i Yle Julmappen.

På Island visade Ríkisútvarpið 1988 den första isländska julkalendern Jólin nálgast í Kærabæ och visade omväxlande nya kalendrar och repriser fram tills 2008 med Jólaævintýri Dýrmundar. Sedan dess har RÚV visat repriser på tidigare julkalendrar och importerade kalendrar.

I december 2016 hade en julkalenderserie i Viaplay premiär, originalserien Det stora experimentet, som blev tjänstens första egna barnserie. Serien spelades samtidigt in på norska, danska och svenska och hade premiär samtidigt i hela Norden


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q152862--Julkalendrar i radio och TV-3--sv-0001-1311

Julkalender

Sveriges Radio började 1957 att sända ett speciellt radioprogram anknutet till en julkalender och 1960 sändes Sveriges första TV-julkalender. Inledningsvis kallades TV:s julkalender för adventskalender och sändes från och med första söndagen i advent, därför inleddes lucköppningen redan denna dag.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q152862--Julkalendrar i radio och TV-3--sv-0001-1312

Julkalender

Sveriges Radio började 1957 att sända ett speciellt radioprogram anknutet till en julkalender och 1960 sändes Sveriges första TV-julkalender. Inledningsvis kallades TV:s julkalender för adventskalender och sändes från och med första söndagen i advent, därför inleddes lucköppningen redan denna dag. 1971 ändrades namnet på TV:s adventskalender till julkalender. Numer sänder Sveriges Television julkalendern i TV och Sveriges Radio i riksradion. Sveriges Television brukar även visa äldre julkalendrar i Öppet arkiv och Barnkanalenhttp://www.svt.se/tv-tabla/SVTB/2015-12-01/ kring jul.

Även i övriga nordiska länder har TV-julkalendrar blivit en tradition. Till skillnad från SVT så visar de andra nordiska public service-bolagen inte en ny julkalender varje år utan visar omväxlande nyproducerade julkalendrar med repriser på tidigare julkalendrar och importerade julkalendrar från de andra nordiska länderna.

I Danmark visade Danmarks Radio 1962 den första TV-sända julkalendern utanför Sverige, Historier fra hele verden. Även danska TV 2 har som tradition att visa julkalendrar till jul.

I Norge visade Norsk Rikskringkasting 1970 den första norska julkalendern, Barnas førjulskalender 1970. Även norska TV 2 och TVNorge har som tradition att visa julkalendrar till jul.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1323

Julkalendern i Sveriges Television

Julkalendern i Sveriges Television, fram till 1971 Adventskalendern, är en, inför jul, årligen återkommande TV-serie i SVT. Det kommer en ny varje år, som har anknytning till en samtidigt utgiven papperskalender.

Julkalendern sänds sedan 1974 varje dag från 1 december fram till julafton den 24 december. Innan dess sändes den från första söndagen i advent. Julkalendrarna har avlöst varandra och med tiden blivit en jultradition, särskilt för barn. Den första julkalendern hette Titteliture och visades år 1960. Från början var julkalendrarna inte egna programpunkter utan korta avsnitt som ingick i andra program. Sedan 1990-talet är varje avsnitt i regel runt 15 minuter långt.

+ År Titel Manus Regi DVD-utgåva Tecknare av papperskalendernStenudd, Solveig, Teskedsgumman, Pettson, Pelle Svanslös och alla de andra – Julkalendern i radio och TV genom tiderna, Sveriges Television AB och Sveriges Radio AB, Stockholm, 2004. Sid. 166–168.  Lucköppnare Anmärkningar 1960 Titteliture Gösta Knutsson  – Thor Lindmark Premiären var den 27 november och inte 1 december. Anledningen till detta var att man vid denna tid inledde kalendern på första advent och inte alltid den 1 december. Eftersom man vid denna tid inte sände TV på onsdagar råkade serien därmed ändå få 24 avsnitt. 1961 Julbåten Juliana Hans Peterson  – Marie-Louise PiehlYvonne Scheldt 1962 Tomtefamiljen i Storskogen – Gunilla Hansson  1963 Den tänkande brevbärarenIngrid Edström – Ilon Wikland Denna kalender är även känd som Brevbäraren vid TV-gatan (i radio hette den Brevbäraren vid Radiogränd) och brevbäraren spelades av Sören Alm. 1964 Lill-Stina på reportage i Storskogen – Ingrid Jenssen I radio hette kalendern En gård nära Tomteskogen i Vilhelmina. 1965 Farbror Pekkas handelsbodLars Björkmanhttps://smdb.kb.se/catalog/id/002191122 – Inga Borg Denna kalender är även känd som Diversehandeln 1966 En småstad vid seklets börjanAllan Rune Pettersson – Ulf Löfgren I radio hette kalendern En jul för 50 år sedan. 1967 Gumman som blev liten som en teskedAlf Prøysen, Christina Lagerson och Kjell Melinhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/644032Christina Lagerson 21 oktober 2009 Björn Berg Serien bestod av 22 avsnitt och började den 3 december. 1973 gjordes nya avsnitt i färg i en serie, som hette Teskedsgumman, men som inte var julkalender. 1968 Klart spår till TomtebodaKarl-Aage Schwartzkopfhttp://www.imdb.com/title/tt0062576/fullcredits – Eric Palmquist  1969 Herkules Jonssons storverkTage Danielssonhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/245924 26 oktober 2006 Per Åhlin Detta var första gången julkalendern gjordes i färg. Serien bestod av 25 avsnitt och började 30 november. 1970 RegnbågslandetRobert Bensonhttp://www.imdb.com/title/tt0065302/fullcredits – Robert Benson Detta var sista året som programmet kallades Adventskalendern istället för Julkalendern. 1971 Broster BrosterLasse Forsberg och Tore Palmhttps://smdb.kb.se/catalog/id/001428550Lasse Forsberg – Kaj Beckman och Per Beckman Detta var första året som programmet kallades Julkalendern istället för Adventskalendern. 1972 Barnen i HöjdenLeif Krantzhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/248730 23 oktober 2013 Torsten Bergentz  1973 MumindalenPi Lind baserat på verk av Tove Jansson och Lars Janssonhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/1016689Pi Lind och Ingegerd Lönnroth 26 oktober 2005 Lars Jansson Detta var första gången kalendern sändes i TV 2, en kanal som inte alla i Sverige kunde få in vid denna tid. Dessutom var det första gången det inte var samma kalender i TV och radio. 1974 Rulle på RullserödOlle Mattson och Anita Mattsonhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/374141Hans Abramson 24 oktober 2012 Hans Westman Karin Falck Sedan detta år börjar julkalendern alltid 1 december istället för första advent. 1975 Långtradarchaufförens berättelserBeppe Wolgershttp://www.imdb.com/title/tt0072538/fullcredits – Per Åhlin  1976 Gumman som blev liten som en teskedAlf Prøysen, Christina Lagerson och Kjell MelinChristina Lagerson 21 oktober 2009 Björn Berg Repris från 1967. 1977 Fem myror är fler än fyra elefanterMagnus Härenstam, Brasse Brännström, Lasse Haglund och Bengt Linné 26 november 2008 Owe Gustafson Magnus, Brasse och Eva Den ursprungliga serien sändes 1973 och 1974. Här hade man tagit delar ur den och lagt till sekvenser med lucköppning med seriens tre huvudfigurer Magnus, Brasse och Eva. I stället för luckor hade kalendern klisterlappar och dessa var inte numrerade, utan försedda med bokstäver. Eftersom man i varje avsnitt gick igenom en av alfabetets bokstäver hade denna kalender 28 avsnitt och började därför redan den 27 november (vilket också sammanföll med första advent). Lucköppningarna och delar av avsnitten finns på DVD-samlingsboxen med den ursprungliga serien. 1978Julkalendern (också kallad Julius Julskötare efter huvudrollen, alternativt Kalenderhuset)Björn Barlach och Åke Catohttps://biblioteket.stockholm.se/titel/248731 Björn Barlach och Kari Thomée 23 oktober 2013 Ewert Karlsson (EWK)Björn Skifs (Julius Julskötare)  1979 TrolltiderMaria Gripe och Camilla Gripehttps://biblioteket.stockholm.se/titel/334124Christina Lagerson 19 november 2001 Måd Olsson-Wannefors 1980 Det blir jul på MöllegårdenÅke Arenhill och Allan Schulmanhttp://www.imdb.com/title/tt0080211/fullcreditsAllan Schulman – Åke Arenhill  1981 StjärnhusetMaj Samzelius och Annika de Ruvohttps://biblioteket.stockholm.se/titel/304004Annika de Ruvo 26 oktober 2011 Elisabeth Nyman  1982 Albert & Herberts julkalender 	Ray Galton, Alan Simpson, Sten-Åke Cederhök och Bo HermanssonBo Hermansson 23 oktober 2002 Hans Westman Sten-Åke Cederhök (Albert Karlsson) och Tomas von Brömssen (Herbert Karlsson) En fortsättning på den populära 1970-tals-TV-serien Albert & Herbert. 1983 Lille Luj och Änglaljus i strumpornas husStaffan Westerberghttps://biblioteket.stockholm.se/titel/304974 26 oktober 2011 Anita Kajaste Staffan Westerbergs figurer Lillstrumpa och Syster Yster dök upp för första gången. 1984 Julstrul med Staffan & BengtHans Fällman och Benny KarlssonArne Eriksson 24 oktober 2007 Gunilla Guldbrand och Anita Brännström Staffan och Bengt hade gjort jullovsmorgonsprogrammet Julkul med Staffan & Bengt några år tidigare. 1985 Trolltider med trollkalenderMaria Gripe och Camilla Gripe (Trolltider) resp. Ebbe Schön (trollkalendern)Christina Lagerson (Trolltider) 19 november 2001 Bengt Arne Runnerström Repris från 1979. Tillägg med Ebbe Schön. 1986 Julpussar och stjärnsmällarHåkan Jaensson och Arne Norlin baserat på verk av Hans-Eric HellbergTomas Löfdahlhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/306232 20 oktober 2010 Tord Nygren Allan Svensson Efter varje avsnitt klippte Allan Svensson till synes slumpmässigt och okontrollerat i en hög med papper för att sedan plocka upp ett urklipp som passade in i avsnittets handling. Detta urklipp hängde han upp i en gran som allteftersom serien gick fylldes med vita papperslappar. Efter sista avsnittet fylldes studion av de medverkande skådespelarna och lapparna färglades. 1987 Marias barnbaserat på verk av Cecil Bødker, i sin tur baserat på Bibeln – Bengt Arne Runnerström Björnes magasin En illustrerad version av Cecil Bødkers romaner om Maria och Jesus. Ulla Sjöblom var berättare.  1988 Liv i luckan med julkalendernbarn och ungdomar i åldrarna 10-17 årStaffan Linghttps://biblioteket.stockholm.se/titel/374177 31 oktober 2012 Sven Nordqvist Staffan Ling Barn från hela landet hade fått skriva små berättelser, som dramatiserades i kalendern. Staffan Ling var programledare och detta var första gången kalendern var direktsänd, eftersom det runtomkring berättelserna var tävlingar, där man kunde ringa till programmet och tävla. 1989 Ture Sventon privatdetektivBirgit Hagebyhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/361474 baserat på verk av Åke HolmbergTorbjörn Ehrnvall 26 oktober 2005 Ellen Auensen Ewa Munther, Lars Åkerlund, Chris Collins, Kristina Westerholm och Thomas Löfdahl Fick en uppföljare i filmen T. Sventon och fallet Isabella 1991. 1989 Julexpressen Anna-Britta Holm-Larsson och Uno Härdell Anna-Britta Holm-Larsson – –  Sveriges Televisions alternativa julkalender på teckenspråk med svenskt tal. Den gavs ut av Sveriges Dövas Riksförbund. Huvudrollsinnehavare var Maja Kvist. 1990 Kurt Olssons julkalenderLasse Brandeby och Håkan WennbergHåkan Wennberg 20 oktober 2004 Folke Strömbäck Hans Wiktorsson (Arne Nyström) Figurerna Kurt Olsson och Arne Nyström hade först dykt upp i Göteborgs lokalradio och fick en egen rikssänd TV-serie (Kurt Olssons television) 1987. 1991 Sunes julAnders Jacobsson och Sören Olssonhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/601156Stephan Apelgren 20 oktober 2004 Sonja Härdin Anders Jacobsson och Sören Olsson Fick även en uppföljare i långfilmen Sunes sommar 1993. 1992 Klasses julkalenderKlasse Möllberg 21 oktober 2009 Svante Lundin Klasse Möllberg Andra gången julkalendern har varit direktsänd, eftersom programledaren Klasse Möllberg hade tävlingar, där man kunde ringa in och tävla. Ovanligt långa avsnitt (30 minuter) och dessutom var det 26 stycken, eftersom kalendern började första advent (29 november). 1993 TomtemaskinenBirgit Hagebyhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/320752 baserat på verk av Sven NordqvistTorbjörn Ehrnvall 19 november 2001 Sven Nordqvist Peter Harryson och Thomas Roos  1994 Håll huvet kalltViveca Lärnhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/642728Filippa Wallström 20 oktober 2010 Eva Eriksson Viveca Lärn  1995 Jul i KapernaumTomas Löfdahlhttp://www.sfi.se/sv/svensk-filmdatabas/Item/?type=MOVIE&itemid=33525 27 oktober 2006 Eva-Marie Wadman Johan Anderblad Varje avsnitt bestod av två delar − ett äventyr som fortsatte under hela serien och spelades av människor samt en dockteater med tre olika uppsättningar figurer (Magister Munter, Bio Rio och Fru Dito) med avslutade historier i varje avsnitt. Allting gavs ut på VHS, men på DVD-utgåvan finns endast äventyret med människor med. 1996 Mysteriet på GreveholmDan Zethraeus och Jesper Harrie 19 november 2001 Peter Nyrell Morgan Alling och Lasse Beischer Första julkalendern som hade sin egen webbsida (www.svt.se/malmoe/julkalle). Det var även premiär för CD-ROM-versionen av julkalendern detta år och den blev så populär så den fick två uppföljande datorspel ("Mysteriet på greveholm 2 - Resan till Platunus" 1998 och "Mysteriet på Greveholm 3 - Den Gamla Legenden" 2000). 2012 års julkalender är en uppföljare till denna. 1997 Pelle SvanslösAnna Fredriksson, Jonas Frykberg och Pernilla Oljelund http://www.imdb.com/title/tt0118424/fullcredits?ref_=tt_ov_st_sm  baserat på verk av Gösta KnutssonMikael Ekman 19 november 2001 Ellen Auensen Johan Anderblad Den fick en uppföljare i filmen Pelle Svanslös och den stora skattjakten 2000. 1998 När karusellerna soverHasse Alfredson.När Var Hur 1999, Bokförlaget DN, sidan 379-381 - TV:s julkalender 1960-98Arne Lifmark 27 oktober 2006 Gunilla Wärnström Kaninen  1999 Julens hjältarJohan Bogaeushttp://www.sfi.se/sv/svensk-filmdatabas/Item/?type=MOVIE&itemid=58791Stephan Apelgren 19 november 2001 Ulrika Wolff Johan Anderblad  2000 Ronny & JuliaMåns Gahrton, Johan Unenge, Maria Karlsson och Christjan Wegnerhttp://www.sfi.se/sv/svensk-filmdatabas/Item/?itemid=66095&type=MOVIE&iv=FilmTeam baserat på verk av Gahrton och UnengeChristjan Wegner 27 oktober 2006 Johan Unenge  2001 Kaspar i NudådalenHans Rosenfeldt och Pernilla Oljelund baserat på verk av Mikael Engströmhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/917262Åsa Kalmér och Maria Weisby 24 oktober 2002 Jens AhlbomBolibompa  2002 Dieselråttor och sjömansmössCarina Dahl och Jakob Söe-Pedersenhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/345562Jakob Söe-Pedersen 22 oktober 2003 Per Åhlin Brasse Brännström (kapten Enok)  2003 Håkan BråkanAnders Jacobsson och Sören OlssonHannes Holm 20 oktober 2004 Pontus Wahlström, Patrik Berg och Carl ÅstrandAxel Skogberg (Håkan Bråkan) tillsammans med Bolibompaprogramledare Fick även en uppföljare i långfilmen Håkan Bråkan & Josef 2004. Detta år bytte papperskalendern design och dess omslag fick ett nytt utseende. 2004 Allrams höjdarpaket Martin OlczakPetter Lennstrand 25 november 2005 Paul Kühlhorn och Eva Liljefors Allram & Tjet Huvudpersonerna Allram Eest och Tjet dök upp redan i TV-serien Allra mest tecknat 2002. 2005 En decemberdrömKlas Östergrenhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/446722Tomas Alfredson 27 oktober 2006 Ernst BillgrenBolibompa  2006 Lasse-Majas detektivbyråSara Heldt och Pia Gradvallhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/119910 baserat på verk av Martin Widmark och Helena WillisHenrik Georgsson 7 februari 2007 Helena Willis Första Julkalendern som sänds i HDTV (720p). Fick även en uppföljare i långfilmen Lasse-Majas detektivbyrå – Kameleontens hämnd 2008. 2007 En riktig julHans Rosenfeldt och Pernilla Oljelundhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/1018476Simon Kaijser 21 november 2008 Christina AlvnerBaserad på boken "Elfrid och Milas riktiga jul" av Pernilla Oljelund. 2008 Skägget i brevlådanMåns Nilsson och Kalle Lindhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/240605Fredrik Boklund 21 oktober 2009 Peter Nyrell Nassim Al Fakir Huvudpersonerna i denna kalender förekom även i Radions Julkalender detta år men med en annan handling  2009 SuperhjältejulJan Vierth, Anders Sparring och Pasqual Vallin JohanssonCarl Englénhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/643734 20 oktober 2010 Niklas Asker Bolibompa Huvudpersonerna Supersnällasilversara och Stålhenrik dök först upp i SVT:s barnprogram Bolibompa och sedan i sin egen TV-serie 2005. 2010 Hotell Gyllene KnorrenMåns Gahrton och Johan Unengehttps://biblioteket.stockholm.se/titel/646114Mikael SyrénInspelningsstart för julkalendern Hotell Gyllene Knorren.. på SVT:s webbplats  26 januari 2011 Johan Unenge Bolibompa Den första kalendern som även sändes i en teckentolkad version. Fick även en uppföljare i långfilmen Hotell Gyllene Knorren – filmen 2011. 2011 Tjuvarnas julStefan Roos och Per Simonssonhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/374190 14 november 2012 Pelle Magnestam Bolibompa Fick även en uppföljare i långfilmen Tjuvarnas jul – Trollkarlens dotter hösten 2014. 2012 Mysteriet på Greveholm – Grevens återkomstDan Zethraeus och Jesper Harrie 13 februari/23 oktober 201313 februari släpptes serien i en box tillsammans med den gamla "Mysteriet på Greveholm" (från 1996). Den 23 oktober släpptes serien enskilt. Peter Nyrell Bolibompa  2013Barna Hedenhös uppfinner julenOskar Mellander och Jonathan Sjöberg baserat på verk av Bertil Almqvisthttp://www.imdb.com/title/tt3282072/fullcredits?ref_=tt_cl_sm#cast 5 november 2014 NAIVE AB/  Emil Maxén Bolibompa Detta år bytte papperskalenderns omslag utseende. 2014Piratskattens hemlighetSofie Forssman och Ida Kjellinhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/1004774Anna Zackrisson 5 oktober 2015Lisa Holmqvist Philomène Grandin  2015Tusen år till julaftonErik Haag och Lotta LundgrenKarin af Klintberg –North KingdomBolibompa  Spin-off från TV-serien Historieätarna.För närvarande finns inga planer på en DVD-utgåva, eftersom det föreligger tvist kring rättigheterna till TV-serien.2016Selmas sagaPer Simonsson och Stefan Rooshttp://www.jullovet.se/julnyheter/2016/sa-blir-julkalendern-2016-selmas-saga/ 2 oktober 2017 UstwoMarkus Granseth2017Jakten på tidskristallenTord Danielsson och Oskar Mellander –Andreas BennwikMarkus Granseth2018Storm på Lugna gatanAdrian Boberg, Marja Nyberg och Lina ÅströmEmma Bucht7 oktober 2019Marja NybergMarkus Granseth, Ylva Hällen2019Panik i tomteverkstanFredde Granberg, Thomas Claesson7 december 2020Johan AndreassonMarkus Granseth, Erik EkstrandFick även en uppföljare med TV-serien Mer panik i tomteverkstan.2020MirakelPeter Arrhenius, Sara Young och Fredrik AgetoftCarl Åstrand4 oktober 2021Ulrika Malm, Elin JonssonMarkus Granseth, Erik EkstrandDetta år ändrades papperskalenderns utseende på omslaget.2021En hederlig jul med KnyckertzAnders SparringLeif LindblomPer GustavssonMarkus Granseth2022Kronprinsen som försvannMattias Grosin, Linn Mannheimer och Isabelle RiddezTord Danielsson År Titel Manus Regi DVD-utgåva Tecknare av papperskalendern Lucköppnare Anmärkninga

|Ulrika Malm, Elin Jonsson |Markus Granseth, Erik Ekstrand |Detta år ändrades papperskalenderns utseende på omslaget. |- |2021 |En hederlig jul med Knyckertz |Anders Sparring |Leif Lindblom | |Per Gustavsson |Markus Granseth | |- |2022 |Kronprinsen som försvann |Mattias Grosin, Linn Mannheimer och Isabelle Riddez |Tord Danielsson | | | | |- !

Nu är inspelningen i gång på ”Kronprinsen som försvann”, julkalendern 2022 i SVT.
I fokus: Två barn som mot alla odds blir vänner och får vara med om ett storslaget äventyr.
Fler detaljer som SVT nu bekräftar i ett pressmeddelande: Xavier Canca-Englund spelar kronprins Carl Wilhelm Gyllencrona, 12 år, som blir anklagad för att ha kidnappat sin mor, drottning Lovisa. Efter att ha flytt slottet träffar han Hilda, spelad av Kerstin Linden. Hon hjälper kronprinsen att gömma sig i staden under falsk identitet.
SVT: Julkalender 2022 ett spännande äventyr
Mer om handlingen: ”Hilda lär honom allt om det hårda livet som fattig. Kvar på slottet finns narren, Kronprinsens förtrogne. Det blir en kamp för att rentvå prinsen, rädda drottningen och ta tillbaka tronen.”
Anna Alandh är tf programchef på SVT Barn och säger i en kommentar:
– SVT bjuder på en julkalender som är en historisk vintersaga i en svunnen tid. Kampen står mellan gott och ont, och skuggor lurar i slott och gränder. ”Kronprinsen som försvann” är ett spännande äventyr som kommer samla hela familjen i mörka december även detta år.
Maria Lundqvist i julkalendern 2022 i SVT
Maria Lundqvist gör rollen som Nanni, Hildas farmor och den som driver det värdshus där kronprinsen gömmer sig. I roller centrala för handlingen finns Sissela Kyle, Dag Malmberg och Happy Jankell.
På rollistan hittas även Anton Lundqvist, Joel Spira, Sissela Benn, Arvin Kananian, Dilan Gwyn, Christoffer Nordenrot och Magnus Sundberg.
Mattias Grosin, Linn Mannheimer och Isabelle Riddez har skrivit manus till ”Kronprinsen som försvann”, medan Tord Danielsson, som tidigare bland annat gjort ”Jakten på tidskristallen”, regisserar.
Om årets julkalender säger Tord Danielsson:
– Det här är verkligen en klassisk saga. Ont möter gott blandat med humor och massa spänning. Det kommer vara full fart hela vägen fram till jul.
”Kronprinsen som försvann” produceras av Baluba. Inspelningen har börjat i Stockholm i studiomiljö och kommer fortsätta på Gotland under våren 2022 med sedvanlig premiär 1 december i SVT och SVT Barn.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1324

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1330

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1331

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1336

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1346

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1350

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1383

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1384

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1387

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1329

Julkalendern i Sveriges Television

+ År Titel Manus Regi DVD-utgåva Tecknare av papperskalendernStenudd, Solveig, Teskedsgumman, Pettson, Pelle Svanslös och alla de andra – Julkalendern i radio och TV genom tiderna, Sveriges Television AB och Sveriges Radio AB, Stockholm, 2004. Sid. 166–168.  Lucköppnare Anmärkningar 1960 Titteliture Gösta Knutsson  – Thor Lindmark Premiären var den 27 november och inte 1 december. Anledningen till detta var att man vid denna tid inledde kalendern på första advent och inte alltid den 1 december. Eftersom man vid denna tid inte sände TV på onsdagar råkade serien därmed ändå få 24 avsnitt. 1961 Julbåten Juliana Hans Peterson  – Marie-Louise PiehlYvonne Scheldt 1962 Tomtefamiljen i Storskogen – Gunilla Hansson  1963 Den tänkande brevbärarenIngrid Edström – Ilon Wikland Denna kalender är även känd som Brevbäraren vid TV-gatan (i radio hette den Brevbäraren vid Radiogränd) och brevbäraren spelades av Sören Alm. 1964 Lill-Stina på reportage i Storskogen – Ingrid Jenssen I radio hette kalendern En gård nära Tomteskogen i Vilhelmina. 1965 Farbror Pekkas handelsbodLars Björkmanhttps://smdb.kb.se/catalog/id/002191122 – Inga Borg Denna kalender är även känd som Diversehandeln 1966 En småstad vid seklets börjanAllan Rune Pettersson – Ulf Löfgren I radio hette kalendern En jul för 50 år sedan. 1967 Gumman som blev liten som en teskedAlf Prøysen, Christina Lagerson och Kjell Melinhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/644032Christina Lagerson 21 oktober 2009 Björn Berg Serien bestod av 22 avsnitt och började den 3 december. 1973 gjordes nya avsnitt i färg i en serie, som hette Teskedsgumman, men som inte var julkalender. 1968 Klart spår till TomtebodaKarl-Aage Schwartzkopfhttp://www.imdb.com/title/tt0062576/fullcredits – Eric Palmquist  1969 Herkules Jonssons storverkTage Danielssonhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/245924 26 oktober 2006 Per Åhlin Detta var första gången julkalendern gjordes i färg. Serien bestod av 25 avsnitt och började 30 november. 1970 RegnbågslandetRobert Bensonhttp://www.imdb.com/title/tt0065302/fullcredits – Robert Benson Detta var sista året som programmet kallades Adventskalendern istället för Julkalendern. 1971 Broster BrosterLasse Forsberg och Tore Palmhttps://smdb.kb.se/catalog/id/001428550Lasse Forsberg – Kaj Beckman och Per Beckman Detta var första året som programmet kallades Julkalendern istället för Adventskalendern. 1972 Barnen i HöjdenLeif Krantzhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/248730 23 oktober 2013 Torsten Bergentz  1973 MumindalenPi Lind baserat på verk av Tove Jansson och Lars Janssonhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/1016689Pi Lind och Ingegerd Lönnroth 26 oktober 2005 Lars Jansson Detta var första gången kalendern sändes i TV 2, en kanal som inte alla i Sverige kunde få in vid denna tid. Dessutom var det första gången det inte var samma kalender i TV och radio. 1974 Rulle på RullserödOlle Mattson och Anita Mattsonhttps://biblioteket.stockholm.se/titel/374141Hans Abramson 24 oktober 2012 Hans Westman Karin Falck Sedan detta år börjar julkalendern alltid 1 december istället för första advent. 1975 Långtradarchaufförens berättelserBeppe Wolgershttp://www.imdb.com/title/tt0072538/fullcredits – Per Åhlin  1976 Gumman som blev liten som en teskedAlf Prøysen, Christina Lagerson och Kjell MelinChristina Lagerson 21 oktober 2009 Björn Berg Repris från 1967. 1977 Fem myror är fler än fyra elefanterMagnus Härenstam, Brasse Brännström, Lasse Haglund och Bengt Linné 26 november 2008 Owe Gustafson Magnus, Brasse och Eva Den ursprungliga serien sändes 1973 och 1974.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Julkalendern i Sveriges Television genom tiderna-3--sv-0001-1332

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1391

Julkalendern i Sveriges Television

Förutom kalendrar som producerats i Sverige har SVT även ibland köpt in utländska julkalendrar från de andra nordiska länderna och visat dem i dubbad version. Kalendrarna visas ibland som riktiga julkalendrar, det vill säga dagligen från 1 december till den 24, och ibland som vanliga TV-serier på andra, oregelbundna tider.

 ProduktionsårPremiär på SVTTitelOriginaltitel Land (bolag)Not19783 december 1979Fru Pigalopp och julpostenFru Pigalopp og julepostenDanmark (DR)Visades i 15 avsnitt 19941 december 1997Hur julen kom till jordenJól á leið til jarðarIsland (RÚV)Visades dagligen fram till 24 december19988 oktober 2000Den vita haren―Finland (YLE)Finlandssvensk kalender som visades i 12 avsnitt med det sista avsnittet 24 december20031 december 2006Jesus & JosefineJesus & JosefineDanmark (TV 2)Visades dagligen fram till 24 december20051 december 2007Jul i ValhallaJul i ValhallaDanmark (TV 2)Visades dagligen fram till 24 december20061 december 2008Absalons hemlighetAbsalons HemmelighedDanmark (DR)Visades dagligen fram till 24 december20061 december 2008Jul i SvingenJul i SvingenNorge (NRK)I januari 2008 visades de första 7 avsnitten under namnet Vinter i SvingenI december samma år sändes hela serien dagligen från 1 till 24 december200917 december 2011PaktenPagtenDanmark (DR)Visades dagligen fram till 9 januari nästa år201223 december 2013JulkungenJulekongenNorge (NRK)Visades dagligen fram till 17 januari nästa år20147 december 2016TidsresanTidsrejsenDanmark (DR)Visades fram till 11 januari nästa år20164 december 2017SnöfallSnøfallNorge (NRK)Visades fram till 24 januari nästa år201612 december 2018https://www.dubbningshemsidan.se/forum/index.php?topic=1790.msg115581#msg115581Den andra världenDen anden verdenDanmark (DR)Visades i 12 avsnitt på SVT Pla

HemmelighedDanmark (DR)Visades dagligen fram till 24 december20061 december 2008Jul i SvingenJul i SvingenNorge (NRK)I januari 2008 visades de första 7 avsnitten under namnet Vinter i SvingenI december samma år sändes hela serien dagligen från 1 till 24 december200917 december 2011PaktenPagtenDanmark (DR)Visades dagligen fram till 9 januari nästa år201223 december 2013JulkungenJulekongenNorge (NRK)Visades dagligen fram till 17 januari nästa år20147 december 2016TidsresanTidsrejsenDanmark (DR)Visades fram till 11 januari nästa år20164 december 2017SnöfallSnøfallNorge (NRK)Visades fram till 24 januari nästa år201612 december 2018 andra världenDen anden verdenDanmark (DR)Visades i 12 avsnitt på SVT Play


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1392

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1393

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1394

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1395

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1396

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1397

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1398

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1400

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1401

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1402

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1403

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q3189895--Utländska julkalendrar i SVT-5--sv-0001-1404

Julkalendern i Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q10685952--Julkalendrar i Sveriges Radio genom tiderna-1--sv-0001-1410

Sveriges Radios julkalender

Sveriges Radios julkalender, radiokalendern, är ett program som sänds i Sveriges Radio. Den första sändes 1957 och hette "Barnens adventskalender". Åren 1960–1972 samsände SR och Sveriges Radio-TV samma julkalendrar, ibland med olika namn. Sedan 1973 har kalendrarna varit olika för radio och TV. Undantaget var då man 1976 repriserade Gumman som blev liten som en tesked i både SR och SVT. 2008 hade radions julkalender samma huvudpersoner som julkalendern i TV, men handlingen skilde sig åt.

År Titel CD-utgåva Tecknare av papperskalendernStenudd, Solveig, Teskedsgumman, Pettson, Pelle Svanslös och alla de andra – Julkalendern i radio och TV genom tiderna, Sveriges Television AB och Sveriges Radio AB, Stockholm, 2004. Sid. 166–168.  Anmärkningar 1957 Barnens adventskalender – Einar Lagerwall 1958 Julbestyr på en bondgård – Sören Linde 1959 I trollskogen – Einar Norelius 1960 Titteliture – Thor Lindmark Premiären var den 27 november och inte 1 december. Anledningen till detta var att man vid denna tid inledde kalendern på första advent och inte alltid den 1 december. Eftersom man vid denna tid inte sände tv på onsdagar råkade serien därmed ändå få 24 avsnitt. 1961 Julbåten Juliana – Marie-Louise Piehl 1962 Tomtefamiljen i Storskogen – Gunilla Hansson 1963 Den tänkande brevbäraren – Ilon Wikland Denna kalender är även känd som Brevbäraren vid Radiogränd (i TV hette den Brevbäraren vid TV-gatan) och brevbäraren spelades av Sören Alm. 1964 En gård nära Tomteskogen i Vilhelmina – Ingrid Jenssen I TV hette kalendern Lill-Stina på reportage i Storskogen. 1965 Farbror Pekkas handelsbod – Inga Borg Den då folkkäre Pekka Langer hade en handelsbod ute i skogen. 1966 En jul för 50 år sedan – Ulf Löfgren I TV hette kalendern En småstad vid seklets början. 1967 Gumman som blev liten som en tesked 12 oktober 2011 Björn Berg Birgitta Andersson spelade Teskedsgumman och Carl-Gustaf Lindstedt hennes make. Serien bestod av 22 avsnitt och började den 3 december. 1973 gjordes nya tv-avsnitt i färg i en serie, som hette Teskedsgumman, men som inte var julkalender. 1968 Klart spår till Tomteboda – Eric Palmquist 1969 Herkules Jonssons storverk 12 oktober 2011 Per Åhlin Pojken Herkules Jonsson spelades av James Dickson, medan hans pappa "Bara Jonsson" spelades av Tage Danielsson, som också låg bakom serien. Serien bestod av 25 avsnitt och började 30 november. 1970 Regnbågslandet – Robert Benson 1971 Broster, Broster! – Kaj och Per Beckman En familj väntar barn till jul, men eftersom man inte vet om det ska bli en bror eller syster sätter man ihop orden till "broster". 1972 När sagan blommade – Torsten Bergentz I TV hette kalendern Barnen i Höjden. 1973 Tjong i baljan! – Ilon Wikland Kalendern handlade om Thomas Funcks skapelser Kalle Stropp och Grodan Boll. Programledare var Televinkens mamma Anita Lindman. Detta var första gången det inte var samma kalender i TV och radio. 1974 Frida och farfar – Eric Werner 1975 Albert och Evelina – Barbro Hennius Albert (röst av Peter Harryson) och Evelina (röst av Gunilla Åkesson) var två clowner, som inte visste vad jul var och bestämde sig för att ta reda på det. 1976 Gumman som blev liten som en tesked 12 oktober 2011 Björn Berg Repris från 1967. 1977 Tomtar på loftet – Bengt Elde 1978 Sagor från Blåbärsberget – Ellen Auensen 1979 Gammelfarmors chiffonjé – Folke Nordlander 1980 Liv i luckan – Ilon Wikland 1981 Jakten på julen – Gunnar Bernstrup 1982 Ett skepp kommer lastat – Jan Lööf 1983 Pricken Jansson knackar på – Sven Nordqvist 1984 Kulänglarna – Henrik Nyberg och Svante Lundin 1985 Skäggstölden på Kråkebohöjden – Inga Borg 1986 Bland tomtar och troll 12 oktober 2011 Veronica Leo 1987 Skor-Sten i den tidlösa tiden – Reijo Stävenborg 1988 Trollet med den gula kepsen 12 oktober 2011 Anna-Clara Tidholm 1989 Beatrice – Leif Åbjörnsson 1990 Kråkan och Mamma Mu 12 oktober 2011 Tomas Wieslander 1991 Bäjkån och Bällman 7 november 2012 Gunna Grähs 1992 Joels jul – Christina Alvner 1993 Grod jul på Näsbrännan 12 oktober 2011 Karin Lundmark 1994 Hertig Hans slott – Peter Johnsson 1995 Hotell Pepparkaka – Anna Walfridsson 1996 Bråkar och Johanna – Malgorzata Piotrowska 1997 Gumman som blev liten som en tesked 12 oktober 2011 Björn Berg Repris från 1976. 1998 Familjen Anderssons sjuka jul 12 oktober 2011 Magnus Carlsson 1999 Det snöar i Indianien – Catarina Kruusval 2000 Snälla Py – Pija Lindenbaum 2001 Allans och Martins julradioshow – Stina Wirsén 2002 Whitney och Elton Johansson 12 oktober 2011 Pål Eneroth 2003 Samma gamla visa – Erica Jacobson 2004 Hjärtats hjältar – Per Gustavsson 2005 Den mytiska medaljongen – Lisa Rydberg 2006 Toivos kosmos – Ulf Ragnarsson 2007 Gumman som blev liten som en tesked 12 oktober 2011 Björn Berg Repris från 1997. 2008 Klappkampen – Peter Nyrell Samma figurer som i årets tv-kalender Skägget i brevlådan, men med ett annat äventyr. 2009 Nelly Rapp - En gastkramande jul 7 november 2012 Lovisa Lesse Lesses teckning av kalendern var baserad på Christina Alvners illustrationer av böckerna 2010 De vilda helgonen – Maria Sandberg 2011 Allt du önskar – Peter Bergting 2012 Siri och ishavspiraterna – Alexander Jansson 2013 Alla barnen firar jul – Johan Unenge 2014 High Tower – Anna Westin 2015 Månsaråttan – Gabrielle Nilsson 2016 Lyckoborgen – Stina Lövkvist 2017 Marvinter – Arslan Tursic 2018 Tonje i Glimmerdalen – Katarina Strömgård 2019 Biggest Bang – Anna Sandler 2020 Knäckarbanketten – Emil Maxén 2021 Spero – Andrea Femerstrand  2022 Bergvaktarens hemlighet –

Ylva Hällen och Sara Edwardsson skriver årets radiokalender
Bergvaktarens hemlighet blir årets julkalender i Barnradion. En spänningsfylld och magisk berättelse om att söka och hitta sin plats i världen. I centrum står en ung tjej, ett berg och en legend – det är också en nutida historia om vänskap, identitet och mod. Manusförfattarna Ylva Hällen och Sara Edwardsson är välkända för barnpubliken som programledare, författare och skådespelare. Nu skriver de, för första gången, ett storslaget ljuddrama.
Bergvaktarens hemlighet är en gåta som vecklas upp bit för bit. Huvudpersonen Shirin är 11 år och har lämnat ett liv i förorten med vänner, skola och basket för att flytta med sina föräldrar till Rubånger – en för henne främmande plats där marken skakar och djuren beter sig underligt. Och vad är det för klingande ljud hon hör i sitt huvud?
– Vi har skapat en ny ljudvärld i Rubånger, ljud som inte finns nån annanstans. Den här berättelsen är en skjuts in i julens magi! En samtida historia där kompisrelationerna skaver, där vi också bjuder på en fantasiboost, säger Sara Edwardsson.
– Idén till årets julkalender fick vi efter att ha upplevt den oförglömliga vintermiljön norröver, blandat med egna upplevelser om hur det är att flytta som ung och hitta sin plats. Från de känslorna så bollade vi fram Shirins resa från storstaden till lilla Rubånger där hon har en viktigare roll att spela än hon någonsin kunnat ana. Ett stort magiskt äventyr tar plats, säger Ylva Hällen.
Att lyssna på julkalendern i Barnradion är en tradition som ligger manusförfattarna varmt om hjärtat.
– Vi älskar att skriva för radio. Ljuddrama är otroligt suggestivt. Vår dröm är att skapa en upplevelse som tar sig in i huvudet och kopplar på lyssnarens egen fantasi. Radio gör berättelsen så nära, säger Ylva Hällen.
Inspelningarna av Bergvaktarens hemlighet sker i Luleå. Regissör är Maja Runeberg, skådespelare på Norrbottensteatern och konstnärlig ledare för Lule Stassteater.
– Jag är en stor julkalenderälskare! Snart är det dags att börja spela in här i Luleå, jag kan knappt bärga mig. Med så många kloka människor, starka konstnärer och begåvade barn som medverkar i årets julkalender kan resultatet inte bli annat än en succé, säger Maja Runeberg.
Bergvaktarens hemlighet har premiär den 1 december 2022 och sänds i P4 samt i Sveriges Radio Play.
Pressbilder:
Sara Edwardsson och Ylva Hällen. Foto: Mattias Ahlm/Sveriges Radio.
För mer information och intervjuförfrågningar, vänligen kontakta:
Ebba Beck-Friis, kommunikationsansvarig Barnradion
ebba.beck-friis@sverigesradio.se
070-828 02 21


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q10685952--Julkalendrar i Sveriges Radio genom tiderna-1--sv-0001-1407

Sveriges Radios julkalender

År Titel CD-utgåva Tecknare av papperskalendernStenudd, Solveig, Teskedsgumman, Pettson, Pelle Svanslös och alla de andra – Julkalendern i radio och TV genom tiderna, Sveriges Television AB och Sveriges Radio AB, Stockholm, 2004. Sid. 166–168.  Anmärkningar 1957 Barnens adventskalender – Einar Lagerwall 1958 Julbestyr på en bondgård – Sören Linde 1959 I trollskogen – Einar Norelius 1960 Titteliture – Thor Lindmark Premiären var den 27 november och inte 1 december. Anledningen till detta var att man vid denna tid inledde kalendern på första advent och inte alltid den 1 december.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q10685952--Julkalendrar i Sveriges Radio genom tiderna-1--sv-0001-1409

Sveriges Radios julkalender


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q10685952--Julkalendrar i Sveriges Radio genom tiderna-1--sv-0001-1411

Sveriges Radios julkalender


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q10685952--Julkalendrar i Sveriges Radio genom tiderna-1--sv-0001-1413

Sveriges Radios julkalender


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q10685952--Julkalendrar i Sveriges Radio genom tiderna-1--sv-0001-1406

Sveriges Radios julkalender

År Titel CD-utgåva Tecknare av papperskalendernStenudd, Solveig, Teskedsgumman, Pettson, Pelle Svanslös och alla de andra – Julkalendern i radio och TV genom tiderna, Sveriges Television AB och Sveriges Radio AB, Stockholm, 2004. Sid. 166–168.  Anmärkningar 1957 Barnens adventskalender – Einar Lagerwall 1958 Julbestyr på en bondgård – Sören Linde 1959 I trollskogen – Einar Norelius 1960 Titteliture – Thor Lindmark Premiären var den 27 november och inte 1 december. Anledningen till detta var att man vid denna tid inledde kalendern på första advent och inte alltid den 1 december. Eftersom man vid denna tid inte sände tv på onsdagar råkade serien därmed ändå få 24 avsnitt. 1961 Julbåten Juliana – Marie-Louise Piehl 1962 Tomtefamiljen i Storskogen – Gunilla Hansson 1963 Den tänkande brevbäraren – Ilon Wikland Denna kalender är även känd som Brevbäraren vid Radiogränd (i TV hette den Brevbäraren vid TV-gatan) och brevbäraren spelades av Sören Alm. 1964 En gård nära Tomteskogen i Vilhelmina – Ingrid Jenssen I TV hette kalendern Lill-Stina på reportage i Storskogen. 1965 Farbror Pekkas handelsbod – Inga Borg Den då folkkäre Pekka Langer hade en handelsbod ute i skogen. 1966 En jul för 50 år sedan – Ulf Löfgren I TV hette kalendern En småstad vid seklets början. 1967 Gumman som blev liten som en tesked 12 oktober 2011 Björn Berg Birgitta Andersson spelade Teskedsgumman och Carl-Gustaf Lindstedt hennes make. Serien bestod av 22 avsnitt och började den 3 december. 1973 gjordes nya tv-avsnitt i färg i en serie, som hette Teskedsgumman, men som inte var julkalender. 1968 Klart spår till Tomteboda – Eric Palmquist 1969 Herkules Jonssons storverk 12 oktober 2011 Per Åhlin Pojken Herkules Jonsson spelades av James Dickson, medan hans pappa "Bara Jonsson" spelades av Tage Danielsson, som också låg bakom serien. Serien bestod av 25 avsnitt och började 30 november. 1970 Regnbågslandet – Robert Benson 1971 Broster, Broster! – Kaj och Per Beckman En familj väntar barn till jul, men eftersom man inte vet om det ska bli en bror eller syster sätter man ihop orden till "broster". 1972 När sagan blommade – Torsten Bergentz I TV hette kalendern Barnen i Höjden. 1973 Tjong i baljan! – Ilon Wikland Kalendern handlade om Thomas Funcks skapelser Kalle Stropp och Grodan Boll. Programledare var Televinkens mamma Anita Lindman. Detta var första gången det inte var samma kalender i TV och radio. 1974 Frida och farfar – Eric Werner 1975 Albert och Evelina – Barbro Hennius Albert (röst av Peter Harryson) och Evelina (röst av Gunilla Åkesson) var två clowner, som inte visste vad jul var och bestämde sig för att ta reda på det. 1976 Gumman som blev liten som en tesked 12 oktober 2011 Björn Berg Repris från 1967.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q10685952--Julkalendrar i Sveriges Radio genom tiderna-1--sv-0001-1408

Sveriges Radios julkalender


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q10685952--Julkalendrar i Sveriges Radio genom tiderna-1--sv-0001-1412

Sveriges Radios julkalender


Kloakdjur

Kloakdjur (Monotremata) är en ordning i klassen däggdjur som dessutom utgör den enda återstående resten av underklassen Protheria, som i sin tur är den enda underklassen som lägger ägg istället för att föda levande ungar. De kännetecknas av att deras urogenitala system och anus mynnar ut i en gemensam öppning (kloaken), att honan lägger ägg, att mjölkkörtlarna saknar spenar och i stället utmynnar i porer, samt att djuren har halsrevben.

Att kloakdjur lägger ägg upptäcktes först på 1880-talet av Haacke och Caldwell. Ägget är ungefär 15 millimeter stort, och har samma inre uppbyggnad som fåglarnas och kräldjurens ägg. Kroppens temperatur växlar mellan de olika kroppsdelarna. Myrpiggsvinet har en genomsnittlig kroppstemperatur av 28 °C, men i pungen är temperaturen 35 °C. Under vintervilan stiger kroppstemperaturen bara lite över luftens temperatur.

Av kloakdjur finns idag bara två familjer, som lever i Australien, Tasmanien och Nya Guinea. Tre släkten och fem arter:

 Familjen Ornithorhynchidae, med en enda art Näbbdjuret (Ornithorhynchus anatinus).
 Familjen Tachyglossidae, myrpiggsvin med två släkten: kortnäbbiga myrpiggsvin (Tachyglossus) med en art, och långnäbbiga myrpiggsvin (Zaglossus) med tre arter.

Referenser Noter Nowak, R. M. (1999) sid.13-16 online Evelyn Ojo: Ornithorhynchus anatinus på Animal Diversity Web , besökt 6 maj 2018. Nowak, R. M. (1999) sid.7-10 Echidnas Nowak, R. M. (1999) sid.11-12 Zaglossus Nowak, R. M. (1999) sid.10-11 Tachyglossus Vaughan (2013) sid.71 online Vaughan (2013) sid.72 online Vaughan (2013) sid.73 online Vaughan (2013) sid.75 online Tachyglossus aculeatus på IUCN:s rödlista, auktor: Aplin, K., Dickman, C., Salas, L. & Helgen, K. (2016), besökt 6 maj 2018. Kloakentiere (tyska), Spektrum der Wissenschaft, läst 2021-11-25.


Kloakdjur


Kungens kurva

För industriområdet, se Kungens kurvas kontors- och industriområde.

Kungens kurva är ett stort handels- och industriområde och kommundel i Huddinge kommun, strax utanför Stockholms kommun i Stockholms län. Kungens kurva är ett av Skandinaviens största köpcentrum och ett av Storstockholms mycket expansiva områden. Tillsammans besöks Kungens kurva i Huddinge och Skärholmen Centrum i Stockholm av 30 miljoner besökare varje år och handeln omsätter cirka fem miljarder kronor per år. Köpcentrumet är beläget vid E4/E20 (Södertäljevägen) omkring 15 km sydväst om centrala Stockholm. Söder om handelsplatsen fortsätter Kungens kurvas kontors- och industriområde. Området är fortfarande under utveckling och fram till 2030 skall det enligt kommunen "få en attraktiv blandning av handel, arbete, bostäder, kultur och rekreation".

 Olycksplatsens koordinater:
mini|Dagens Nyheter den 29 september 1946. "Kungabil i diket i Segeltorp".
Bakgrunden till namnet är att den Cadillac Series 75 Fleetwood Sedan av 1939 års modell som kung Gustaf V färdades i här körde i diket på lördagseftermiddagen den 28 september 1946. Kungen med följe var på hemväg från en jakt på Tullgarns slotts ägor i Hölö. Bilen fördes av Gösta Ledin som höll 65 kilometer i timmen och tappade kontrollen över bilen efter en långsträckt högerkurva på Gamla Södertäljevägen strax väster om Juringe gård. Kungabilen gled av vägen och stannade efter ett tjugotal meter i ett vattenfyllt dike.

Dagens Nyheter var snabbt på plats och fotograferade det hela och i sin söndagsutgåva hade tidningen en artikel om händelsen under rubriken "Kungabil i diket i Segeltorp - Kungen klev ur torrskodd efter bilvurpa i kärrgöl".Tidningsklipp: "Kungabil i diket i Segeltorp - Kungen klev ur torrskodd efter bilvurpa i kärrgöl".

Det aktuella vägavsnittet var farligt och dessutom pågick vägarbeten. 1953 öppnade den nya huvudtrafikleden mellan Västberga och området Smista.

För att påminna om händelsen har kommunen beslutat att uppkalla ett planerat torg söder om Kungens kurva shoppingcenter till Gustav V:s torg.

Kung Carl XVI Gustaf har gett sitt godkännande till att namnge ett torg i Kungens kurva efter sin farfars far Gustaf V. Även områdets namn kommer från Gustav V. År 1946 kraschade han med sin bil ett dike vid det som idag är Kungens kurva. Foto: Peter Knutson, Kungahuset.se/Wikimedia Commons
Kungen: kungatorg i Kungens kurva helt okej
För 72 år sedan kraschade kung Gustaf V i ett vattenfyllt dike i Segeltorp och gav på så sätt namnet till landets mest kända kurva – Kungens kurva. Nu ska han hedras med ett torg i området.
- Nyheter
- Publicerad 17:48, 27 aug 2018
"Kungabil i diket i Segeltorp". Rubriken prydde förstasidan på DN den 29 september 1946. Dagen innan hade den unga vikarierande chauffören Gösta Ledin kört av vägen i 65 kilometer i timmen i en kurva i Smista som snart skulle komma att bli Sveriges mest kända. I den dyrbara Cadillacen satt nämligen kung Gustaf V med sitt jaktsällskap bestående av både grevar och friherrar.
Olyckan gav snart upphov till namnet Kungens kurva, som idag är det vedertagna namnet på handelsområdet intill. Idag står handelsområdet inför en historisk omvandling då det med tusentals bostäder ska bli ett ställe att bo i. Ett första steg i utvecklingen är en ny centralgata, som ska få namnet Ingvar Kamprads allé, och ett nytt torg.
Huddinges hyllning till Kamprad: Får egen väg
Nu står det klart att torget ska döpas efter Gustaf V – alltså samma kung vars bilolycka gav området dess namn: Gustav V:s torg. Namnet är helt unikt och beslutades i natur- och samhällsbyggnadsnämnden i Huddinge i eftermiddag. I beslutsunderlaget kan man läsa:
"Namnet Gustav V:s torg bedöms vara lämpligt namn på områdets nya centrala mötesplats eftersom den anknyter till den person som gett hela området sitt namn. Det finns också anledning att uppmärksamma Gustaf V:s fredliga och diplomatiska förhållningssätt som en förebild för nuvarande och kommande generationer."
Innan beslutet kunde fattas var kungen tvungen att tycka till:
"Riksmarskalken meddelade den 14 juni 2018 att Kung Carl Gustaf tycker att förslaget är bra."
Hedersutmärkelse eller..?
Institutet för språk och folkminnen har fått tycka till om namngivningen och ställer sig lite frågande till hur namnet kommer uppfattas:
"I detta fall anser vi att man dessutom bör väga in om namnet Gustaf V:s torg skulle uppfattas som en hedersbetygelse till Gustaf V eller om namnet kan komma att uppfattas vara givet som en påminnelse om den enskilda händelse som också gett Kungens kurva dess namn."
LADDA NER VÅR APP Iphone eller Android
I torgnamnet kommer Gustav stavas med "v" och inte med "f", så som kungen stavade. Det är nämligen så man normalt gör då kunganamn används i namn på gator och torg och enligt Lantmäteriet "god ortsnamnssed".
Torget ska ligga i hörnet av den stora parkeringen på andra sidan Modulvägen från Heron City, i slutet av Ingvar Kamprads allé. Det kommer bli det nya namnet på Tangentvägen efter att den har förlängts ner till Modulvägen.
Kamprad får egen väg i Kungens kurva
Historielösheten börjar och slutar i Vårby


Kungens kurva

 Olycksplatsens koordinater:
mini|Dagens Nyheter den 29 september 1946. "Kungabil i diket i Segeltorp".
Bakgrunden till namnet är att den Cadillac Series 75 Fleetwood Sedan av 1939 års modell som kung Gustaf V färdades i här körde i diket på lördagseftermiddagen den 28 september 1946. Kungen med följe var på hemväg från en jakt på Tullgarns slotts ägor i Hölö. Bilen fördes av Gösta Ledin som höll 65 kilometer i timmen och tappade kontrollen över bilen efter en långsträckt högerkurva på Gamla Södertäljevägen strax väster om Juringe gård. Kungabilen gled av vägen och stannade efter ett tjugotal meter i ett vattenfyllt dike.

Dagens Nyheter var snabbt på plats och fotograferade det hela och i sin söndagsutgåva hade tidningen en artikel om händelsen under rubriken "Kungabil i diket i Segeltorp - Kungen klev ur torrskodd efter bilvurpa i kärrgöl".Tidningsklipp: "Kungabil i diket i Segeltorp - Kungen klev ur torrskodd efter bilvurpa i kärrgöl".

Det aktuella vägavsnittet var farligt och dessutom pågick vägarbeten. 1953 öppnade den nya huvudtrafikleden mellan Västberga och området Smista. Den fick dubbla körbanor i varje riktning och en bred mittremsa. Vid Smista fanns en av- och påfart till Gamla Södertäljevägen, ungefär där dagens trafikplats Kungens kurva ligger. Här öppnade två Esso-bensinstationer på varsin sida om den nya trafikleden och gavs namnet Kungens kurva av deras ägare Tore Jakobson.


Kungens kurva

 Olycksplatsens koordinater:
mini|Dagens Nyheter den 29 september 1946. "Kungabil i diket i Segeltorp".
Bakgrunden till namnet är att den Cadillac Series 75 Fleetwood Sedan av 1939 års modell som kung Gustaf V färdades i här körde i diket på lördagseftermiddagen den 28 september 1946. Kungen med följe var på hemväg från en jakt på Tullgarns slotts ägor i Hölö. Bilen fördes av Gösta Ledin som höll 65 kilometer i timmen och tappade kontrollen över bilen efter en långsträckt högerkurva på Gamla Södertäljevägen strax väster om Juringe gård. Kungabilen gled av vägen och stannade efter ett tjugotal meter i ett vattenfyllt dike.

Dagens Nyheter var snabbt på plats och fotograferade det hela och i sin söndagsutgåva hade tidningen en artikel om händelsen under rubriken "Kungabil i diket i Segeltorp - Kungen klev ur torrskodd efter bilvurpa i kärrgöl".Tidningsklipp: "Kungabil i diket i Segeltorp - Kungen klev ur torrskodd efter bilvurpa i kärrgöl".

Det aktuella vägavsnittet var farligt och dessutom pågick vägarbeten. 1953 öppnade den nya huvudtrafikleden mellan Västberga och området Smista. Den fick dubbla körbanor i varje riktning och en bred mittremsa. Vid Smista fanns en av- och påfart till Gamla Södertäljevägen, ungefär där dagens trafikplats Kungens kurva ligger. Här öppnade två Esso-bensinstationer på varsin sida om den nya trafikleden och gavs namnet Kungens kurva av deras ägare Tore Jakobson. Senare blev namnet officiellt för hela området.Centrum för näringslivshistoria: Kungens kurva. Olycksbilen står på bilmuseet vid Sparreholms slott men det existerar en liknande Cadillac som fanns på Skoklosters bil och motormuseum och båda museer hävdade att deras bil var den "riktiga".Dagens Nyheter: Vi har rätt Cadillac! Nej, det har vi! Publicerad 14 oktober 2007.

Idag är det svårt att hitta olycksplatsen. Södertäljevägen är uträtad och har dessutom blivit motorväg E4/E20, men själva olycksdiket och en kort bit av Södertäljevägens gamla vägbank finns fortfarande (2018) kvar. Platsen ligger i ett skogsparti ungefär 200 meter norr om Circle K:s (före detta Esso) bensinstation och bakom Scandic Hotel (före detta Esso Motorhotell).Huddinge kommun, backspegeln: Var låg kurvan?


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q1413270--miniatyr|En Lisebergskanin jonglerar inför barnen och deras föräldrar-2--sv-0001-1832

Liseberg

thumb|Helix
Liseberg är en nöjespark belägen i stadsdelen Heden i Göteborg. Parken drivs som ett aktiebolag, helägt av Göteborgs kommun. Den invigdes inför Jubileumsutställningen i Göteborg 8 maj 1923. Sommarsäsongen sträcker sig från slutet av april till mitten av oktober, Halloween på Liseberg från slutet av oktober till början av november och Jul på Liseberg från mitten av november fram till jul. Liseberg var Sveriges populäraste besöksmål 2010 och i tidigare årliga mätningar.Tillväxtverket om sevärdheter och besöksmål i Sverige samt topplista

1980-talet: Lisebergskaninen blir symbol
Under de följande åren byggdes det både om och till. Mark köptes och en hel massa åkattraktioner togs i bruk, däribland Rainbow, Lisebergsloopen och Lisebergbanan. I samband med 60-årsjubileet 1983 blev den grön-rosa kaninen, Lisebergskaninen, symbol för Liseberg.

År 1987 revs den gamla Bergbanan från 1923, men ersattes samma år av Lisebergbanan som hade specialdesignats av Anton Schwarzkopf för berget inne på Liseberg.

Huvudentrébyggnaden i norr byggdes om från grunden på grund av sättningar. De båda entrétornen fick samtidigt nya tornprydnader på 26 meters höjd. Restaureringen stod klar lagom till invigningen den 19 april 1980.Göteborgs-Posten, 11 mars 1980.

1990-talet: Ekonomiskt uppsving och stora utbyggnader
Lisebergs dittills mest påkostade satsning gjordes inför 1990 års säsong, då Spaceport Liseberg med åkattraktionerna Simulatour och Lisebergstornet öppnade. Anläggningen kostade 110 miljoner kronor.

År 1991 bildades Lisebergs Gäst AB, som ansvarar för Lisebergs campingplatser vid Askimsviken, Delsjön och Kärralund samt gästhamnen Lisebergs gästhamn vid Lilla bommen.

1990-talet innebar ett ekonomiskt uppsving för Liseberg och parken byggdes ut med 35 000 kvadratmeter. Detaljplan för utbyggnaden antogs den 7 december 1995.Kommunfullmäktiges protokoll, detta datum.

År 1997 invigdes fem nya attraktioner, däribland berg- och dalbanan Hangover och forsfärden Kållerado. Samma år uppträdde dragshowgruppen After Dark med sitt jubileumsnummer på Rondo, som hade byggts om till showkrog.Göteborgs Stad : Årsbok 1997, utgiven av Göteborgs Stad 1997, s. 19 De återvände dit 2005 och 2006.

1998 års julkalender När karusellerna sover, skriven av Hasse Alfredson, spelades in på Liseberg. Samma år, den 8 maj, firade Liseberg sin 75-årsdag med att alla 75-åringar i Göteborg fick gratis årskort.Göteborgs-Posten, 1998-04-12, s. 10

2000-talet: Balder och Lotta på Liseberg
höger|miniatyr|Balder, Nordens största berg-och-dalbana i trä, invigdes 2003.
Julen 2000 hade Jul på Liseberg premiär och besöktes första året av 418 000 gäster. Den tänkta engångsföreteelsen blev en sådan succé att den återkommit varje jul sedan dess. Nu är den Sveriges största årliga julmarknad..

Simulatour byggdes 2001 om till 3D-biografen Maxxima..

2003 firade parken sitt 80-årsjubileum, och slog samtidigt nytt publikrekord med 3,4 miljoner besökare totalt under sommar- och julsäsongen..

Två stora berg- och dalbanor invigdes under detta årtionde. 2003 öppnade berg- och dalbanan Balder och 2005 Kanonen..

2018 invigs den nya berg- och dalbanan Valkyria vars bana framförallt går inom det område där Kanonen och Sagoslottet tidigare stod.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q1413270--miniatyr|En Lisebergskanin jonglerar inför barnen och deras föräldrar-2--sv-0001-1838

Liseberg

1980-talet: Lisebergskaninen blir symbol
Under de följande åren byggdes det både om och till. Mark köptes och en hel massa åkattraktioner togs i bruk, däribland Rainbow, Lisebergsloopen och Lisebergbanan. I samband med 60-årsjubileet 1983 blev den grön-rosa kaninen, Lisebergskaninen, symbol för Liseberg.

År 1987 revs den gamla Bergbanan från 1923, men ersattes samma år av Lisebergbanan som hade specialdesignats av Anton Schwarzkopf för berget inne på Liseberg.

Huvudentrébyggnaden i norr byggdes om från grunden på grund av sättningar. De båda entrétornen fick samtidigt nya tornprydnader på 26 meters höjd. Restaureringen stod klar lagom till invigningen den 19 april 1980.Göteborgs-Posten, 11 mars 1980.

1990-talet: Ekonomiskt uppsving och stora utbyggnader
Lisebergs dittills mest påkostade satsning gjordes inför 1990 års säsong, då Spaceport Liseberg med åkattraktionerna Simulatour och Lisebergstornet öppnade. Anläggningen kostade 110 miljoner kronor.

År 1991 bildades Lisebergs Gäst AB, som ansvarar för Lisebergs campingplatser vid Askimsviken, Delsjön och Kärralund samt gästhamnen Lisebergs gästhamn vid Lilla bommen.

1990-talet innebar ett ekonomiskt uppsving för Liseberg och parken byggdes ut med 35 000 kvadratmeter. Detaljplan för utbyggnaden antogs den 7 december 1995.Kommunfullmäktiges protokoll, detta datum.

År 1997 invigdes fem nya attraktioner, däribland berg- och dalbanan Hangover och forsfärden Kållerado. Samma år uppträdde dragshowgruppen After Dark med sitt jubileumsnummer på Rondo, som hade byggts om till showkrog.Göteborgs Stad : Årsbok 1997, utgiven av Göteborgs Stad 1997, s. 19 De återvände dit 2005 och 2006.

1998 års julkalender När karusellerna sover, skriven av Hasse Alfredson, spelades in på Liseberg. Samma år, den 8 maj, firade Liseberg sin 75-årsdag med att alla 75-åringar i Göteborg fick gratis årskort.Göteborgs-Posten, 1998-04-12, s. 10

2000-talet: Balder och Lotta på Liseberg
höger|miniatyr|Balder, Nordens största berg-och-dalbana i trä, invigdes 2003.
Julen 2000 hade Jul på Liseberg premiär och besöktes första året av 418 000 gäster. Den tänkta engångsföreteelsen blev en sådan succé att den återkommit varje jul sedan dess. Nu är den Sveriges största årliga julmarknad..

Simulatour byggdes 2001 om till 3D-biografen Maxxima..

2003 firade parken sitt 80-årsjubileum, och slog samtidigt nytt publikrekord med 3,4 miljoner besökare totalt under sommar- och julsäsongen..

Två stora berg- och dalbanor invigdes under detta årtionde. 2003 öppnade berg- och dalbanan Balder och 2005 Kanonen..

Mitt på berget invigdes 2007 den stora gungattraktionen Uppswinget som första året besöktes av en halv miljon människor. 2007 var även ett uppsving för nöjesparken då besökarantalet ökade med fem procent och omsättningen med åtta procent. Dessutom passerade den 150-miljonte besökaren genom tiderna ingången.

Museet Evert Taubes Värld, beläget intill spegeldammen, öppnades 2008. I museet kunde besökarna uppleva Evert Taubes liv både till ytan och in på djupet. Huset innehåller även en ny musikscen och en restaurang..

Den 28 juni 2008 öppnade Göteborgs Lustgårdar på ett oexploaterat grönområde på drygt 20 000 kvadratmeter mellan Lisebergstornet och Korsvägen..

Den klassiska barn-berg- och dalbanan Cirkusexpressen revs 2009 och ersattes med den något större berg- och dalbanan Rabalder. Och åkattraktionen Tornado ersattes samma år av den snarlika Hanghai. Restaurangen Wärdshuset renoverades och fick en ny festvåning och nytt kök..

Lotta på Liseberg med Lotta Engberg som hade ägt rum ett antal somrar på Stora scenen, sändes för första gången på TV i TV4 2009..

2010-talet: Flera nya berg- och dalbanor
thumb|De nya entrékassorna som byggdes inför 2012 års säsong.
2010 lanserades Quick PassLiseberg.se: Slutköat på Liseberg - Quick Pass är här! Pressrealese 2010-02-03. Läst 2010-02-15. – senare omdöpt till Expresspass – som innebär att åkaren kan förboka en tid att besöka åkattraktionen för att slippa stå i kö. Expresspass finns tillgänglig till några av de mest populära åkattraktionerna i parken. Åkaren kan boka expresspass till max tre åkattraktioner per dag.

Den gamla Ponnykarusellen skrotades 2010 och ersattes av en ny variant med samma namn, och klassikerkarusellen Flygande elefanter återkom. I Maxxima ersattes 3D-filmen Panda Vision, som var en kortversion av "SOS-Planet", från nWave, med den nya filmen Sammys äventyr.Liseberg.se: Nu går det ännu fortare i Nordens största nöjespark  Sommarbroschyr 2010. Läst 2010-03-04. TV4 fortsatte att sända ytterligare en sommar med Lotta på Liseberg.

Den 30 maj 2010 gjordes den sista publika färden i Lisebergstornet. Dagen därpå påbörjade man arbetet med att bygga om tornet till Atmosfear som sedan premiären i maj 2011 är Europas högsta fritt fall.

I augusti 2011 släpptes Lisebergs första app för smartphones. I appen kan användarna se en karta som visar attraktioner och restauranger på Liseberg, se vilka Facebook-vänner som är i parken, samt se dagens program, öppettider, kötider med mera.

Inför säsongen 2012 byggdes nya entrékassor vid huvudentrén. Dessutom byttes Barnbåtarna ut mot Skepp o' skoj, som invigdes först 27 juni.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q1413270--miniatyr|En Lisebergskanin jonglerar inför barnen och deras föräldrar-2--sv-0001-1840

Liseberg

1980-talet: Lisebergskaninen blir symbol
Under de följande åren byggdes det både om och till. Mark köptes och en hel massa åkattraktioner togs i bruk, däribland Rainbow, Lisebergsloopen och Lisebergbanan. I samband med 60-årsjubileet 1983 blev den grön-rosa kaninen, Lisebergskaninen, symbol för Liseberg.

År 1987 revs den gamla Bergbanan från 1923, men ersattes samma år av Lisebergbanan som hade specialdesignats av Anton Schwarzkopf för berget inne på Liseberg.

Huvudentrébyggnaden i norr byggdes om från grunden på grund av sättningar. De båda entrétornen fick samtidigt nya tornprydnader på 26 meters höjd. Restaureringen stod klar lagom till invigningen den 19 april 1980.Göteborgs-Posten, 11 mars 1980.

1990-talet: Ekonomiskt uppsving och stora utbyggnader
Lisebergs dittills mest påkostade satsning gjordes inför 1990 års säsong, då Spaceport Liseberg med åkattraktionerna Simulatour och Lisebergstornet öppnade. Anläggningen kostade 110 miljoner kronor.

År 1991 bildades Lisebergs Gäst AB, som ansvarar för Lisebergs campingplatser vid Askimsviken, Delsjön och Kärralund samt gästhamnen Lisebergs gästhamn vid Lilla bommen.

1990-talet innebar ett ekonomiskt uppsving för Liseberg och parken byggdes ut med 35 000 kvadratmeter. Detaljplan för utbyggnaden antogs den 7 december 1995.Kommunfullmäktiges protokoll, detta datum.

År 1997 invigdes fem nya attraktioner, däribland berg- och dalbanan Hangover och forsfärden Kållerado. Samma år uppträdde dragshowgruppen After Dark med sitt jubileumsnummer på Rondo, som hade byggts om till showkrog.Göteborgs Stad : Årsbok 1997, utgiven av Göteborgs Stad 1997, s. 19 De återvände dit 2005 och 2006.

1998 års julkalender När karusellerna sover, skriven av Hasse Alfredson, spelades in på Liseberg. Samma år, den 8 maj, firade Liseberg sin 75-årsdag med att alla 75-åringar i Göteborg fick gratis årskort.Göteborgs-Posten, 1998-04-12, s. 10

2000-talet: Balder och Lotta på Liseberg
höger|miniatyr|Balder, Nordens största berg-och-dalbana i trä, invigdes 2003.
Julen 2000 hade Jul på Liseberg premiär och besöktes första året av 418 000 gäster. Den tänkta engångsföreteelsen blev en sådan succé att den återkommit varje jul sedan dess. Nu är den Sveriges största årliga julmarknad..

Simulatour byggdes 2001 om till 3D-biografen Maxxima..

2003 firade parken sitt 80-årsjubileum, och slog samtidigt nytt publikrekord med 3,4 miljoner besökare totalt under sommar- och julsäsongen..

Två stora berg- och dalbanor invigdes under detta årtionde. 2003 öppnade berg- och dalbanan Balder och 2005 Kanonen..

Mitt på berget invigdes 2007 den stora gungattraktionen Uppswinget som första året besöktes av en halv miljon människor. 2007 var även ett uppsving för nöjesparken då besökarantalet ökade med fem procent och omsättningen med åtta procent. Dessutom passerade den 150-miljonte besökaren genom tiderna ingången.

Museet Evert Taubes Värld, beläget intill spegeldammen, öppnades 2008. I museet kunde besökarna uppleva Evert Taubes liv både till ytan och in på djupet. Huset innehåller även en ny musikscen och en restaurang..

Den 28 juni 2008 öppnade Göteborgs Lustgårdar på ett oexploaterat grönområde på drygt 20 000 kvadratmeter mellan Lisebergstornet och Korsvägen..

Den klassiska barn-berg- och dalbanan Cirkusexpressen revs 2009 och ersattes med den något större berg- och dalbanan Rabalder. Och åkattraktionen Tornado ersattes samma år av den snarlika Hanghai. Restaurangen Wärdshuset renoverades och fick en ny festvåning och nytt kök..

Lotta på Liseberg med Lotta Engberg som hade ägt rum ett antal somrar på Stora scenen, sändes för första gången på TV i TV4 2009..

2010-talet: Flera nya berg- och dalbanor
thumb|De nya entrékassorna som byggdes inför 2012 års säsong.
2010 lanserades Quick PassLiseberg.se: Slutköat på Liseberg - Quick Pass är här! Pressrealese 2010-02-03. Läst 2010-02-15. – senare omdöpt till Expresspass – som innebär att åkaren kan förboka en tid att besöka åkattraktionen för att slippa stå i kö. Expresspass finns tillgänglig till några av de mest populära åkattraktionerna i parken. Åkaren kan boka expresspass till max tre åkattraktioner per dag.

Den gamla Ponnykarusellen skrotades 2010 och ersattes av en ny variant med samma namn, och klassikerkarusellen Flygande elefanter återkom. I Maxxima ersattes 3D-filmen Panda Vision, som var en kortversion av "SOS-Planet", från nWave, med den nya filmen Sammys äventyr.Liseberg.se: Nu går det ännu fortare i Nordens största nöjespark  Sommarbroschyr 2010. Läst 2010-03-04. TV4 fortsatte att sända ytterligare en sommar med Lotta på Liseberg.

Den 30 maj 2010 gjordes den sista publika färden i Lisebergstornet. Dagen därpå påbörjade man arbetet med att bygga om tornet till Atmosfear som sedan premiären i maj 2011 är Europas högsta fritt fall.

I augusti 2011 släpptes Lisebergs första app för smartphones. I appen kan användarna se en karta som visar attraktioner och restauranger på Liseberg, se vilka Facebook-vänner som är i parken, samt se dagens program, öppettider, kötider med mera.

Inför säsongen 2012 byggdes nya entrékassor vid huvudentrén. Dessutom byttes Barnbåtarna ut mot Skepp o' skoj, som invigdes först 27 juni.

År 2013 firade Liseberg 90-årsjubileum och invigde det nya barnområdet Kaninlandet med en stor lekplats, nya restauranger och sju nya åkattraktioner. Jul på Liseberg hade för första gången öppet i mellandagarna.

År 2014 invigde Liseberg sin dyraste åkattraktionssatsning någonsin, den nya berg- och dalbanan Helix.

År 2015, 1 januari, konsoliderades Lisebergs olika bolag till ett och samma: Liseberg AB. Samma år invigdes Mechanica, en attraktion där de åkande sitter fastspända i säten som roterar 360 grader runt tre olika axlar.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0001.jsonl--Q1413270--miniatyr|En Lisebergskanin jonglerar inför barnen och deras föräldrar-2--sv-0001-1841

Liseberg

1980-talet: Lisebergskaninen blir symbol
Under de följande åren byggdes det både om och till. Mark köptes och en hel massa åkattraktioner togs i bruk, däribland Rainbow, Lisebergsloopen och Lisebergbanan. I samband med 60-årsjubileet 1983 blev den grön-rosa kaninen, Lisebergskaninen, symbol för Liseberg.

År 1987 revs den gamla Bergbanan från 1923, men ersattes samma år av Lisebergbanan som hade specialdesignats av Anton Schwarzkopf för berget inne på Liseberg.

Huvudentrébyggnaden i norr byggdes om från grunden på grund av sättningar. De båda entrétornen fick samtidigt nya tornprydnader på 26 meters höjd. Restaureringen stod klar lagom till invigningen den 19 april 1980.Göteborgs-Posten, 11 mars 1980.

1990-talet: Ekonomiskt uppsving och stora utbyggnader
Lisebergs dittills mest påkostade satsning gjordes inför 1990 års säsong, då Spaceport Liseberg med åkattraktionerna Simulatour och Lisebergstornet öppnade. Anläggningen kostade 110 miljoner kronor.

År 1991 bildades Lisebergs Gäst AB, som ansvarar för Lisebergs campingplatser vid Askimsviken, Delsjön och Kärralund samt gästhamnen Lisebergs gästhamn vid Lilla bommen.

1990-talet innebar ett ekonomiskt uppsving för Liseberg och parken byggdes ut med 35 000 kvadratmeter. Detaljplan för utbyggnaden antogs den 7 december 1995.Kommunfullmäktiges protokoll, detta datum.

År 1997 invigdes fem nya attraktioner, däribland berg- och dalbanan Hangover och forsfärden Kållerado. Samma år uppträdde dragshowgruppen After Dark med sitt jubileumsnummer på Rondo, som hade byggts om till showkrog.Göteborgs Stad : Årsbok 1997, utgiven av Göteborgs Stad 1997, s. 19 De återvände dit 2005 och 2006.

1998 års julkalender När karusellerna sover, skriven av Hasse Alfredson, spelades in på Liseberg. Samma år, den 8 maj, firade Liseberg sin 75-årsdag med att alla 75-åringar i Göteborg fick gratis årskort.Göteborgs-Posten, 1998-04-12, s. 10

2000-talet: Balder och Lotta på Liseberg
höger|miniatyr|Balder, Nordens största berg-och-dalbana i trä, invigdes 2003.
Julen 2000 hade Jul på Liseberg premiär och besöktes första året av 418 000 gäster. Den tänkta engångsföreteelsen blev en sådan succé att den återkommit varje jul sedan dess. Nu är den Sveriges största årliga julmarknad..

Simulatour byggdes 2001 om till 3D-biografen Maxxima..

2003 firade parken sitt 80-årsjubileum, och slog samtidigt nytt publikrekord med 3,4 miljoner besökare totalt under sommar- och julsäsongen..

Två stora berg- och dalbanor invigdes under detta årtionde. 2003 öppnade berg- och dalbanan Balder och 2005 Kanonen..

Mitt på berget invigdes 2007 den stora gungattraktionen Uppswinget som första året besöktes av en halv miljon människor. 2007 var även ett uppsving för nöjesparken då besökarantalet ökade med fem procent och omsättningen med åtta procent. Dessutom passerade den 150-miljonte besökaren genom tiderna ingången.

Museet Evert Taubes Värld, beläget intill spegeldammen, öppnades 2008. I museet kunde besökarna uppleva Evert Taubes liv både till ytan och in på djupet. Huset innehåller även en ny musikscen och en restaurang..

Den 28 juni 2008 öppnade Göteborgs Lustgårdar på ett oexploaterat grönområde på drygt 20 000 kvadratmeter mellan Lisebergstornet och Korsvägen..

Den klassiska barn-berg- och dalbanan Cirkusexpressen revs 2009 och ersattes med den något större berg- och dalbanan Rabalder. Och åkattraktionen Tornado ersattes samma år av den snarlika Hanghai. Restaurangen Wärdshuset renoverades och fick en ny festvåning och nytt kök..

Lotta på Liseberg med Lotta Engberg som hade ägt rum ett antal somrar på Stora scenen, sändes för första gången på TV i TV4 2009..

2010-talet: Flera nya berg- och dalbanor
thumb|De nya entrékassorna som byggdes inför 2012 års säsong.
2010 lanserades Quick PassLiseberg.se: Slutköat på Liseberg - Quick Pass är här! Pressrealese 2010-02-03. Läst 2010-02-15. – senare omdöpt till Expresspass – som innebär att åkaren kan förboka en tid att besöka åkattraktionen för att slippa stå i kö. Expresspass finns tillgänglig till några av de mest populära åkattraktionerna i parken. Åkaren kan boka expresspass till max tre åkattraktioner per dag.

Den gamla Ponnykarusellen skrotades 2010 och ersattes av en ny variant med samma namn, och klassikerkarusellen Flygande elefanter återkom. I Maxxima ersattes 3D-filmen Panda Vision, som var en kortversion av "SOS-Planet", från nWave, med den nya filmen Sammys äventyr.Liseberg.se: Nu går det ännu fortare i Nordens största nöjespark  Sommarbroschyr 2010. Läst 2010-03-04. TV4 fortsatte att sända ytterligare en sommar med Lotta på Liseberg.

Den 30 maj 2010 gjordes den sista publika färden i Lisebergstornet. Dagen därpå påbörjade man arbetet med att bygga om tornet till Atmosfear som sedan premiären i maj 2011 är Europas högsta fritt fall.

I augusti 2011 släpptes Lisebergs första app för smartphones. I appen kan användarna se en karta som visar attraktioner och restauranger på Liseberg, se vilka Facebook-vänner som är i parken, samt se dagens program, öppettider, kötider med mera.

Inför säsongen 2012 byggdes nya entrékassor vid huvudentrén. Dessutom byttes Barnbåtarna ut mot Skepp o' skoj, som invigdes först 27 juni.

År 2013 firade Liseberg 90-årsjubileum och invigde det nya barnområdet Kaninlandet med en stor lekplats, nya restauranger och sju nya åkattraktioner. Jul på Liseberg hade för första gången öppet i mellandagarna.

År 2014 invigde Liseberg sin dyraste åkattraktionssatsning någonsin, den nya berg- och dalbanan Helix.

År 2015, 1 januari, konsoliderades Lisebergs olika bolag till ett och samma: Liseberg AB. Samma år invigdes Mechanica, en attraktion där de åkande sitter fastspända i säten som roterar 360 grader runt tre olika axlar.

År 2016 hade området Lisebergs trädgårdar premiär. I området ligger de nya attraktionerna AeroSpin och Blomsterkarusellen, samt lekplatsen Barnens paradis.


Liseberg

miniatyr|stående|Hangover (1997–2002)miniatyr|stående|Lisebergsloopen (1980–1995)miniatyr|stående|Rainbow (1983–2008)miniatyr|stående|Tornado (1989–2008)miniatyr|stående|Kanonen (2005–2016)

Namn  Invigningsår  Sista aktiva år  Information Aerovarvet 1989 2001 En gungande rymdskeppsgondol som roterar 360 grader. Fick nytt utseende 2002 och bytte då namn till Kulingen. Barnbåtarna 1973 2012 Konstgjord sjö med tvåsitsbåtar för främst barn. Byttes 2012 ut mot Skepp o' skoj.Barnrallyt19561978Bilbana på räls med fordon som drivs av elektricitet. Inför säsongen 1979 förlängdes banan och attraktionen bytte namn till Farfars Bil.Bergbanan19231987Berg- och dalbana i trä som invigdes vid öppnandet av Liseberg år 1923. Även kallad Gamla Bergbanan. Breakdance 1987 1993 En åkattraktion lik Virvelvinden men med tvåsitsgondoler i form av bilar som roterar. Blå tåget 1937 1979 Attraktion där de åkande färdas på en räls bland figurer föreställande spöken, skelett och troll. Även kallad spöktåget och spökslottet. Bläckfisken 1968 1978 Karusell i form av en bläckfisk. Var placerad i närheten av Pariserhjulet (direkt söder om Flumeride). En föregångare till JukeBox. Finns sedan 1985 på Borgbacken i Helsingfors där den kallas Mustekala (tidigare Polyp). Båtbanan 1955 1972Båtar som flöt fram i en bana med hjälp av vattenströmmen. Utmed banan var ett sagoland uppbyggt.Cinema 180° 1979 1987 En biograf med filmduk i 180 grader med äventyrliga filmer som kunde få de stående åskådarna att trilla. Cirkusexpressen 1977 2008 Liten berg- och dalbana för barn. Kallades för Lilla Bergbanan 1977-1986. Kallades i folkmun för Nyckelpigan eftersom tågsättet var målat som en nyckelpiga. Finns numera i den holländska nöjesparken Mondo Verde i Limburg där den heter Wilde Tijger Achtbaan. På platsen byggde man berg- och dalbanan Rabalder, som är av samma tillverkare (Zierer). Cykelturen 2008 2012 Karusell med cyklar. Ju snabbare man cyklar desto högre upp i luften kommer åkaren. Ersattes av Cyklonen, en ny större version inför 2013 års säsong. DiscoRound 1986 1988 Åkarna satt instängda i en rund roterande karusell. ELdorado 1997 2000 Tekniskt experimentmuseum om olika typer av energi i samarbete med Vattenfall. Enterprise 1976 1982 Roterande karusell där de åkande satt i gondoler runt attraktionens mittaxel. Karusellen började rotera i horisontalläge, men reste sig därefter för att rotera i vertikalläge. Evert Taubes Värld 2008 2015 Upplevelseattraktion som berättade om Evert Taubes liv och verk med modern teknik. Flygkarusellen 1991 2012 Barnkarusell med flygplan som roterade kring karusellens mitt. Ej att förväxlas med Flygkarusellen (1923-1932) eller Flygkarusellen (1956-1962).  Gamla Farfars Bil 1973 2012Barnattraktion med fordon utformade som veteranbilar. Vid ombyggnationen av barnområdet inför säsongen 2013 flyttade Farfars bil till Västkustområdet och fordonen byttes ut. Gamla Radiobilarna 1927 1987 Bilbana där de åkande själva styr. 1988 köps en ny bana in som ersätter den gamla och Radiobilarna får en ny placering.  Gamla Virvelvinden 1929 1968 Karusell med gondoler som roterar på en platta. Togs bort inför säsongen 1948 men återkom säsongen därpå. Hangover 1997 2002 Berg- och dalbana där åkarna hängde under rälsen och satt mitt emot varandra. Invigningen sköts upp från 1996 till 1997 på grund av problem med driftsystemet. Höjdskräcken 2000 2015 Fritt fall där de åkande skjuts mot marken med hjälp av tryckluft. Hökfärden 1985 1990 Torn med roterande gondoler i form av hökar. Kanonen 2005 2016 Berg- och dalbana i stål där tåget skjuts ut från stationen. Revs 2017 för att göra plats åt 2018 års nyhet Valkyria.Klubbland20172017Tillfällig interaktiv utställning om musikartisten Håkan Hellström. Knatterally 1983 2012 Radiobilar för mindre barn. Ersattes av Tuta & Kör 2013. Krinolinen 1996 2005 Gungande karusell som höjs upp i luften. Kulingen 2002 2008 En gungande gondol som roterar 360 grader så att åkarna hänger upp-och-ner. Samma åkattraktion som Aerovarvet, men med nytt utseende. Såldes därefter till Italien men okänt vad som blev av den där efteråt, förmodligen skrotad.Lillköping 1923 1935Stad i miniatyr som under säsongen 1923 befolkades med kortväxta skådespelare. Efter kritik från publiken och oenigheter om löner försvann skådespelarna från Lillköping 1924 och ersattes med Barnens Paradis. Lisebergsloopen 1980 1995 Berg- och dalbana med loop. Lisebergstornet/ UFO 23 1990 2010 Roterande gondol som åker upp till toppen av ett utsiktstorn. Öppnades 1990 under namnet UFO 23. Stängdes den 30 maj 2010 för att byggas om till Atmosfear som öppnade 2011. Lustiga huset 1923 1954 Invigdes den 8 maj 1923 och var sammanbyggt med Lilla Varietén. Byggnaden ritades av Arvid Bjerke, byggdes om 1930 och revs 1954.Från Börsen till Park Avenue: intressanta göteborgsbyggnader uppförda mellan 1850 och 1950, Ove Nylén, Haspen Förlag 1988  s. 86 Maxxima 2001 2012Mynewsdesk.se: Liseberg presenterar världsnyhet den 9 oktober Biograf som visade 3D-filmer. Meteor 1963 1975 Beskrevs 1963 som en "tredimensionell karusell," med plats för 36 vuxna. Den var hämtad från världsutställningen i Seattle och var den enda i sitt slag i Europa.GP, 26 april 1963 Minibilarna 1978 1982Bilbana med elbilar för barn. Ormen Långe 1980 1989 Gungande vikingaskepp som påminde om Aerovarvet bortsett från att Ormen Långe inte snurrade runt 360 grader. Ormen Långe, som låg mellan södra entrén och Flume ride, togs bort året efter att Aerovarvet haft premiär. Paratroopern 1961 1972 Ett lutande hjul som roterade där de åkande satt två och två med fritt dinglande ben i gondoler. Låg placerad i närheten av den södra entrén. Pariserhjulet 1967 2015 Pariserhjul med 20 gondoler. Efterföljare till Pariserhjulet (1952-1968)Ponnykarusellen20102015Karusell med hästar. Ny version av karusellen invigdes 2010. Den tidigare versionen kom till parken 1963 men byggdes redan på 1930-talet. Ersattes med Blomsterkarusellen 2016. Gamla Ponnykarusellen  1963 2009 Karusell med hästar. Tillverkad under 1930-talet, invigdes under namnet jubileumskarusellen. Namnbyte 1980. 2010 ersattes karusellen av en ny version med samma namn. Rainbow 1983 2008 Sittplattform som med hjälp av en hävarm roterade i cirklar. Stängdes efter en olycka 2008 då en svetsning brustit i karusellens drivaxel. Sagoslottet 1968 2017Båtgondoler som hänger i en räls och färdas genom olika rum med inslag ur olika klassiska sagor. Åkattraktionen kallades för Peter Pan 1968-1980 och Vår Lilla Värld 1981-1985. SimulaTour 1990 2000 Biograf med stolar som rörde sig till filmen. Ett tiotal olika filmer visades under de år attraktionen var öppen. Ersattes 2001 av Maxxima.Små Grodorna 2000 2012Mynewsdesk.com: Liseberg storsatsar på barnen 2013 "Fritt fall" för barn, åkarna satt i en "soffa" som hoppade upp och ner. Revs 2012 för att ge plats åt 2013 års nyhet Kaninlandet. Snabbtåget X2000 1989 1992 Enkel tågbana som åkte på ett tvåvarvigt spår. Gjorde reklam för det då nya Statens Järnvägar-tåget X2000. Spaceship Alpha 1978 1979 Åkarna satt i ett rymdskepp där en simulatorfilm visades.Spinrock20022016En stor motoriserad gunga där åkarna sitter i ett roterande bottenparti. Ersattes 2017 av den större gungan Loke.Spöktåget19321936Föregångare till Blå Tåget. Super 8 1966 1979 Berg- och dalbana byggd av tillverkaren Anton Schwarzkopf. Passagerarna färdades i fyrsitsiga bilar byggda av originaldelar från Audi-bilar.  Swing Around 1971 1984 Roterande karusell med gondoler som slungades ut i horisontalläge i hög hastighet. Swing-o-plane 1947 1982Karusell där de åkande sitter längst ut på en axel som roterar i en loop. TopSpin 1993 2006 Sittplattform som roterar i två led. Tornado 1989 2008 Rund sittplattform som roterade med en lutning.Trummeliten 1991 2012  Karusell för barn med sex gondoler som kunde rotera kring sin egen axel genom att vrida på en ratt. Gondolerna stod i sin tur på en stor roterande platta.Turbo-Star 1973 1980 Roterande karusell med armar som håller gondoler vilka i sin tur roterar kring armen. UFOLiseberg.se - Historik  1981 1986 Snabbt roterande karusell där åkarna stod upp. Karusellen började rotera i horisontalläge, men reste sig därefter för att rotera i vertikalläge. Inte att förväxla med UFO 23. Uppskjutet 1996 2015 Ett torn där åkarna skjuts upp i luften för att sedan falla mot marken. Villa Opp-Å-Ner 1985 1996 En lustiga-huset-attraktion. En villa som var byggd upp och ner, och innehöll olika rum med surrealistisk inredning

Inte att förväxla med UFO 23. |- | Uppskjutet | 1996 | 2015 | Ett torn där åkarna skjuts upp i luften för att sedan falla mot marken. |- | Villa Opp-Å-Ner | 1985 | 1996 |


Liseberg


Liseberg

 Attraktionsolyckor
Enligt Liseberg definieras allvarliga attraktionsincidenter som "personskador som leder till sjukhusvistelse längre än 24 timmar av andra skäl än bara medicinsk observation, eller dödsfall." Mindre allvarliga attraktionsincidenter definieras som incidenter som "leder till personskada som kräver annan medicinsk behandling än vanlig första hjälpen".

 Den 4 juni 1923 kolliderade två tåg på berg- och dalbanan Bergbanan sedan ett av dem fått stopp i en uppförsbacke. En handfull personer fick föras till sjukhus.
 Den 2 maj 1935 föll en man ur tåget på Bergbanan under färdens gång. Han överlevde, men drabbades enligt pressen av hjärnskakning, ryggradsbrott och ryggmärgsskador.
 Den 17 juni 1942 slungades en man ur attraktionen Mont Blanc. Olyckan skedde på grund av ett fel i upphängningsanordningen till en av gondolerna. Mannen fördes till Sahlgrenska sjukhuset där hjärnskakning och krossår i ansiktet konstaterades.
 Den 21 maj 1949 välte sightseeingtåget Parkexpressen i den så kallade Burmabacken. Sex personer, två barn och fyra vuxna, skadades varav en fördes till sjukhus.
 Den 19 augusti 1951 välte en av Parkexpressens vagnar. Polisrapporten visade att föraren drack nära en liter sprit dagen innan olyckan och att hans alkoholpromille på olycksdagen var 1,75. Åtta personer, tre vuxna och fem barn, fick föras till sjukhus.
 Den 30 april 1952 reste sig en alkoholpåverkad 35-årig man upp under färden på Bergbanan och trillade ur vagnen. Mannen fick en kraftig hjärnskakning och bukskador.
 Den 2 maj 1966 spårade tåget ur i ingången till sista kurvan på Bergbanan och fyra unga norrmän skadades.
 Den 31 augusti 1985 faller föraren av tåget på Bergbanan, som herrelöst fortsätter in på av- och påstigningsstationen. Två maskinister lyckas dra i nödbromsen, samtidigt som en annan förare kastar sig i det tomma tåget på av- och påstigningsstationen och får det tomma tåget i rullning. Vid kollisionen skadas tre passagerare lindrigt.
 2001 klämdes en 14-årig pojke fast mellan en flotte och bryggan på Kållerado.
 På kvällen den 19 juli 2002 skadades sex barn lindrigt när Små grodorna havererade, vilket först troddes bero på en brusten slang men som senare visade sig vara på grund av att en säkerhetsspärr lossnade.
 Den 15 juli 2006 skadades 21 personer i Lisebergbanan då ett tåg som hade kommit ett par meter upp för första uppförsbacken for tillbaka baklänges in i stationshuset på grund av att uppdragskedjan brast.DN: Stor olycka i Lisebergbanan
 Den 8 oktober 2006 skadades en kvinna i åkattraktionen Flume ride då hon före den sista nedförsbacken försökte ta sig ur båten hon färdades i. Hon kanade nedför backen och blev påkörd av de två efterföljande båtarna.DN: Kvinna svårt skadad i Lisebergsolycka (Flume ride)
miniatyr|Den 15 juli 2008 havererade Rainbow.
 Den 15 juli 2008 skadades 36 personer då ett fabrikationsfel i åkattraktionen Rainbow gjorde att åkplattformen kraschade mot marken.Fabrikationsfel bakom Lisebergsolycka Pressmeddelande från Liseberg på mynewsdesk, 21 juli 2008Fabriksfel bakom Rainbowolyckan Dagens nyheterLiseberg stämmer tillverkare SVT Västnytt, 23 april 200

En 33-årig kvinna skadades svårt vid en olycka på Liseberg på söndagseftermiddagen. Hon greps av panik och försökte kliva av den populära åkattraktionen Flumeride.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Liseberg

 Attraktionsolyckor
Enligt Liseberg definieras allvarliga attraktionsincidenter som "personskador som leder till sjukhusvistelse längre än 24 timmar av andra skäl än bara medicinsk observation, eller dödsfall." Mindre allvarliga attraktionsincidenter definieras som incidenter som "leder till personskada som kräver annan medicinsk behandling än vanlig första hjälpen".


Liseberg

 Attraktionsolyckor
Enligt Liseberg definieras allvarliga attraktionsincidenter som "personskador som leder till sjukhusvistelse längre än 24 timmar av andra skäl än bara medicinsk observation, eller dödsfall." Mindre allvarliga attraktionsincidenter definieras som incidenter som "leder till personskada som kräver annan medicinsk behandling än vanlig första hjälpen".

 Den 4 juni 1923 kolliderade två tåg på berg- och dalbanan Bergbanan sedan ett av dem fått stopp i en uppförsbacke. En handfull personer fick föras till sjukhus.
 Den 2 maj 1935 föll en man ur tåget på Bergbanan under färdens gång. Han överlevde, men drabbades enligt pressen av hjärnskakning, ryggradsbrott och ryggmärgsskador.
 Den 17 juni 1942 slungades en man ur attraktionen Mont Blanc.


Liseberg

 Attraktionsolyckor
Enligt Liseberg definieras allvarliga attraktionsincidenter som "personskador som leder till sjukhusvistelse längre än 24 timmar av andra skäl än bara medicinsk observation, eller dödsfall." Mindre allvarliga attraktionsincidenter definieras som incidenter som "leder till personskada som kräver annan medicinsk behandling än vanlig första hjälpen".

 Den 4 juni 1923 kolliderade två tåg på berg- och dalbanan Bergbanan sedan ett av dem fått stopp i en uppförsbacke. En handfull personer fick föras till sjukhus.
 Den 2 maj 1935 föll en man ur tåget på Bergbanan under färdens gång. Han överlevde, men drabbades enligt pressen av hjärnskakning, ryggradsbrott och ryggmärgsskador.
 Den 17 juni 1942 slungades en man ur attraktionen Mont Blanc. Olyckan skedde på grund av ett fel i upphängningsanordningen till en av gondolerna. Mannen fördes till Sahlgrenska sjukhuset där hjärnskakning och krossår i ansiktet konstaterades.
 Den 21 maj 1949 välte sightseeingtåget Parkexpressen i den så kallade Burmabacken. Sex personer, två barn och fyra vuxna, skadades varav en fördes till sjukhus.
 Den 19 augusti 1951 välte en av Parkexpressens vagnar. Polisrapporten visade att föraren drack nära en liter sprit dagen innan olyckan och att hans alkoholpromille på olycksdagen var 1,75. Åtta personer, tre vuxna och fem barn, fick föras till sjukhus.
 Den 30 april 1952 reste sig en alkoholpåverkad 35-årig man upp under färden på Bergbanan och trillade ur vagnen. Mannen fick en kraftig hjärnskakning och bukskador.
 Den 2 maj 1966 spårade tåget ur i ingången till sista kurvan på Bergbanan och fyra unga norrmän skadades.


Lysator

200px|miniatyr|En reklammugg som gick att köpa av Lysator
Lysator är en datorförening för studenter, anställda och alumner vid Linköpings universitet, grundad i mars 1973, vilket gör föreningen till Sveriges äldsta akademiska datorförening.

Namnet var ursprungligen en sammandragning av Linköpings Y-studenters Sektions datorförening, där Y är bokstavsbeteckningen för utbildningsprogrammet för Teknisk fysik och elektroteknik (utbildningsprogrammet för Datateknik, D, grundades först 1975), men föreningen har från starten varit fristående från sektioner och studentkår.

Föreningen grundades för att kunna stå som mottagare för donationen av en begagnad dator modell D21 från Datasaab. Sedan starten har liknande donationer stått för utrustningen, universitetet för lokaler och elektricitet, medlemsavgifterna för omkostnader och medlemmarna själva för aktiviteterna.

Föreningen har under årens lopp hållit till i olika lokaler. Numera håller föreningen till i ett uppehållsrum (vid namn ~ eller tilde) i B-huset och i en datorhall (foo) i G-huset på Campus Valla. Föreningen har också planer på att rusta upp den vindskupa som föreningen hyr i stadsdelen Ryd och göra även denna till uppehållslokal istället för förråd.

Inom föreningen har medlemmarna drivit ett stort antal projekt, många av banbrytande karaktär, däribland hemdatorn LYS-16 (1975) och bredbandsnätet Rydnet (1992). Lysator startade Sveriges första webbserver i februari 1993, vilket var bland de 10-15 första i världen. Några andra uppmärksammade projekt som drivs inom föreningen är konferenssystemet LysKOM (numera även använt utanför Lysator, till exempel ABC-klubben), föreläsningsserien UppLYSning, äventyrsspelen SvenskMud och NannyMUD samt de kulturella webbarkiven The Linköping Science Fiction & Fantasy ArchiveThe Linköping Science Fiction & Fantasy Archive, ElfwoodElfwood och Projekt Runeberg.

1975 presenterade Lysator en 16-bitars mikrodator som använde en ”bit-sliceprocessor” från National Semiconductor vilket möjliggjorde ett överkomligt pris för den prestandan. Denna processor var kraftfullare än Intel 8080 som hade släppts 1974.  Datorn konstruerades av datorintresserade teknologer i föreningen Lysator vid högskolan i Linköping samt senare gjordes serieproduktion av elektronikföretaget Atew i Flen av den färdigbyggda LYS-16 på licens.  Priset var mindre än  om man använde en existerande TV-mottagare som bildskärm och en vanlig bandspelare för att spara program och data.nyteknik.se – Den första folkdatorn , 2012-07-24  Datorn klockades med  vilket dock gjorde det svårt att med oscilloskop se signalerna eftersom instrumenten inte kunde visa pulser kortare än 200 nanosekunder vilket gjorde att de digitala signalerna såg ut som sinusvågor. Primärminne (RAM) först på   bestående av 22-pinnars kapslar med  strob för att klocka. Senare konstruerades ett minne på   Som sekundärminne användes ordinär bandspelare med signal bestående av FSK-modulering. Ett exemplar av LYS-16 finns på Tekniska museet

Som sekundärminne användes ordinär bandspelare med signal bestående av FSK-modulering. Ett exemplar av LYS-16 finns på Tekniska museet.

History
Mikrodatorn LYS-16 utvecklades av Linköpings universitets datorklubb Lysator åren 1974-75. Tanken var att konstruera en dator som skulle kunna användas av skolan och privatpersoner och därigenom introducera datortekniken till andra än de specialintresserade och avdramatisera datortekniken. LYS-16 presenterades första gången vid en konferens våren 1975. Den första serien om 50 datorer levereras till kund årsskiftet 1975-76. Detta gör denna dator till Sveriges förmodligen tidigaste persondator. För att få köpa en LYS-16 var man tvungen att vara medlem av Lysator, vilket innebar en tillströmning av medlemmar under denna tid. LYS-16 såldes som byggsats och kostade då 5000 kr. Senare kom den att licenstillverkas av ATEW i Flen, vilket möjliggjorde köp av färdigmonterade enheter. Detta exemplar har ägts av Mikael Pääbo, som var djupt engagerad i Lysator och utvecklingen av LYS-16. Han har själv konstruerat flera instickskort och programvara till datorn. Pääbo träffade sin blivande hustru genom att hennes far hade köpt en LYS-16 och behövde hjälp med monteringen.
-
Produktion - 1976
- Tillverkare Lysator
-
Användning
- Brukare Pääbo, Mikael
-
Accession - November 28, 2012
- Givare till museet Pääbo, Mikael
Classification
License information
- License Attribution (CC BY)
-
-
Metadata
- Identifier TEKS0048974
- Alternative name TM45314:1 - Institutionsintern katalog/lista
- Part of collection Tekniska museets saker
- Owner of collection Tekniska museet
- Institution Tekniska museet
- Date published March 21, 2016
- Date updated June 1, 2021
- DIMU-CODE 021026362044
- UUID 8A76B8EA-73D7-4C7A-A6ED-54A5E2003094
- Tags
Add a comment or suggest edits
To publish a public comment on the object, select «Leave a comment». To send an inquiry directly to the museum, select «Send an inquiry».


Lysator


Lysator

1975 presenterade Lysator en 16-bitars mikrodator som använde en ”bit-sliceprocessor” från National Semiconductor vilket möjliggjorde ett överkomligt pris för den prestandan. Denna processor var kraftfullare än Intel 8080 som hade släppts 1974.  Datorn konstruerades av datorintresserade teknologer i föreningen Lysator vid högskolan i Linköping samt senare gjordes serieproduktion av elektronikföretaget Atew i Flen av den färdigbyggda LYS-16 på licens.  Priset var mindre än  om man använde en existerande TV-mottagare som bildskärm och en vanlig bandspelare för att spara program och data.nyteknik.se – Den första folkdatorn , 2012-07-24  Datorn klockades med  vilket dock gjorde det svårt att med oscilloskop se signalerna eftersom instrumenten inte kunde visa pulser kortare än 200 nanosekunder vilket gjorde att de digitala signalerna såg ut som sinusvågor. Primärminne (RAM) först på   bestående av 22-pinnars kapslar med  strob för att klocka. Senare konstruerades ett minne på