Rögle BK

År 1921 började man spela bandy ute på dammarna i byn Rögle, och Rögle BK:s första styrelse valdes den 18 december 1932. Klubben blev skånska mästare i bandy 1948, men 1950 började man spela ishockey. Rögle BK spelade sin allra första match i ishockey mot Fagerhults IS. Klubben förlorade matchen med 2–4. Debutsäsongen 1950/1951 spelades hemmamatcherna i byn Rögle mellan Ängelholm och Helsingborg.

Rögle BK blev sju år senare skånska mästare i ishockey efter finalseger mot Malmö FF, blivande Malmö IF och nuvarande Malmö Redhawks. Laget kvalificerade sig för att spela i Division I 1966/1967 men degraderades när säsongen 1968/1969 var färdigspelad. Efter att i många år ha varit ett topplag i Division 1 lyckades Rögle BK ta sig till Elitserien via Allsvenskan 1992. I Elitserien spelade laget sedan fram till säsongen 1995/1996 innan man degraderades. Efter tolv år utanför högsta divisionen lyckades Rögle BK kvalificera sig för Elitserien 2008/2009 efter att på hemmaplan ha besegrat Mora IK med 3–2 den 10 april 2008, medan Leksands IF slagit Malmö Redhawks i direkt avgörande matcher om vilka som skulle ta sig upp till Elitserien. Denna sejour i högsta divisionen avslutades dock den 11 april 2010 när Rögle BK misslyckades med sitt kvalseriespel till förmån för AIK.

Rögle BK säkrade på nytt en plats i Elitserien till säsongen 2012/2013 när man slutade 2:a i Kvalserien våren 2012. Avgörandet kom mot Örebro HK i Behrn Arena 3 april. Denna sejour i högsta divisionen blev ettårig; Rögle BK slutade på 12:e och sista plats i Elitserien och efter ett misslyckat kvalspel degraderades man till förmån för Örebro HK.Krönika: ”Vi kom, vi sågs, vi åkte ut” svenskafans.com 2013-03-26

Inför säsongen 2014/2015 tillkännagavs det att SHL skulle utökas från 12 till 14 lag. Detta ökade möjligheterna för lagen i Hockeyallsvenskan att ta sig uppåt i seriesystemet. I och med detta genomfördes en hel del förändringar inför säsongen. Den traditionella Kvalserien slopades och ersattes av matchserier där vinnarna gick till SHL. Rögle BK slutade fyra i grundserien och vann den efterföljande slutspelsserien genom fem segrar på fem matcher. Detta resulterade i att Rögle BK skulle möta förloraren av den hockeyallsvenska finalen, Västerås IK, i en direkt avgörande matchserie om en SHL plats. Matchserien spelades i bäst av sju där Rögle BK avancerade till SHL den 29 mars 2015 efter 4–1 i matcher.

Rögle BK har fostrat de två spelare som gjort flest landskamper i Tre Kronor: Jörgen Jönsson och Jonas Bergqvist.

Rögle BK spelade sin första finalserie i SHL någonsin efter att ha besegrat Skellefteå AIK i semifinal med 3–2 i matcher. Finalmatcherna spelades mot Växjö Lakers HC. Finalserien slutade i förlust med 1–4 i matcher för Rögle BK som avslutade säsongen 2020/2021 med ett SM-silver.


Suzanne Reuter

Suzanne Alexandra Maria Reuter (uttal: Suzanne Reuter söker sina rötter – Vem tror du att du är?  SVT1/SVT.se, 11 oktober 2011. (programmet överhört vid SVT24-sändning 2011-10-15)), född 14 juni 1952 i Stockholm, är en svensk skådespelare.

Suzanne Reuter är dotter till ingenjören Terje Reuter och skådespelaren Bojan WestinReuter, Suzanne A M, skådespelerska, Sthlm i Vem är hon / s 384 (1988). samt brorsons dotter till skeppsredaren Gösta Reuter. Hon är uppvuxen i Kungsbacka i Hallands län.   Med sin mor fick Reuter följa med bakom kulisserna på olika teatrar. Under en period arbetade hon med utvecklingsstörda, som hemsamarit och restaurangbiträde. 1976 sökte hon till Teaterhögskolan i Göteborg. Efter avklarade studier 1979 var hon verksam vid Östgötateatern innan hon 1980 blev engagerad vid TV-teaterensemblen, där hon blev kvar till 1983. Hon debuterade i komediserien Skyll inte på mig! 1978 med bland andra Magnus Härenstam och Brasse Brännström. Hennes komiska begåvning upptäcktes redan i början av 1980-talet när hon gjorde sketcher i TV-program som Razzel, Nöjesmassakern och senare Nöjeskompaniet. Hennes första större filmroll var i Kjell Sundvalls debutfilm Lyckans ost 1983.

För den breda publiken blev Reuter känd genom humorserien Lorry 1992–1995 och filmen Yrrol 1994. Rollen som redardottern Renate Dahlén i såpan Rederiet hjälpte till att etablera Reuter än mer hos svenska folket. Riktigt folkkär blev hon genom TV-serien Svensson, Svensson 1994 och 1996. Serien återkom med nyinspelade avsnitt 2007 och 2008. Hon har även medverkat i serien Cleo, filmen Ogifta par och i serien Drottningoffret, där modern Bojan Westin var med. 1999-2000 framträdde hon i komediserien Reuter & Skoog, tillsammans med Ulla Skoog, som hon samarbetat med redan under Lorry-tiden och som hon trivs allra bäst att arbeta med.

Reuter har arbetat på Stockholms olika privatteaterscener. Hon har haft framträdande roller i flera sängkammarfarser med bland andra Robert Gustafsson, här kan nämnas långkörare som Hotelliggaren på Chinateatern, Maken till fruar på Oscarsteatern och musikalen Rivierans guldgossar på Cirkus. Hösten 2008 medverkade hon i pjäsen Blommor av stål på Vasateatern, Sommaren 2008 medverkade hon i farsen Lånta fjädrar i Kalmar, sommaren 2009 Svensson, Svensson i Kalmar och sommaren 2010 även där i Kalmar med farsen Zpanska flugan som även sattes upp Chinateatern hösten 2011.

Hon har belönats med Guldmasken tre gånger och Guldbagge en gång, Guldsolen en gång. Hon tilldelades även Svenska Dagbladets Poppepris 2000 för sin känsla för humor och timing i repliken, hon har även vunnit ett flertal gånger när svenska folket röstat fram henne till Årets kvinnliga tv-personlighet och Årets kvinnliga skådespelerska.

2019 tog hon över som gåtställare i TV-programmet Fångarna på fortet i TV4.
Sedan den 31 januari 2021 spelar hon Stina i Icas reklamfilmer

2019 tog hon över som gåtställare i TV-programmet Fångarna på fortet i TV4. Sedan den 31 januari 2021 spelar hon Stina i Icas reklamfilmer.


Suzanne Reuter

Suzanne Reuter är dotter till ingenjören Terje Reuter och skådespelaren Bojan WestinReuter, Suzanne A M, skådespelerska, Sthlm i Vem är hon / s 384 (1988). samt brorsons dotter till skeppsredaren Gösta Reuter. Hon är uppvuxen i Kungsbacka i Hallands län.   Med sin mor fick Reuter följa med bakom kulisserna på olika teatrar. Under en period arbetade hon med utvecklingsstörda, som hemsamarit och restaurangbiträde. 1976 sökte hon till Teaterhögskolan i Göteborg. Efter avklarade studier 1979 var hon verksam vid Östgötateatern innan hon 1980 blev engagerad vid TV-teaterensemblen, där hon blev kvar till 1983. Hon debuterade i komediserien Skyll inte på mig! 1978 med bland andra Magnus Härenstam och Brasse Brännström. Hennes komiska begåvning upptäcktes redan i början av 1980-talet när hon gjorde sketcher i TV-program som Razzel, Nöjesmassakern och senare Nöjeskompaniet. Hennes första större filmroll var i Kjell Sundvalls debutfilm Lyckans ost 1983.


Suzanne Reuter

Suzanne Reuter är dotter till ingenjören Terje Reuter och skådespelaren Bojan WestinReuter, Suzanne A M, skådespelerska, Sthlm i Vem är hon / s 384 (1988). samt brorsons dotter till skeppsredaren Gösta Reuter. Hon är uppvuxen i Kungsbacka i Hallands län.   Med sin mor fick Reuter följa med bakom kulisserna på olika teatrar. Under en period arbetade hon med utvecklingsstörda, som hemsamarit och restaurangbiträde. 1976 sökte hon till Teaterhögskolan i Göteborg. Efter avklarade studier 1979 var hon verksam vid Östgötateatern innan hon 1980 blev engagerad vid TV-teaterensemblen, där hon blev kvar till 1983. Hon debuterade i komediserien Skyll inte på mig! 1978 med bland andra Magnus Härenstam och Brasse Brännström. Hennes komiska begåvning upptäcktes redan i början av 1980-talet när hon gjorde sketcher i TV-program som Razzel, Nöjesmassakern och senare Nöjeskompaniet. Hennes första större filmroll var i Kjell Sundvalls debutfilm Lyckans ost 1983.

För den breda publiken blev Reuter känd genom humorserien Lorry 1992–1995 och filmen Yrrol 1994. Rollen som redardottern Renate Dahlén i såpan Rederiet hjälpte till att etablera Reuter än mer hos svenska folket.


Suzanne Reuter

Roller (ej komplett)
 År  Roll  Produktion  Regi  Teater 1979   Krisen  John Somerville  Lars Gerhard Norberg  Norrköping-Linköping stadsteater   1980   De tre tjockisarna  Jurij Olesja  Gun Jönsson  Norrköping-Linköping stadsteater  1983   Calombre   Dramaten  1990  Medverkande  Skrattverket, revy   Mille Schmidt  Intiman Medverkande  Lorry, revy  Peter Dalle  Kjell Sundvall  Restaurang Tyrol  1997  Hedda  Så enkel är kärleken Lars Norén  Christian Tomner  Vasateatern Pia Wallén  Hotelliggaren  Ray Cooney  Bo Hermansson  Chinateatern 1999  Lena Svensson  Svensson, Svensson Tomas Tivemark, Johan Kindblom och Michael Hjorth  Mikael Ekman  Chinateatern 2000  Katarina Nilsson  Maken till fruar  Ray Cooney  Bo Hermansson  Oscarsteatern 2002  Medverkande  Lorry, revy  Peter Dalle  Peter Dalle  Oscarsteatern  Vem är rädd för Virginia Woolf?   Södra Teatern  Riksteatern  2005  Stevie Gray  Geten, eller Vem är Sylvia?  Edward Albee  Christian Tomner  Vasateatern 2007  Muriel Eubanks  Rivierans Guldgossar  David Yazbek och Jeffrey Lane  Bo Hermansson  Cirkus, Stockholm 2008  Solveig Grossman  Lånta Fjädrar  Franz Arnold och Ernst Bach  Stefan Ekman  Krusenstiernska gården 2009  Lena Svensson  Svensson, Svensson på semester  Tomas Tivemark, Michael Hjorth och Johan Kindblom  Leif Lindblom  Krusenstiernska gården 2010  Harriet Stark  Zpanska flugan  Franz Arnold och Ernst Bach  Leif Lindblom  Krusenstiernska gården Sweet Sue  Sugar - I hetaste laget  Jule Styne, Bob Merrill och Peter Stone  Bo Hermansson  Oscarsteatern 2011  Harriet Stark  Zpanska flugan  Franz Arnold och Ernst Bach  Leif Lindblom  Chinateatern 2012  Jacqueline  La cage aux folles  Jerry Herman och Harvey Fierstein  Peter Dalle  Oscarsteatern Husan Emma  Hjälten från Kalmarsund  Franz Arnold och Ernst Bach  Bo Hermansson  Krusenstiernska gården 2014  Betty Meeks  Kom igen, Charlie  Larry Shue  Peter Dalle  Oscarsteatern 2015  Mrs Wilberforce  Ladykillers  Graham Linehan  Emma Bucht  Oscarsteatern 2018  Lady Eugenia  Gentlemannen  Robert L Freedman och Steven Lutvak  Markus Virta  Oscarsteatern 2019  Abbedissan  En värsting till syster <small> Alan Menken, Glenn Slater, Cheri Steinkellner och Bill Steinkellner  Anders Albien  Chinateater

Teater Roller (ej komplett) År Roll Produktion Regi Teater 1979 Krisen John Somerville Lars Gerhard Norberg Norrköping-Linköping stadsteater 1980 De tre tjockisarna Jurij Olesja Gun Jönsson Norrköping-Linköping stadsteater 1983 Calombre Dramaten 1990 Medverkande Skrattverket, revy Mille Schmidt Intiman Medverkande Lorry, revy Peter Dalle Kjell Sundvall Restaurang Tyrol 1997 Hedda Så enkel är kärleken Lars Norén Christian Tomner Vasateatern Pia Wallén Hotelliggaren Ray Cooney Bo Hermansson Chinateatern 1999 Lena Svensson Svensson, Svensson Tomas Tivemark, Johan Kindblom och Michael Hjorth Mikael Ekman Chinateatern 2000 Katarina Nilsson Maken till fruar Ray Cooney Bo Hermansson Oscarsteatern 2002 Medverkande Lorry, revy Peter Dalle Peter Dalle Oscarsteatern Vem är rädd för Virginia Woolf? Södra Teatern Riksteatern 2005 Stevie Gray Geten, eller Vem är Sylvia?

Efter senast rådande rekommendationer från Folkhälsomyndigheten angående Corona (covid-19) så har vi nu beslutat att ställa in resterande föreställningar av ”En värsting till syster” på China Teatern i Stockholm. Detta avser samtliga föreställningar tom 4 april.
Med anledning av detta vill vi istället erbjuda dig och ditt sällskap biljetter till en annan föreställning i höst när vi hoppas att allt återgått till det normala. Du kommer att få ett mail från Showtic med dessa ersättningsalternativ. Har du bokat dina biljetter via ett resebolag, bussbolag eller i andra hand så ber vi dig att kontakta dem.
I övrigt gäller ordinarie bokningsregler, köpta biljetter återlöses ej.
www.showtic.se/bokningsvillkor/
Tack för förståelse i rådande omständigheter!
Uppdaterat 17 mars kl. 09.10
En värsting till syster, musikalsuccén från Broadway och West End, har nått enorma framgångar på China Teatern i Stockholm - ett större lyckopiller får man leta efter. Det är en gudomligt rapp, rolig och musikalisk komedi, baserad på den storsäljande filmen Sister Act från 1992 med Whoopi Goldberg i huvudrollen. På China Teaterns scen ser ni bland annat Gladys Del Pilar, Suzanne Reuter och Karl Dyall tillsammans med en stor ensemble och orkester.
En värsting till syster nominerades i USA till fem Tony Awards bland annat för ”Bästa Musikal” och naturligtvis ”Bästa Musik”. För den medryckande musiken står nämligen kompositören Alan Menken, flerfaldig Oscarsvinnare och känd som mannen bakom många av Disneys största hits. I denna svängiga klostermusikal har Menken skapat ett radband av hits som spänner från 70-tals disco i Barry White anda till perfekt finstämda ballader. Självfallet innehåller också musikalen en rejäl dos klappvänlig power gospel. Föreställningen En värsting till syster bevisar än en gång att sjungande nunnor definitivt hör hemma på de stora musikalscenerna.
Läs hela artikeln i DN här >>
Läs hela artikeln i Påscen här >>
Läs hela artikeln i Kkuriren här >>
Det är julen 1977 och discodivan Deloris van Cartier (Gladys Del Pilar) drömmer om att bli en ny Donna Summer. I stället blir hon oväntat vittne till ett brutalt mord, iscensatt av sin oberäknelige ”pojkvän”, klubbägaren Curtis Jackson (Karl Dyall*). Polisen Eddie Souther (Anderas Nilsson) övertalar Deloris att vittna mot Curtis och lovar henne i gengäld en helt ny och skyddad identitet fram till rättegången. Vad Deloris inte förväntat sig är att hennes nya identitet är som nunna i det sällsynt stränga och påvra klostret Queen of Angels, där Abbedissan (Suzanne Reuter**) styr med järnhand. Men inte ens Abbedissan kan undgå att oroas över det faktum att nunnekören under ledning av Syster Maria Lazarus (Charlott Strandberg) låter så illa att antalet besökare vid gudstjänsterna närmar sig noll, vilket i praktiken hotar hela klostrets existens.
Deloris ser sin chans att visa vad hon går för som musiker och lyfter med hjälp av bland annat den ständigt optimistiska Syster Maria Patrick (Birgitta Rydberg) kören till himmelska höjder. Och inte bara himmelska, ibland hamnar nunnornas power gospel farligt nära de alltmer populära discorytmerna och det är verkligen inte alls vad Abbedissan tänkt sig.
En maktkamp utspelar sig inne i klostret samtidigt som Curtis Jackson och hans gäng börjar ana var polisen gömt Deloris. Vad Curtis dock inte räknar med är det starka systerskap som råder i klostret och som även Deloris blivit en uppskattad del av. För när alla systrarna släpper loss sina stämmor tillsammans -då kan allt hända- och gör det i denna fartfyllda, medryckande och gudomligt roliga musikal.
Med hänsyn till vår publik och vår ensemble, tillåter vi inga späd- och småbarn i salongen under föreställningen. Denna regel gäller även med hänsyn till späd- och småbarn för att skydda deras hörsel då det under föreställningen kan förekomma höga ljud, vi rekommenderar också därför föreställningen från 13 år. Barnvagnar får ej medtagas in i salongen. På grund av brandföreskrifter måste alla besökare, oavsett ålder, ha en egen biljett.
Musikalen spelas på svenska! Dock spelas första låten på engelska.
* Den 31/1 och 1/2 spelas rollen som Curtis av Aexander Larson & rollen som TJ av Nils Axelsson.
** Den 19-21/3 spelas rollen som Abbedissan (Suzanne Reuter) av Anette Belander.


Suzanne Reuter


Slakthusområdet

miniatyr|stående=1.5|Norra infarten till Slakthusområdet i oktober 2007.
Slakthusområdet (även Enskede slakthus) är ett industriområde i stadsdelen Johanneshov i Söderort inom Stockholms kommun som invigdes i januari 1912. Området har idag (2010) en storlek på cirka 300 000 m² med över 200 företag och drygt 3 500 arbetsplatser. Cirka 125 av dessa är livsmedelsföretag av olika slag.Slakthusområdet 1912-2002: en jubileumsskrift, sida 2 Området är en del av Stockholm stads ombyggnadsprojekt Söderstaden, och den första byggnaden revs under våren 2019.

År 1864 avskaffades skråväsendet i svenska städer, och full näringsfrihet infördes. En bieffekt blev att myndigheterna tappade kontrollen över de slakterier som fanns i Stockholm och dess närhet. Det fanns många brister när det gällde hygien och tillsyn. Problemet diskuterades i många år. 1897 infördes Lagen angående köttbesiktning och slakthus och i samband med den väcktes tankarna på ett kommunalt slakthus i Stockholm.

År 1904 förvärvade Stockholm stad Enskede gårds vidsträckta ägor för en kommunal utbyggnad av egnahem. 1906 beslutade man dock att här uppföra Stockholms stads slakthus för att reglera hanteringen och slakt av boskap i Stockholm. Anläggningen inrymde en rad byggnader för olika ändamål, flera utförda i en avancerad armerad betongkonstruktion med fasader i ljusgrå kalksandsten. Man uppförde bland annat stallar, kontorslokaler, kylhus, marknadshallar och ett eget vattentorn.

miniatyr|Första spadtaget 1906.
miniatyr|Nyuppförda "Stockholms stads slakthus" med omgivningar på 1920-talet. I övre bildkant syns Johanneshovs IP.
Totalt fanns i början ett tjugotal byggnader i norra delen av området, södra delen var reserverad som en framtida utökningsmöjlighet. Inom området anlades en oval järnvägsslinga för godstransporter som anslöts via Slakthusbanan till Västra stambanan.Nordisk familjebook 1925 Nyboda-Enskede järnväg För persontrafiken till området anlades spårvägen Enskedebanan.Nordisk familjebook 1923 Enskede Det var en för sin tid storskalig och rationell anläggning. Slakthusområdet byggdes mellan 1906 och 1912, efter ritningar av arkitekt Gustaf Wickman. Många byggnader uppfördes i jugendstil, en ovanlig byggnadsstil för industribyggnader i Sverige. Med sina enkla former är de ursprungliga byggnaderna en parallell till arkitekturen i Deutscher Werkbund.Bedoire (1977), sidan 330

Gustaf V invigde den 31 januari 1912 Stockholms första offentliga slakthus och från 8 februari 1912 infördes slakttvång i Stockholm, vilket innebar att all slakt skulle ske vid slakthuset. 1915 slaktades närmare 90 000 djur varav hälften var storboskap (kor och oxar). Totalt fanns detta år 249 slakterirörelser inom området, varav 25 rörelseidkare slaktade mer än 1 000 djur medan 192 slaktade mindre än 100 djur.SSM - Värdefulla industrimiljöer i Stockholm - Slakthusområdet (1984)

I början av 1930-talet fanns partihandel med kött på elva platser runtom i Stockholm, varav Centralsaluhallen i Klarakvarteren var den viktigaste. Denna splittring av handeln ändrades när den stora marknadshallen i Slakthusområdet byggdes om till partikötthall, som öppnades i oktober 1936. Därmed var första steget till större mångfald på Slakthusområdet genomfört.

I oktober 1944 fastställdes en ny stadsplan för Slakthusområdets södra del, som från början hade reserverats för en framtida utökning. Huvudvägarna "Hallvägen" och "Slakthusgatan" förlängdes söderut och kvartersnamn som "Hjälpslaktaren", "Styckmästaren", "Charkuteristen" och "Kylhuset" skapades.Stockholms stadsbyggnadskontor, stadsplan för Slakthusområdet från 1944

På 1950- och 1960-talen utökades bebyggelsen söderut. De nya etableringarna i Slakthusområdet hade inte bara med slakt att göra utan även med köttförädling som Gudruns charkuteriindustri, Slakteri AB i Stockholm (SABIS) och Carl Larsson Slakteri AB. Även andra livsmedelsverksamheter som kafferosteri för Möller & CO AB och Schumachers storbageri kom under 1950-talet.ICA-historien Helsingborgs Fryshus AB uppförde ett nytt fryshus, en anläggning som senare utvidgades i flera etapper.

Istället för gråvit kalksandsten användes nu huvudsakligen gult och rött tegel för fasadgestaltningen. Här kan särskilt nämnas byggnaden i kvarteret "Charkuteristen 5" som ritades av Ralph Erskine tillsammans med sin medarbetare arkitekt Yngve Fredriksén för Möller & Co och uppfördes 1955. Husets olika funktioner är tydligt avläsbara i fasaderna, där den lägre lagerbyggnaden består av slutna tegelfasader medan en glasad kontorsbyggnad reser sig ovanför lagerbyggnaden. Glasfasaden med bröstningar av färgat fasadglas var en av de första byggnaderna i Stockholm med denna teknik. Fönstren är inte öppningsbara utan måste tvättas utifrån med en hissbar fasadkorg. Komplexet är den enda nyare byggnaden som fick en "blåmärkning" (vilket innebär det starkaste skyddet) vid Stockholms stadsmuseums inventering 2004-2007.Inventering av bebyggelse i Stockholms kn, STADSDELEN JOHANNESHOV, 2004-2007, Stockholms lä


Slakthusområdet

År 1864 avskaffades skråväsendet i svenska städer, och full näringsfrihet infördes. En bieffekt blev att myndigheterna tappade kontrollen över de slakterier som fanns i Stockholm och dess närhet. Det fanns många brister när det gällde hygien och tillsyn. Problemet diskuterades i många år. 1897 infördes Lagen angående köttbesiktning och slakthus och i samband med den väcktes tankarna på ett kommunalt slakthus i Stockholm.

År 1904 förvärvade Stockholm stad Enskede gårds vidsträckta ägor för en kommunal utbyggnad av egnahem. 1906 beslutade man dock att här uppföra Stockholms stads slakthus för att reglera hanteringen och slakt av boskap i Stockholm. Anläggningen inrymde en rad byggnader för olika ändamål, flera utförda i en avancerad armerad betongkonstruktion med fasader i ljusgrå kalksandsten. Man uppförde bland annat stallar, kontorslokaler, kylhus, marknadshallar och ett eget vattentorn.

miniatyr|Första spadtaget 1906.
miniatyr|Nyuppförda "Stockholms stads slakthus" med omgivningar på 1920-talet. I övre bildkant syns Johanneshovs IP.
Totalt fanns i början ett tjugotal byggnader i norra delen av området, södra delen var reserverad som en framtida utökningsmöjlighet.


Slakthusområdet

År 1864 avskaffades skråväsendet i svenska städer, och full näringsfrihet infördes. En bieffekt blev att myndigheterna tappade kontrollen över de slakterier som fanns i Stockholm och dess närhet. Det fanns många brister när det gällde hygien och tillsyn. Problemet diskuterades i många år. 1897 infördes Lagen angående köttbesiktning och slakthus och i samband med den väcktes tankarna på ett kommunalt slakthus i Stockholm.

År 1904 förvärvade Stockholm stad Enskede gårds vidsträckta ägor för en kommunal utbyggnad av egnahem. 1906 beslutade man dock att här uppföra Stockholms stads slakthus för att reglera hanteringen och slakt av boskap i Stockholm. Anläggningen inrymde en rad byggnader för olika ändamål, flera utförda i en avancerad armerad betongkonstruktion med fasader i ljusgrå kalksandsten. Man uppförde bland annat stallar, kontorslokaler, kylhus, marknadshallar och ett eget vattentorn.

miniatyr|Första spadtaget 1906.
miniatyr|Nyuppförda "Stockholms stads slakthus" med omgivningar på 1920-talet. I övre bildkant syns Johanneshovs IP.
Totalt fanns i början ett tjugotal byggnader i norra delen av området, södra delen var reserverad som en framtida utökningsmöjlighet. Inom området anlades en oval järnvägsslinga för godstransporter som anslöts via Slakthusbanan till Västra stambanan.Nordisk familjebook 1925 Nyboda-Enskede järnväg För persontrafiken till området anlades spårvägen Enskedebanan.Nordisk familjebook 1923 Enskede Det var en för sin tid storskalig och rationell anläggning. Slakthusområdet byggdes mellan 1906 och 1912, efter ritningar av arkitekt Gustaf Wickman. Många byggnader uppfördes i jugendstil, en ovanlig byggnadsstil för industribyggnader i Sverige. Med sina enkla former är de ursprungliga byggnaderna en parallell till arkitekturen i Deutscher Werkbund.Bedoire (1977), sidan 330

Gustaf V invigde den 31 januari 1912 Stockholms första offentliga slakthus och från 8 februari 1912 infördes slakttvång i Stockholm, vilket innebar att all slakt skulle ske vid slakthuset. 1915 slaktades närmare 90 000 djur varav hälften var storboskap (kor och oxar). Totalt fanns detta år 249 slakterirörelser inom området, varav 25 rörelseidkare slaktade mer än 1 000 djur medan 192 slaktade mindre än 100 djur.SSM - Värdefulla industrimiljöer i Stockholm - Slakthusområdet (1984)

I början av 1930-talet fanns partihandel med kött på elva platser runtom i Stockholm, varav Centralsaluhallen i Klarakvarteren var den viktigaste. Denna splittring av handeln ändrades när den stora marknadshallen i Slakthusområdet byggdes om till partikötthall, som öppnades i oktober 1936. Därmed var första steget till större mångfald på Slakthusområdet genomfört.

I oktober 1944 fastställdes en ny stadsplan för Slakthusområdets södra del, som från början hade reserverats för en framtida utökning. Huvudvägarna "Hallvägen" och "Slakthusgatan" förlängdes söderut och kvartersnamn som "Hjälpslaktaren", "Styckmästaren", "Charkuteristen" och "Kylhuset" skapades.Stockholms stadsbyggnadskontor, stadsplan för Slakthusområdet från 1944


Prins Bertil

Bertil Gustaf Oscar Carl Eugen, född 28 februari 1912 på Stockholms slott, Stockholm, död 5 januari 1997 på Villa Solbacken, Djurgården, Stockholm, var en svensk prins och mellan 1973 och 1979 tronföljare, under den tid då Carl XVI Gustaf inte hade några barn. Han var också hertig av Halland.
miniatyr|stående|Prins Bertil tillsammans med prinsessan Ingrid 1916.

miniatyr|Bertils och Lilians grav på Kungliga begravningsplatsen 2017.
 Fänrik (4 oktober 1934)
 Underlöjtnant (1936)
 Löjtnant (1937)
 Kapten (13 februari 1942)
 Kommendörkapten av andra graden (1 april 1948)
 Kommendör (1952)
 Överste för Hallands regemente (1952)
 Konteramiral (1956)
Generalmajor i armén (1956)
Generalmajor i flygvapnet (1956)
Amiral (1969)
General i armén (1969)
General i flygvapnet (1969

Militära utnämningar Bertils och Lilians grav på Kungliga begravningsplatsen 2017.

Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - VI. Lokala förvaltningsmyndigheter m. fl. - Sidor ...
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan. Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
[463]
Flygvapnet
[463-465] FLYGVAPNET
Första flygeskaderns förband och förläggningsorter
(Första flygeskadern, E 1, staben förlagd i Göteborg):
Västgöta flygflottilj (F 6), Karlsborg, Skaraborgs
flygflottilj (F 7), Sätenäs Tun, Södermanlands flygflottilj (F 11),
Nyköping, Hälsinge flygflottilj (F 15), Östansjö Söderala,
Blekinge flygflottilj (F 17), Ronneby, övriga förband:
Västmanlands flygflottilj (FI), Västerås, Östgöta
flygflottilj (F 3), Malmslätt Kärna, Jämtlands flygflottilj (F 4),
Frösö, Svea flygkår (F 8), Barkarby Järfälla, Skånska
flygflottiljen (F 10), Barkäkra, Kalmar flygflottilj (F 12),
Kalmar, Bråvalla flygflottilj (F 13), Norrköping, Upplands
flygflottilj (F 16), Uppsala, Södertörns flygflottilj (F 18),
Tullinge Botkyrka, Norrbottens flygflottilj (F 21), Kallax
Nederluleå.
Utbildningsanstalter: Roslagens flygkår (F 2),
Hägernäs Täby, Krigsflygskolan (F 5), Ljungbyhed Riseberga,
Hallands flygkår (F 14), Halmstad, Flygvapnets
krigsskola (F 20), Uppsala, Flygvapnets bomb- och skjutskola
(FBS), Stockholm, Flygvapnets bastjänstskola (ingår i
F 8), Flygvapnets väderskola (ingår i F 12).
Generaler
H. K. H. Hertigen av Halland, General i generali-
tetet, Amiral i amiralitetet, 12; 69.
Rapp, Bo Torsten, Överbefälhavare [63], 05; 61.
Generallöjtnant
Norén, Carl Stig, Chef för flygvapnet [68],
LKrVA, 08; 66.
OFFICERSKÅREN
Generalmajorer
Peyron, Knut Lennart, LKrVA, 09; 57.
Odqvist, Gösta, Chef för 1. flygeskadem, LKrVA,
13; 62.
Möller, Nils Krister Stig, Försvarsattaché [64],
11; 66.
Personne, Nils Birger Valdemar, Stabschef [271],
18; 66.
Nordenskiöld, Claës-Henrik B :son, Chef för
flygstaben [68], LKrVA, 17; 66.
Olin, Sven Olof [72c], 20; 68.
Stenberg, Dick, Souschef [64], 21; 68.
Överstar
Wagner, Gustaf Fredrik Wilhelm, Souschef [268],
15; 56.
Sundquist, Åke Nikolaus [72c], 17; 59.
Rosenius, Bengt, Inspektör för flyg
säkerhetstjänsten [68], LKrVA, 18; 65.
Abramson, Claes-Erik, Souschef [270], 19; 66.
Svensson, Per Thorleif, Sektionschef [271], 18; 66.
Svartengren, Rolf Georg [64], 19; 66.
Iacobi, Friedrich Heinrich lan Arnold, Souschef
[266], 16; 66.
Neij, Arvid Hans Magnus, Sektionschef vid
flygstaben [68], LKrVA, 21; 66.
Palmstierna, Nils-Fredrik, Sektionschef [64], 19;
67.
Hedberg, Björn Axel A:son, Systeminsp. [68],
19; 67.
Oterdahl, Jan Anders, Sektionschef vid Flygstaben
[68], 19; 68.
Palmgren, Nils Anders, Sektionschef [268], 22; 68.
Nygren, Erik Gustaf Vilhelm, Sektionschef [266],
23; 69.
Bellander, Bengt Erik Conrad, Chef för
krigsflygskolan, 16; 59.
Sjölin, Trygve Peter, Chef för Roslagens flygkår,
10; 59.
Hansson, Nils Olof, Chef för Västgöta flygflottilj,
16; 60.
Knutsson, Lars Olof, Chef för Östgöta flygflottilj,
16; 60.
Cappelen-Smith, Ulf Diderik, Chef för Skånska
flygflottiljen, 19; 60.
Stangenberg, Gerdt Emil, Chef för Hallands
flygkår, 13; 62.
Silvén, Ernst Evert [72c], 17; 62.
Simmons, Carl-Gustaf Wilhelm, Sektorledare,
18; 64.
Alm, Sven-Erik, Chef för Södertörns flygflottilj,
19; 64.
Bruse, Stig Herman, Chef för Svea flygkår, 19; 64.
Lampell, Sven Hjalmar, Chef för Hälsinge
flygflottilj, 20; 65.
Lundström, Gösta Carl Magnus, Sektorledare,
21; 65.
Wachtmeister, Nils Erie Gustaf [72c], Dep.sekr.
[19], 23; 66.
Rissler, Gunnar, Chef för Kalmar flygflottilj, 14;
66.
Larsson, Sven Rune Werner, Chef för Norrbottens
flygflottilj, 20; 66.
Larsson, Carl-Otto, Chef för Blekinge flygflottilj,
20; 66.
Norberg, Carl Gustaf Rudolf, Chef för Bråvalla
flygflottilj, 24; 66.
Hagerström, Kurt Johan, Chef för Södermanlands
flygflottilj, 24; 66.
Bergström, Bengt Sten Hilmer [274], 23; 62.
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>


Prins Bertil


Sportåret 2003

Händelser
Allmänt
20 januari - Svenska Idrottsgalan blir framför allt friidrottarnas kväll.
2 juni - Norska Idrettstinget förbjuder träning i höghöjdshus.
22 november - Svenskar och finländare motionerar mest inom EU enligt ny undersökning bland 16 000 medborgare. Sämst är Grekland och Portugal, där bara en av fem säger sig utöva någon form av idrott.

7 januari - Pierluigi Collina från Italien utses för femte året i rad till världens bästa domare.
9 januari – Europeisk fotboll har ekonomiska problem, och värst är krisen i SS Lazio.
17 maj - Arsenal FC vinner FA-cupfinalen mot Southampton FC med 1-0 på Millennium Stadium i Cardiff.
21 maj - FC Porto segrar i Uefacupen genom att i finalen på Estadio Olímpico de Sevilla i Sevilla besegra Celtic FC med 3-2 efter ett så kallat silver goal.
28 maj - AC Milan segrar för sjätte gången i Uefa Champions League genom att i finalen på Old Trafford i Manchester besegra Juventus FC med 3-2 efter straffsparkar.
17 juni - Manchester United FC säljer David Beckham till Real Madrid.
19 juni - FC Barcelona köper Ronaldinho.
21 juni - Umeå vinner UEFA Women's Cup genom att besegra DBK Fortuna Hjørring i finalserien.
10 juli – Det meddelas att 29-årige Jesper Blomqvist skall spela resten av säsongen för Djurgårdens IF.
17 juli – AIK:s Andreas Andersson skadar sitt knä i förlustmatchen mot IFK Göteborg (0-2).
13 augusti – På sex veckor har Chelsea FC:s nya ägare Roman Abramovitj från Ryssland pumpat in motsvarande 2,75 miljoner svenska kronor i klubben, och köpt spelare för totalt 966 miljoner svenska kronor.
14 augusti - Nicole Petignat blir den första kvinnan att döma en Uefa-match för herrar, matchen AIK-Fylkir på Råsunda i UEFA-cupen.
29 augusti – Tyskan Maren Meinert gör landsladscomeback för Tyskland.
30 augusti – David Beckham debuterar för Real Madrid och gör 1-0 mot Real Betis.
29 juni - FIFA Confederations Cup vinns av Frankrike som i finalen besegrar Kamerun med 1-0 i förlängning i Saint-Denis. På tredje plats kommer Turkiet.
miniatyr|höger|USA besegrar Sverige i gruppspelsmatchen vid dam-VM .
12 oktober - Tyskland blir världsmästare för damer genom att i finalen besegra Sverige på ett så kallat golden goal i Carson i Kalifornien. USA tar brons. Det svenska silverlaget hyllas två dagar senare av runt 15 000 människor, bland andra Sveriges statsminister Göran Persson, i Kungsträdgården.
19 oktober - Djurgårdens IF säkrar sitt tionde svenska mästerskap för herrar efter att ha besegrat Halmstads BK på Örjans Vall med 3-2 inför 10 134 åskådare. Andreas Johansson gör två mål och Kim Källström ett.
25 oktober - Djurgården/Älvsjö blir svenska dammästare.
1 november
IF Elfsborg vinner Svenska cupen för herrar genom att finalslå Assyriska FF med 3-0 på Råsunda fotbollsstadion i Solna.
Umeå IK vinner Svenska cupen för damer genom att finalslå Malmö FF med 1-0 på Råsunda fotbollsstadion i Solna.
5 november – AIK tilldöms böter på 60 000 svenska kronor för den hemmagjorda bomb som explorat på en funktionär i förlustmatchen (1-2) mot Djurgårdens IF i Svenska cupen.
10 november - Fotbollsgalan hålls i Scandinavium. Olof Mellberg, Aston Villa får Guldbollen och Victoria Svensson, Djurgården/Älvsjö, får Diamantbollen.
27 november - David Beckham tilldelas Imperieorden.
15 december - Zinedine Zidane, Frankrike, utses på herrsidan till Världens bästa fotbollsspelare för tredje gången medan det på damsidan blir Birgit Prinz, Tyskland.
Okänt datum – Pavel Nedved, Tjeckien, utses till Årets spelare i Europa.
Okänt datum – Carlos Tévez, Argentina, utses till Årets spelare i Sydamerika.
Okänt datum – Samuel Eto'o, Kamerun, utses till Årets spelare i Afrika.
Okänt datum – Mehdi Mahdavikia, Iran, utses till Årets spelare i Asien.
Okänt datum – Harry Kewell, Australien, utses till Årets spelare i Oceanien för tredje gången

Round 1 [Mar 27] Enskede IK 1-3 Valsta Syrianska IK [Mar 30] Hamre MM 1-5 Degerfors IF [Apr 1] Nässjö FF 0-1 Linköpings FF [aet] [Apr 6] Bälinge IF 2-3 BK Forward [Apr 8] Eneby BK 1-2 IFK Ölme IFK Trollhättan 0-2 Qviding FIF IFK Lidingö FK 0-2 Vallentuna BK [Apr 9] Rydboholms SK 0-10 IFK Värnamo IFK Mora FK 1-3 Ytterhogdals IK [Apr 12] Gagnefs IF 0-5 Gestrike-Hammarby IF Husqvarna FF 2-0 Hjulsbro IK Bjärreds IF 0-8 Myresjö IF IFK Sundsvall 6-2 Robertsfors IK Bara GoIF 2-3 Ljungby IF [aet] Fårösund GoIK 2-3 Topkapi IK Skövde AIK 0-4 FC Trollhättan Smedby BoIK 1-4 Kristianstads FF Snöstorp Nyhem FF 0-1 Växjö BK Sörfors IF 1-2 IFK Luleå [aet] Trönninge IF 1-3 Åkarps IF AIK Atlas 0-7 Ystads IF FF Gerdskens BK 1-0 Jonsereds IF IFK Åmål 0-1 Floda BoIF Kulladals FF 2-3 IFK Hässleholm Älekulla IF 0-9 GAIS [Apr 13] Hudiksvalls ABK 0-6 Friska Viljor FC IFK Skövde FK 0-2 Skärhamns IK Kolsva IF 2-4 Carlstad United BK Östra Ryds IF 3-5 Oxelösunds IK Hargs BK 0-4 Vasalund/Essinge IF Rådhuset FC 0-6 Väsby IK FK [Apr 14] Nyköpings BIS 1-3 Rynninge IK Helsingborgs Södra 0-1 Höllvikens GIF [Apr 18] Arameiska-Syrianska 1-3 Spårvägens FF Round 2 [Apr 29] Höllvikens GIF 0-4 BK Häcken IFK Ölme 0-1 Enköpings SK FK Ljungby IF 0-0 Ängelholms FF [aet, 5-4 pen] GAIS 2-1 IK Brage IFK Luleå 3-0 Mjällby AIF Topkapi IK 1-6 Gefle IF [Apr 30] Skärhamns IK 2-1 Vasalund/Essinge IF BK Forward 0-1 Helsingborgs IF [aet] Rynninge IK 3-0 Västra Frölunda IF Floda BoIF 1-9 Örgryte IS IFK Sundsvall 0-7 Assyriska Föreningen [May 1] Spårvägens FF 1-2 Halmstads BK Vallentuna BK 1-2 Örebro SK FK FC Trollhättan 0-0 FC Café Opera [aet, 3-5 pen] Gestrike-Hammarby IF 2-3 IF Brommapojkarna [aet] Kristianstads FF 0-1 IFK Norrköping Qviding FIF 2-0 Landskrona BoIS Valsta Syrianska IK 1-2 Kalmar FF Ytterhogdals IK 0-5 Hammarby Åkarps IF 1-8 Östers IF Friska Viljor FC 0-1 IFK Göteborg Gerdskens BK 0-4 IF Elfsborg IFK Värnamo 1-2 Västerås SK FK Ystads IF FF 0-6 GIF Sundsvall Husqvarna FF 1-2 Malmö FF [aet] Linköpings FF 1-2 Degerfors IF [aet] Myresjö IF 3-1 IF Sylvia IFK Hässleholm 1-2 Trelleborgs FF Växjö BK 4-5 IFK Malmö FK [aet] [May 2] Oxelösunds IK 0-7 Djurgårdens IF FF [May 7] Carlstad United BK 1-4 AIK Väsby IK FK 4-1 Åtvidabergs FF Round 3 [May 20] Ljungby IF 1-5 IF Elfsborg Rynninge IK 1-2 Skärhamns IK [May 23] Örgryte IS 3-0 Helsingborgs IF [May 28] GAIS 2-3 Kalmar FF Väsby IK FK 3-0 FC Café Opera Östers IF 3-1 Västerås SK FK Degerfors IF 1-2 Örebro SK FK [aet] [May 29] AIK 2-0 BK Häcken Qviding FIF 1-3 Trelleborgs FF IFK Luleå 0-4 Malmö FF Myresjö IF 0-1 Assyriska Föreningen Gefle IF 0-6 Djurgårdens IF FF IFK Norrköping 1-0 IF Brommapojkarna IFK Göteborg 3-2 IFK Malmö FK [Jun 4] GIF Sundsvall 2-1 Hammarby [aet] [Jun 5] Enköpings SK FK 1-2 Halmstads BK [aet] Round 4 [Jun 18] Väsby IK FK 1-0 GIF Sundsvall [Jun 25] Trelleborgs FF 3-1 Kalmar FF [Jun 26] AIK 3-0 Östers IF IFK Göteborg 2-0 IFK Norrköping Skärhamns IK 2-4 IF Elfsborg Malmö FF 0-4 Djurgårdens IF FF [Jul 9] Örebro SK FK 2-3 Assyriska Föreningen [aet] [Aug 7] Halmstads BK 2-1 Örgryte IS Quarterfinals [Aug 7] Assyriska Föreningen 4-1 IFK Göteborg Väsby IK FK 1-4 IF Elfsborg [Aug 28] Halmstads BK 2-1 Trelleborgs FF [Oct 2] Djurgårdens IF FF 2-1 AIK [aet] Semifinals [Sep 25] Halmstads BK 0-4 IF Elfsborg [Hasse Berggren 14, Magnus Samuelsson 36, Jurica Siljanoski 65, Samuel Holmen 82] [Oct 16] Djurgårdens IF FF 0-4 Assyriska Föreningen [Pierre Bengtsson 10, Christos Christoforidis 22, 24, Pagguy Zunda 39] Final [Nov 1; Råsunda, Solna att 10280] IF Elfsborg 2-0 Assyriska Föreningen [Lars Nilsson 4, 67]
2002
list of champions
list of final tables
all-time table
list of cup finals
list of topscorers
Prepared and maintained by Karel Stokkermans for the Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation
Author: Karel Stokkermans
Last updated: 5 Feb 2004
(C) Copyright Karel Stokkermans and RSSSF 2004
You are free to copy this document in whole or part provided that proper acknowledgement is given to the author. All rights reserved.


Sportåret 2003


Bo Balderson

Bo Balderson är pseudonym för en svensk författare som skrivit politiska deckare med inslag av uppgifter om det dagliga livet i regeringskansliet. Den första boken utkom 1968 och den senaste 1990.

Till innehållet är Baldersons böcker traditionella pusseldeckare med en mordgåta och en begränsad uppsättning mördarkandidater. Det som främst utmärker dem är dock den samtidssatiriska humor som vävs in i mördarjakten, i form av dels berättarens – den bildade humanisten och tjänstledige skolpedagogen Vilhelm Persson, svåger till Statsrådet – reflektioner över samhällsklimatet, dels av statsrådets vilda upptåg i det politiska livet (först som inrikes-, sedan justitieminister). Statsrådets namn nämns aldrig i böckerna; han omnämns nästan alltid som just bara Statsrådet. Understundom kallas han Lilleman av bl.a. sina släktingar.

Det har föreslagits att namnet kan vara en pseudonym för en kommitté eller författargrupp. Vissa bokutgåvor bär på denna slogan, som anges som ett uttalande från författaren:
 Bo Balderson är stor som diktare, men faktiskt ändå större som människa.– Bo Balderson

Bland de utpekade märks Ebbe Carlsson, Åke Runnquist, Sven Delblanc, Björn Sjöberg, Kurt Persson,
Gösta Gustaf-JansonSpåret Gustaf-Jansonhttp://www.dast.nu/artikel/gosta-gustaf-janson-som-bo-balderson, hämtad 2010-11-10 och Olle Adolphson.

Carin Stenström ansåg 1996 att Ebbe Carlsson gömde sig bakom pseudonymen Balderson och pekade på stora likheter mellan Carlssons deckare Liket i lådan och Baldersons språk, disposition, politiska skämt, med mera. Problemet med den teorin är att Carlsson endast var 21 år och student när Statsrådet och döden publicerades 1968."Nu kan det avslöjas vem som var bo Balderson", Svenska Dagbladet 14 mars 1996

Bonnierförläggaren Åke Runnquist, med dokumenterat stort intresse för kriminallitteratur, hör också till de ofta utpekade, bland annat av professor Tuulikki Pietilä.Mardy Lindqvist. Nej, gåtan Bo Balderson har inte fått sin lösning, Hufvudstadsbladet 19 februari 2002 Efter Åke Runnquists död 1991 har inga nya statsrådsböcker utkommit.

En Uppsalaprofessor i arkeologi, Bo Gräslund, säger sig i boken Mysteriet Balderson. En deckargåta (2002) med textanalytisk metod ha bevisat att det var Sven Delblanc som var Balderson. Författaren Sven Wernström hävdade 2009 att Gräslund själv skulle vara mannen bakom pseudonymen.Nu vet vi vem som var Bo Balderson Folkbladet 31 juli 2009, läst 29 januari 2012

2006 pekades journalisten Kurt Persson ut som Balderson i Gösta Arvidssons bok Den hemlighetsfulle journalisten Kurt Persson. Arvidsson motiverar utpekandet med att Persson umgängesvägen rörde sig mycket i Stockholms politiska och journalistiska kretsar, att han var hemlighetsfull om sin person, men visade stor sakkunskap om deckare i recensioner som han skrev under pseudonym, och att han lämnade efter sig en förvånansvärt stor förmögenhet.

Gösta Gustaf-Janson har pekats ut som mannen bakom pseudonymen av Jörgen Dicander. Boken Tofflan byter hamn
från 1964 är enligt denna teori en slags prototyp till böckerna om statsrådet.Jörgen Dicander: Gösta Gustaf-Janson som Bo Balderson (Edicom 2008, ) s. 56-62 Dagboksanteckningar av Gustaf-Janson från 1968 och 1969 visar att han vid denna tid arbetade med att skriva deckare. I december 1968 blir han gratulerad på förlaget för att ha slagit igenom för andra gången som författare.Jörgen Dicander: Gösta Gustaf-Janson som
Bo Balderson (Edicom 2008, ) s. 81-84 Dicander pekar också på Gustaf-Jansons intresse för deckargenrenJörgen Dicander: Gösta Gustaf-Janson som Bo Balderson (Edicom 2008, ) s. 70-72 samt många innehållsmässiga och stilistiska likheter.

Ett tänkbart bevis för att Balderson levde 2004 är det handstilsprov (skrivet med versaler) som lämnades i en bokdedikation till Helge Skoog, som tack för dennes högläsning av en Balderson-bok i radio under sommaren. Boksidan visades upp på webben under hösten 2004 men har nu tagits bort.

Lagom till 40-årsjubileet av debuten, i september 2008, fick Svenska Dagbladet en intervju via e-post med någon som påstås vara Balderson. En del anser att detta bekräftar att Balderson dels var i livet vid tidpunkten, dels är en person och inte en grupp, samt att Balderson är en man. Detta skulle göra att åtminstone några av ovan nämnda förslag kan avskrivas. I intervjun förklarar Balderson att han slutade skriva eftersom han tröttnade på figurerna i böckerna, och att Vilhelm Persson hade en förebild i en numera avliden släkting. Balderson säger också att det inte är uteslutet att det kan bli fler böcker i framtiden.Intervju i SvD, 21 september 2008

Frilansskribenten Magnus Sjöstedt hävdade i Svenska Dagbladet i juli 2009 att det var trubaduren Olle Adolphson som låg bakom pseudonymen Bo Balderson.Magnus Sjöstedt. "Berättaren bakom Balderson", Svenska Dagbladet 1 juli 2009 Den litterära agenten Bengt Nordin svarade med anledning av det att Balderson fortfarande är i livet.Marika Hemmel. "Bo Balderson fortfarande hemlig", Dagens Nyheter 1 juli 2009

I september 2009 hävdade Conny Persson, chef för stadsbiblioteket i Gävle att personen bakom Balderson skulle vara Curt-Steffan Giesecke, tidigare direktör på Svenska Arbetsgivareföreningen. Detta förnekades omgående av Giesecke.SR Gävleborg 22 september 2009: Bo Balderson avslöjad, läst 22 september 2009

Inget av spåren har vare sig bekräftats eller dementerats av agenten Nordin Agency, som företräder Bo Balderson. Agenten har meddelat att endast tre personer känner till Baldersons identitet, och att den kommer att avslöjas vid Baldersons död. Detta verkar alltså utesluta Carlsson, Runnquist, Delblanc, Persson, Gustaf-Janson, Adolphson och Giesecke (såvida inte någon annan person i en eventuell författargrupp ännu lever)


Bo Balderson

Det har föreslagits att namnet kan vara en pseudonym för en kommitté eller författargrupp. Vissa bokutgåvor bär på denna slogan, som anges som ett uttalande från författaren:
 Bo Balderson är stor som diktare, men faktiskt ändå större som människa.– Bo Balderson

Bland de utpekade märks Ebbe Carlsson, Åke Runnquist, Sven Delblanc, Björn Sjöberg, Kurt Persson,
Gösta Gustaf-JansonSpåret Gustaf-Jansonhttp://www.dast.nu/artikel/gosta-gustaf-janson-som-bo-balderson, hämtad 2010-11-10 och Olle Adolphson.

Carin Stenström ansåg 1996 att Ebbe Carlsson gömde sig bakom pseudonymen Balderson och pekade på stora likheter mellan Carlssons deckare Liket i lådan och Baldersons språk, disposition, politiska skämt, med mera. Problemet med den teorin är att Carlsson endast var 21 år och student när Statsrådet och döden publicerades 1968."Nu kan det avslöjas vem som var bo Balderson", Svenska Dagbladet 14 mars 1996

Bonnierförläggaren Åke Runnquist, med dokumenterat stort intresse för kriminallitteratur, hör också till de ofta utpekade, bland annat av professor Tuulikki Pietilä.Mardy Lindqvist. Nej, gåtan Bo Balderson har inte fått sin lösning, Hufvudstadsbladet 19 februari 2002 Efter Åke Runnquists död 1991 har inga nya statsrådsböcker utkommit.

En Uppsalaprofessor i arkeologi, Bo Gräslund, säger sig i boken Mysteriet Balderson. En deckargåta (2002) med textanalytisk metod ha bevisat att det var Sven Delblanc som var Balderson. Författaren Sven Wernström hävdade 2009 att Gräslund själv skulle vara mannen bakom pseudonymen.Nu vet vi vem som var Bo Balderson Folkbladet 31 juli 2009, läst 29 januari 2012

2006 pekades journalisten Kurt Persson ut som Balderson i Gösta Arvidssons bok Den hemlighetsfulle journalisten Kurt Persson. Arvidsson motiverar utpekandet med att Persson umgängesvägen rörde sig mycket i Stockholms politiska och journalistiska kretsar, att han var hemlighetsfull om sin person, men visade stor sakkunskap om deckare i recensioner som han skrev under pseudonym, och att han lämnade efter sig en förvånansvärt stor förmögenhet.

Gösta Gustaf-Janson har pekats ut som mannen bakom pseudonymen av Jörgen Dicander. Boken Tofflan byter hamn
från 1964 är enligt denna teori en slags prototyp till böckerna om statsrådet.Jörgen Dicander: Gösta Gustaf-Janson som Bo Balderson (Edicom 2008, ) s. 56-62 Dagboksanteckningar av Gustaf-Janson från 1968 och 1969 visar att han vid denna tid arbetade med att skriva deckare. I december 1968 blir han gratulerad på förlaget för att ha slagit igenom för andra gången som författare.Jörgen Dicander: Gösta Gustaf-Janson som
Bo Balderson (Edicom 2008, ) s. 81-84 Dicander pekar också på Gustaf-Jansons intresse för deckargenrenJörgen Dicander: Gösta Gustaf-Janson som Bo Balderson (Edicom 2008, ) s. 70-72 samt många innehållsmässiga och stilistiska likheter.

Ett tänkbart bevis för att Balderson levde 2004 är det handstilsprov (skrivet med versaler) som lämnades i en bokdedikation till Helge Skoog, som tack för dennes högläsning av en Balderson-bok i radio under sommaren. Boksidan visades upp på webben under hösten 2004 men har nu tagits bort.

Lagom till 40-årsjubileet av debuten, i september 2008, fick Svenska Dagbladet en intervju via e-post med någon som påstås vara Balderson. En del anser att detta bekräftar att Balderson dels var i livet vid tidpunkten, dels är en person och inte en grupp, samt att Balderson är en man.


Bo Balderson

Det har föreslagits att namnet kan vara en pseudonym för en kommitté eller författargrupp. Vissa bokutgåvor bär på denna slogan, som anges som ett uttalande från författaren:
 Bo Balderson är stor som diktare, men faktiskt ändå större som människa.– Bo Balderson

Bland de utpekade märks Ebbe Carlsson, Åke Runnquist, Sven Delblanc, Björn Sjöberg, Kurt Persson,
Gösta Gustaf-JansonSpåret Gustaf-Jansonhttp://www.dast.nu/artikel/gosta-gustaf-janson-som-bo-balderson, hämtad 2010-11-10 och Olle Adolphson.

Carin Stenström ansåg 1996 att Ebbe Carlsson gömde sig bakom pseudonymen Balderson och pekade på stora likheter mellan Carlssons deckare Liket i lådan och Baldersons språk, disposition, politiska skämt, med mera. Problemet med den teorin är att Carlsson endast var 21 år och student när Statsrådet och döden publicerades 1968."Nu kan det avslöjas vem som var bo Balderson", Svenska Dagbladet 14 mars 1996

Bonnierförläggaren Åke Runnquist, med dokumenterat stort intresse för kriminallitteratur, hör också till de ofta utpekade, bland annat av professor Tuulikki Pietilä.Mardy Lindqvist. Nej, gåtan Bo Balderson har inte fått sin lösning, Hufvudstadsbladet 19 februari 2002 Efter Åke Runnquists död 1991 har inga nya statsrådsböcker utkommit.

En Uppsalaprofessor i arkeologi, Bo Gräslund, säger sig i boken Mysteriet Balderson. En deckargåta (2002) med textanalytisk metod ha bevisat att det var Sven Delblanc som var Balderson. Författaren Sven Wernström hävdade 2009 att Gräslund själv skulle vara mannen bakom pseudonymen.Nu vet vi vem som var Bo Balderson Folkbladet 31 juli 2009, läst 29 januari 2012

2006 pekades journalisten Kurt Persson ut som Balderson i Gösta Arvidssons bok Den hemlighetsfulle journalisten Kurt Persson. Arvidsson motiverar utpekandet med att Persson umgängesvägen rörde sig mycket i Stockholms politiska och journalistiska kretsar, att han var hemlighetsfull om sin person, men visade stor sakkunskap om deckare i recensioner som han skrev under pseudonym, och att han lämnade efter sig en förvånansvärt stor förmögenhet.

Gösta Gustaf-Janson har pekats ut som mannen bakom pseudonymen av Jörgen Dicander. Boken Tofflan byter hamn
från 1964 är enligt denna teori en slags prototyp till böckerna om statsrådet.Jörgen Dicander: Gösta Gustaf-Janson som Bo Balderson (Edicom 2008, ) s. 56-62 Dagboksanteckningar av Gustaf-Janson från 1968 och 1969 visar att han vid denna tid arbetade med att skriva deckare. I december 1968 blir han gratulerad på förlaget för att ha slagit igenom för andra gången som författare.Jörgen Dicander: Gösta Gustaf-Janson som
Bo Balderson (Edicom 2008, ) s. 81-84 Dicander pekar också på Gustaf-Jansons intresse för deckargenrenJörgen Dicander: Gösta Gustaf-Janson som Bo Balderson (Edicom 2008, ) s. 70-72 samt många innehållsmässiga och stilistiska likheter.

Ett tänkbart bevis för att Balderson levde 2004 är det handstilsprov (skrivet med versaler) som lämnades i en bokdedikation till Helge Skoog, som tack för dennes högläsning av en Balderson-bok i radio under sommaren. Boksidan visades upp på webben under hösten 2004 men har nu tagits bort.

Lagom till 40-årsjubileet av debuten, i september 2008, fick Svenska Dagbladet en intervju via e-post med någon som påstås vara Balderson. En del anser att detta bekräftar att Balderson dels var i livet vid tidpunkten, dels är en person och inte en grupp, samt att Balderson är en man. Detta skulle göra att åtminstone några av ovan nämnda förslag kan avskrivas. I intervjun förklarar Balderson att han slutade skriva eftersom han tröttnade på figurerna i böckerna, och att Vilhelm Persson hade en förebild i en numera avliden släkting. Balderson säger också att det inte är uteslutet att det kan bli fler böcker i framtiden.Intervju i SvD, 21 september 2008


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q117091--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0023-245

Kalix kommun

Kalix kommun är en kommun i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Centralort är Kalix vilket gör kommunen till en av de 42 som har ett tidigare municipalsamhälle som centralort.

Lista över kommunstyrelsens ordförande Namn Tillträdde Avgick Bengt Söderholm (S) 1971 1985 Bernt Sturk (S) 1992 eller innancirka 1995 Martin Lång (S) tidigast 1995 1998 Peter Eriksson (MP) 1 januari 1999 2004 Kenneth Sandberg (MP) 2004 31 december 2006 Robert Forsberg (S) 1 januari 2007Sveriges Radio, 8 oktober 2007: Robert Forsberg(s): Lagspelaren som finner kraft i att se en obruten horisont Läst 11 januari 2016Sveriges Radio, 2 januari 2007: Första dagen på tisdagen för flera kommunpolitiker Läst 11 januari 2016 31 december 2010 Ellinor Söderlund (S) 1 januari 2011 26 september 2016 Tommy Nilsson (S) 26 september 2016


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q117091--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0023-246

Kalix kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q117091--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0023-248

Kalix kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q117091--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0023-249

Kalix kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q117091--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0023-250

Kalix kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q117091--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0023-251

Kalix kommun


Kalix kommun

1856 startades Kalix första folkskola. Sedan dess har antalet skolor i kommunen varierat, och numer under 2020-talet finns det 9 grundskolor, där 2 är högstadieskolor. Det finns även ett gymnasium där även Naturbruksskolan räknas in.

Förutom de skolverksamheter som finns i Kalix tätort, och är inräknade i de ovan nämnda, så finns även följande skolor i kommunen.

 Innanbäckens skola. 2020 gick det 138 elever på skolan, och 2019 133 st.
 Sangis skola - Skolan uppfördes år 1946-1948. År 2020 gick 58 elever på skolan, och 2019 var antalet 54.
 Töreskolan - 2020 gick här 112 elever. 2019 var elevantalet 103.
 Ytterbyns skola - Skolan öppnades under 1950-talet. 2020 gick här 74 elever, och 2019 var siffran 81 elever.

Kommunerna 1955: Nederkalix landskommun
I NEDERKALIX KOMMUN
sker just nu en nästan våldsam utveckling. Basen för denna expansion är statens skogsindustriers utbyggnad i Karlsborgsverken. Den kommunala verksamheten får på alla områden sin prägel av de ökade behoven.
Vy över Karlsborgsindustrin.
Enhetsskolans genomförande påfordrar stora investeringar i skolbyggnader m.m.
Modellfoto av landets första försöksgymnasium, som delvis tages i bruk instundande höst.
Exteriör av den nya centralskolan för ytterbyns skolområde. (Huvudbyggnaden)
Interiörer från Ytterbyskolan.
Biblioteket
Entrehallen
Bespisningsmatsalen
Vatten- och avlopp - ett alltid aktuellt problem.
Även de partiellt arbetsföras problem uppmärksammas. Interiör från kommunens verkstad för skyddad sysselsättning.
Pensionärshem under vardande.
Ny ambulansbil.
Kommunal bostadsbebyggelse i kvarteret Manhem.
På kommunalt initiativ och med starkt kommunalt bidrag löses det brännande hotellproblemet.


Kalix kommun

1856 startades Kalix första folkskola. Sedan dess har antalet skolor i kommunen varierat, och numer under 2020-talet finns det 9 grundskolor, där 2 är högstadieskolor. Det finns även ett gymnasium där även Naturbruksskolan räknas in.

Förutom de skolverksamheter som finns i Kalix tätort, och är inräknade i de ovan nämnda, så finns även följande skolor i kommunen.


Kalix kommun

1856 startades Kalix första folkskola. Sedan dess har antalet skolor i kommunen varierat, och numer under 2020-talet finns det 9 grundskolor, där 2 är högstadieskolor. Det finns även ett gymnasium där även Naturbruksskolan räknas in.

Förutom de skolverksamheter som finns i Kalix tätort, och är inräknade i de ovan nämnda, så finns även följande skolor i kommunen.

 Innanbäckens skola. 2020 gick det 138 elever på skolan, och 2019 133 st.


Kalix kommun

Följande skolor har funnits i hela kommunen:
+Historiska skolor och skolbyggnader i Kalix kommunNamnOrtByggnadenVerksamhetens
startårNedlagdNoteringarFolkskolanKalix1850-19901856OkäntSkolan var tidigare en klockargård i Kalix. 1856 började skolverksamheten och Robert Häggström från Piteå blev
sockens första folkskollärare.Björkfors lantbruksskolaBjörkforsOkänt1858OkäntRyssbälts gamla skolaRyssbält1876-okänt187619341934 flyttade verksamheten in till byns då nybyggda skola.Pålänge gamla skolaPålänge1881-okänt188119301897 fick Pålänge en fast folkskola i byn så att det innebar att det fanns undervisning i byn varje år.1930 invigdes den
nya skolan och denna gamla byggnad blev Pålänge Folkets hus. I byggnaden finns idag(2021) en fri förskola och

ett fritidshem.Sangis folkskolaSangis1888-194818811948Verksamheten bytte lokal till nuvarande Sangis skola år 1948.Ryssbälts skolaRyssbält1889- ej riven.188919811934 flyttade verksamheten från Ryssbälts gamla skola till den då nyare skolan. Elevantalet var då 71 personer.
Det har på senare år funnits kooperativ förskoleverksamhet. Skolan används idag som byastuga/samlingslokal.Nederkalix SamrealskolaKalix1899-1960-tal18991950-talRealskolan upphörde och försöksgymnasium infördes i den då nybyggda Manhemsskolan. På platsen finns idag Kalix Sportcity sedan 1960-talet.Båtskärsnäs gamla skolaBåtskärsnäs18991899OkäntErsatt av Båtskärsnäs skolaVånafjärdens skolaVånafjärden1920192019631920 flyttades en timring från Risön till Vånafjärden. 1963 stängde man skolan och barnen fick gå skola i Karlsborg
istället.Månsbyns skolaMånsbyn1922-1969189419631922 flyttades en timring från Övermorjärv till Månsbyn. Man byggde till en övervåning där mellan-och folkskolan höll till,
medan småskolan fanns på nedre plan. 1963 överfördes eleverna till Innanbäckens skola. 1969 bedömdes

skolbyggnaden vara i så pass dåligt skick så att den revs. En lärarbostad finns kvar än idag(2017).Västra Skolan (f.d
folkskolan)Kalix1920-tal, ev tidigareOkäntOkäntKorpikå skolaKorpikå1920~196819201968Näsby folkskolaNäsbyn1920-tal1920-talOkäntErsattes av nuvarande Näsbyskolan.Lilla Lappträsks skolhusLilla Lappträsk19241924OkäntByggnaden fanns kvar 2017.Kälsjärvs skolaKälsjärv192519251954Kyrkan var huvudman för Kälsjärvs skola fram tills 1930-talet då kommunen tog över. Skolan lades ner 1954 och
byggdes om till bostad.Vallens skolaVallen1928- ej riven192919541946 togs skolan över av kommunen. Skolan lades ned 1954, och byggnaden skäntes till byn som bygdegård.Pålänge skolaPålänge1930- ej riven.19302011Bondersbyns skolaBondersbyn1932OkäntOkänt, nedlagdGrubbnäsuddens skolaGrubbnäsudden19321932Okänt, nedlagd.Innanbäckens folkskolaInnanbäcken1933~200119332001Ersattes av nuvarande Innanbäckens skola.Granåns skolaGranån1934-1992193419641964 fick barnen börja i Björkfors skola istället. 1992 brann fastigheten ner.Björkfors skolaBjörkfors1948 - ej riven.194820031948 stod den nya skolan i Björkfors klar. 2003 stängdes den, och barnen fick gå skola i Sangis eller i Kalix.
Skolbyggnaden såldes 2005.Båtskärsnäs skolaBåtskärsnäsEj riven.OkäntNedlagd början
2000-talet.Kommunen har sålt skolan till privatperson.Björkfors gamla skolaBjörkforsOkäntOkänt1948Morjärvs skolaMorjärvFinns kvar.Okänt2008Kvarvarande eleverna övergick till Töreskolan 2008.Bredvikens folkskolaBredvikenOkäntOkäntOkänt, nedlagdVästanäs skolaMorjärv - 2014Före 196819682012 fick Kalix kommun köpa byggnaden. Under maj/juni 2014 revs byggnaden.Törefors folkskolaTöreforsOkänt1930-tal eller innanOkäntKarlsborgs skolaKarlsborgTroligen riven.1948 eller innan.Senare än 1963Risöns skolaRisönFinns kvar.1950-tal eller innanOkänt, nedlagdHuset såld i december 2017. 2018 planerades skolan att byggas om till hyreslägenheter för äldre.Vitvattnets skolaVitvattnetFinns kvar.innan 2000-talet.2008Eleverna flyttades till Gammelgårdens skola 2008.
 Vänort
Kalix kommun har en vänort

skolbyggnaden vara i så pass dåligt skick så att den revs. En lärarbostad finns kvar än idag(2017). |- |Västra Skolan (f.d folkskolan) |Kalix |1920-tal, ev tidigare |Okänt |Okänt | |- |Korpikå skola |Korpikå |1920~1968 |1920 |1968 | |- |Näsby folkskola |Näsbyn |1920-tal |1920-tal |Okänt |Ersattes av nuvarande Näsbyskolan. |- |Lilla Lappträsks skolhus |Lilla


Kalix kommun


Kalix kommun

Följande skolor har funnits i hela kommunen:
+Historiska skolor och skolbyggnader i Kalix kommunNamnOrtByggnadenVerksamhetens
startårNedlagdNoteringarFolkskolanKalix1850-19901856OkäntSkolan var tidigare en klockargård i Kalix. 1856 började skolverksamheten och Robert Häggström från Piteå blev
sockens första folkskollärare.Björkfors lantbruksskolaBjörkforsOkänt1858OkäntRyssbälts gamla skolaRyssbält1876-okänt187619341934 flyttade verksamheten in till byns då nybyggda skola.Pålänge gamla skolaPålänge1881-okänt188119301897 fick Pålänge en fast folkskola i byn så att det innebar att det fanns undervisning i byn varje år.1930 invigdes den
nya skolan och denna gamla byggnad blev Pålänge Folkets hus. I byggnaden finns idag(2021) en fri förskola och

ett fritidshem.Sangis folkskolaSangis1888-194818811948Verksamheten bytte lokal till nuvarande Sangis skola år 1948.Ryssbälts skolaRyssbält1889- ej riven.188919811934 flyttade verksamheten från Ryssbälts gamla skola till den då nyare skolan. Elevantalet var då 71 personer.
Det har på senare år funnits kooperativ förskoleverksamhet. Skolan används idag som byastuga/samlingslokal.Nederkalix SamrealskolaKalix1899-1960-tal18991950-talRealskolan upphörde och försöksgymnasium infördes i den då nybyggda Manhemsskolan. På platsen finns idag Kalix Sportcity sedan 1960-talet.Båtskärsnäs gamla skolaBåtskärsnäs18991899OkäntErsatt av Båtskärsnäs skolaVånafjärdens skolaVånafjärden1920192019631920 flyttades en timring från Risön till Vånafjärden. 1963 stängde man skolan och barnen fick gå skola i Karlsborg
istället.Månsbyns skolaMånsbyn1922-1969189419631922 flyttades en timring från Övermorjärv till Månsbyn. Man byggde till en övervåning där mellan-och folkskolan höll till,
medan småskolan fanns på nedre plan. 1963 överfördes eleverna till Innanbäckens skola. 1969 bedömdes


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q1559735--Byggnader och platser längs Götgatan i urval-3--sv-0023-456

Götgatan

Götgatan är en gata på Södermalm i centrala Stockholm som sträcker sig från Hornsgatan och Stockholms stadsmuseum söderut till Skanstull och Skanstullsbron med en längd av cirka 1,6 kilometer. Det norra avsnittet kallas även Götgatsbacken. Götgatan var vid sidan av Drottninggatan och Regeringsgatan en av de tre klassiska in- och utfartsvägarna till och från Stockholm.

I byggnadernas husnummer-ordning:
 BildArtikelnamnGötgatan nrTypKort beskrivning100pxStockholms stadsmuseum1 MuseumByggnaden började uppföras 1663 som Södra stadshuset efter Nicodemus Tessin d.ä.:s ritningar. Den inrymmer sedan 1937 Stockholms stadsmuseum. Entrén ligger vid Ryssgården.100pxGötgatan 77 FlerbostadshusHuset i hörnet Klevgränd ritades 1907–1911 i jugendstil av arkitekt Wilhelm Klemming och stod klar 1912. En särskild detalj är husets planterade takterrass som uppmärksammades i olika facktidskrifter.100pxLouis De Geers palats16 Malmgård, palats, ambassadByggnaden uppfördes som malmgård i slutet av 1640-talet för industrialisten Louis De Geer d.ä.. Byggnaden var då det första palatset på Södermalm. Huset inhyser sedan 1963 den nederländska ambassaden och dess residens.100pxSchönborg 620 Bostäder och lokaler.Kulturhistoriskt värdefullt bostadshus uppfört 1962 med restauranger och lokaler i bottenvåningen. Fasad i sten, tegel och teak och med takterrass mot Götgatan.100px|Apoteket Fenix40ApotekÅr 1889 uppfördes ett nytt hus i hörnet Götgatan / Högbergsgatans efter ritningar av arkitekt Johan Laurentz. Apoteket Fenix fick sina lokaler mot Götgatan, längst till höger i fastigheten. Apotekets emblem blev en skulptur visande fågeln Fenix, som finns kvar än idag. I apotekets gamla lokaler ligger numera Starbucks Fenix en filial för kafékedjan Starbucks.100pxBjörns trädgård43-49Malmgård, kvarter och parkByggnaden som finns där idag är resterna av Björns malmgård med anor från 1600-talet. "Kvarteret Björns Trädgård" påminner idag fortfarande om mönsterträdgården som fanns här.100pxNederland 2046Malmgård, hantverkaregårdKvarterets bebyggelse härrör från 1700-talet och är ett bra exempel på en välbevarad hantverksgård från den tiden. Fastigheten ägs och förvaltas av AB Stadsholmen och är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden".100pxLillienhoffska palatset48PalatsPalatset byggdes under åren 1668–1670 för köpmannen Joachim Pötter. Han adlades Lillienhoff, vilket gav byggnaden dess namn. 100pxMedborgarplatsen48-54Plats, torgPlatsen fick 1876 namnet "Södra Bantorget". I samband med att man uppförde Medborgarhuset byggde man om torget, och 1940 infördes nuvarande namn.100pxHotell Malmen49-51HotellHotell Malmen stod färdigt 1951 och var gestaltad i en postmodernistisk arkitektur. Hotellet tillhör idag (2009) hotellkedjan Scandic.100pxMedborgarhuset54-56MedborgarhusMedborgarhuset, ibland kallat Forsgrénska Medborgarhuset, är ett stort byggnadskomplex i hörnet Götgatan och Medborgarplatsen. Huset uppfördes åren 1936-1939 och invigdes 2 december 1939. Anna Lindh höll här sitt sista tal.100pxGöta Lejon55Biograf, senare teaterGöta Lejon öppnade som en SF-biograf den 25 januari 1928. Sedan 1994 är "Göta Lejon" huvudsakligen en musikalscen.100pxPaulis malmgård58-62MalmgårdMalmgården uppfördes på 1680-talet av Nichlas Pauli. Idag är huset helt dolt av Götgatans bebyggelse i fastigheten Nattugglan 19 och ingår i Stockholms katolska domkyrkas verksamhet (se nedan).100pxNattugglan 1958-62 BostadshusHuset i hörnet Folkungagatan/Götgatan var resultatet av en inbjuden arkitekttävling 1929 och berörde Sankt Eriks katolska domkyrkas stora hörntomt vid Folkungagatan/Götgatan. Tävlingen vanns av arkitekt Paul Hedqvist. Mellan den kvarstående Paulis malmgård och nybyggnaden mot Götgatan skapade Hedqvist en liten innergård.100pxHellgrenska palatset64-68 BostadshusByggnaden uppfördes 1865–66 efter ritningar av arkitekt Johan Fredrik Åbom och är gestaltad i nyrenässans. Beställare var tobaksfabriken Wilhelm Hellgren & Co som hade en stor paradvåning i två etage, bostäder för verkmästare och portvakt samt kontor i huset. Själva fabriken låg i kvarteret bakom. I bottenvåningen finns sedan många år restaurangen Den gröne Jägaren.100pxBiograf Victoria65BiografBiograf Victoria uppfördes år 1936 för Sandrew Film och Teater.

År 2007 togs den över av Svenska Bio.100pxBoulevardteatern73TeaterBoulevard Teatern har funnits vid Götgatan sedan 10 januari 1984 och inrymdes i biografen "Söderbios" ombyggda lokaler.100pxSkobell81ButikSista kvarvarande filial av en traditionsrik skobutiksskedja i Stockholm som existerade mellan 1925 och 1994 under samma ägare, ”skohandlardrottningen” Blenda Margareta Törnqvist (1902–1998).SkoBell – sagan om en skohandlardrottning.100pxSödermalmskyrkan87FrikyrkaSödermalmskyrkan byggdes efter en hård kamp med stadens myndigheter och stod klar 16 mars 1941.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q1559735--Byggnader och platser längs Götgatan i urval-3--sv-0023-458

Götgatan


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q1559735--Byggnader och platser längs Götgatan i urval-3--sv-0023-460

Götgatan


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q499474--Politiska styren i Kiruna kommun-9--sv-0023-542

Kiruna kommun

Kiruna kommun är en kommun i Norrbottens län. Centralort är Kiruna. Den är både den nordligaste och ytmässigt största kommunen i Sverige.

Kommunen är belägen i de norra delarna av  landskapet Lappland och gränsar i öster till Pajala kommun samt i söder till Gällivare kommun, båda i Norrbottens län. I väster gränsar kommunen till Narviks kommun i Nordland fylke, Bardu kommun, Målselvs kommun och Storfjords kommun, alla i Troms og Finnmark fylke i Norge. I norr gränsar kommunen till Enontekis kommun i landskapet Lappland i Finland. Gränsen till Finland följer Könkämäälven och Muonioälven. Från nordväst till sydöst rinner Kalixälven.

ÅrPartier1994-1998Sveriges Kommuner & Landsting: Maktfördelning för tidsperioden 1994 - 2014  Läst 9 januari 2016 Kirp V MPhösten 1995-1998 Kirp MP1998-2002 Kirp S2002-2003 Kirp V MP2004-2006 S MP M C FP KD2006-2008 S NS M SL KD MPoktober 2008-2010 S Kirp2010-2014 S V SL2014-2018Sveriges Radio, 14 oktober 2014: Fi tar plats i Kirunas kommunledning (Läst 11 januari 2016) S V M SL FI2018-Sveriges Radio, 27 oktober 2018: Kirunapartiet petas ur kommunledningen (Läst 27 oktober 2018) C NS M K

Politiska styren i Kiruna kommun ÅrPartier1994-1998Sveriges Kommuner & Landsting: Maktfördelning för tidsperioden 1994 - 2014 Läst 9 januari 2016 Kirp V MPhösten 1995-1998 Kirp MP1998-2002 Kirp S2002-2003 Kirp V MP2004-2006 S MP M C FP KD2006-2008 S NS M SL KD MPoktober 2008-2010 S Kirp2010-2014 S V SL2014-2018Sveriges Radio, 14 oktober 2014: Fi tar plats i Kirunas kommunledning (Läst 11 januari 2016)

Kommunalråd på hundra procent blir centerpartisten Gunnar Selberg medan sjukvårdspartisten Dick Vånsjö blir kommunalråd på 75 procent och moderaten Stefan Sydberg kommunalråd på 50 procent.
I samarbetet finns också Kristdemokraterna och Krister Pounu som besitter partiets enda mandat i kommunfullmäktige.
Stålnacke petad
Även Kirunapartiet har ett mandat som besätts av förre kommunalrådet Kenneth Stålnacke som har en uttalat socialdemokratisk ideologi: Men han var alltså inte med när den nya kommunledningen visade upp sig.
Huruvida det var självvalt eller inte har inte gått att utröna.
– Det har handlat om diskussioner i ett antal olika frågor, säger Gunnar Selberg utan att vilja precisera sig närmare.
Själv säger Kenneth Stålnacke till SVT:
– Det viktigaste är inte att sitta med i kommunledningen till varje pris. Vi fortsätter att driva de frågor som vi tycker är viktiga.
Öppnar för fler privata alternativ
Hur kommer det då att märkas att det är en större borgerlig prägel på den nya kommunledningen? Stefan Sydberg (M) är den enda som är kvar från den tidigare regnbågskoallitionen.
– Det är helt klart lättare att föra diskussioner i ideologiska frågor, säger han.
Gunnar Selberg (C) öppnar redan nu för fler privata alternativ.
– Det är inte vi politiker som ska bestämma var man ska ha sin gamla mamma. Om man vill välja ett privat alternativ ska den möjligheten finnas.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q499474--Politiska styren i Kiruna kommun-9--sv-0023-544

Kiruna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q499474--Politiska styren i Kiruna kommun-9--sv-0023-547

Kiruna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q499474--Politiska styren i Kiruna kommun-9--sv-0023-548

Kiruna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q499474--Politiska styren i Kiruna kommun-9--sv-0023-549

Kiruna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q499474--Politiska styren i Kiruna kommun-9--sv-0023-553

Kiruna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q499474--Politiska styren i Kiruna kommun-9--sv-0023-554

Kiruna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q499474--Politiska styren i Kiruna kommun-9--sv-0023-550

Kiruna kommun

ÅrPartier1994-1998Sveriges Kommuner & Landsting: Maktfördelning för tidsperioden 1994 - 2014  Läst 9 januari 2016 Kirp V MPhösten 1995-1998 Kirp MP1998-2002 Kirp S2002-2003 Kirp V MP2004-2006 S MP M C FP KD2006-2008 S NS M SL KD MPoktober 2008-2010 S Kirp2010-2014 S V SL2014-2018Sveriges Radio, 14 oktober 2014: Fi tar plats i Kirunas kommunledning (Läst 11 januari 2016)


Bodil Malmsten

Bodil Malmsten, född 19 augusti 1944 i Bjärme, Näs församling i Jämtland,Bodil Malmsten i Vem är det 1993 död 5 februari 2016 i Stockholm, var en svensk författare, dramatiker och kulturskribent.

Bodil Malmstens far Ulf Malmsten var agronom och son till möbelarkitekten Carl Malmsten. Modern var Inez Alm, bonddotter från Bjärme. Morfadern var aktiv socialdemokrat som åkte runt på moped och hjälpte fattiga.

På grund av föräldrarnas tidiga skilsmässa blev modern ensamstående med sina döttrar Åsa och Bodil och bodde i Ol'Ersgården i Bjärme. Det var endast ett år och fem dagars åldersskillnad mellan systrarna Malmsten, så de växte upp som tvillingar, enligt Bodil Malmstens självbiografi Mitt första liv (2004). Modern tvingades dock flytta och ta arbete som hushållerska i Hälsingland, och då bodde Bodil ett halvt år hos sina morföräldrar men flyttade sedan till ett fosterhem i Vällingby, en period som hon har beskrivit som olycklig. Bland de böcker som lästes högt under barndomen finns Gamla och Nya testamentet.

Under barndomen ville Malmsten bli sjuksköterska eller balettdansös. Under tonåren var hon bland annat au pair

Karin Johanisson: "När Karin Boye bytte stil
Den 23 november 2016 gick den mästerliga forskaren, författaren och essäisten Karin Johannisson bort. Hon medverkade vid flera tillfällen i Vi Läser och nu publicerar vi […]
Bodil Malmsten – en av vår tids viktigaste svenska författare – gick bort 2016, 71 år gammal. Något år innan umgicks Annina Rabe med henne i två dagar. Ett möte som resulterade i ett nio sidor långt porträtt som vi här publicerar på nytt.
Bodil Malmsten har haft en dålig dag. Ett fall från en pall i somras gav henne ett antal frakturer och massor av ont. Läkarbesöken har avlöst varandra sedan dess, och just i dag har hon haft ett sällsynt nedslående sådant. Hon är arg. Eftermiddagsyogan som hon numera gör flera gånger i veckan har dämpat ilskan något, men känslan efter läkarbesöket sitter kvar. Dessutom gillar hon inte intervjuer, och särskilt inte intervjuer som äger rum på eftermiddagen, som den här gör.
Det där vet jag eftersom jag känner Bodil. Omständigheter som – kors i taket – inte hade ett dugg med den svenska kulturvärlden att göra gjorde att vi möttes för ett femtontal år sedan. Vi hade en gemensam vän. Bodil kom in i bokhandeln där jag jobbade. Hon var känd och jag var blyg, men jag sa till sist något om att vi båda kände den här personen. När den biten var avklarad övergick vi raskt till att prata böcker. Det har vi fortsatt med sedan dess. Bodil är en sådan vän som alla läsande och skrivande människor borde ha. En som hela tiden öppnar dörrar till nya läsvärldar.
Man ska inte intervjua människor man känner, men nu blev det så iallafall den här gången. Inte för att det egentligen gör så stor skillnad. Bodil är ett proffs och hon är väldigt mån om det som är privat, oavsett vem som intervjuar. Integriteten är stor, gränserna tydliga även för dem som känner henne. Ironiskt nog är hon en mediepersonlighet som väldigt många tror precis motsatsen om. Tilltalet i det hon skriver kan vara förrädiskt: läsaren tror sig komma nära personen Bodil när det i själva verket är bokjaget eller bloggjaget de möter.
Familj: Ja. Lyckligtvis.
Ålder: Ja. Tyvärr. Eller ja. Lyckligtvis, eftersom jag fortfarande har en ålder. Fast när man dör kommer man ju alltid att ha den åldern. Svårt.
Bor: Ja. Lyckligtvis.
Bästa egenskap: Initiativrik.
Sämsta egenskap: Initiativrik.
Ville som liten bli: Sjuksköterska eller balettdansös.
Oanad talang: Bra på att laga elektriska grejer.
Bodil Malmsten själv har inga problem med att hålla isär personligt och privat. Det är media och allmänhet som har det, menar hon. Säger hon något generellt om antidepressiv medicin och panikångest som hon gjorde i radio i somras, tolkas det genast som att hon »talar ut« om sin egen eventuella panikångest. Det är vådan av att skriva personliga böcker: att omgivningen begår misstaget att tro att de har full insyn rakt in i författarens liv. Så är det inte.
– Så fort man sätter sig vid datorn eller gör en anteckning så kan det aldrig vara ens privata jag. Det är alltid en vinkling. Det är jaget i boken som drar iväg.
Efter ett långt skrivande liv med poesi, prosa, barnböcker, dramatik och loggböcker har Bodil nu gett sig på en för henne helt ny genre: handboken. Den vackra, rikt illustrerade Så gör jag är Bodil Malmstens högst subjektiva lärobok i skrivande och läsande – utan inbördes ordning. Att läsa är nämligen ett måste om man ska kunna skriva anser hon. Så gör jag handlar därför lika mycket om läsandet som om skrivandet. Den kan läsas som ett slags manifest, en poetik om man så vill: det här är mer än en skrivhandbok, det är Litteraturen enligt Bodil Malmsten. Den handlar om att hitta fram till den, både den lästa och den skrivna, till Bibeln och Montaigne, Thomas Bernhard eller F. Scott Fitzgerald. Eller något helt annat.
– Läsandet är heligt. Jag tycker att det är en förutsättning för att kunna skriva! Jag önskar att jag hade läst de stora författarna tidigare i mitt liv, för det jag lärt mig av dem är att man får göra som man vill, bara man gör det bra. Titta på Proust, han gör som han vill. Dostojevskij, alla de stora gubbarna och tanterna, de gör som de vill.
Bodil är en ömsom sträng, ömsom uppmuntrande och inte helt konsekvent skrivlärare. Hon tar ditt skrivande på allvar mer än du själv kanske gör. Hon är medveten om att skrivkonsten är »en konst som inte går att lära ut«, som hon skriver i bokens förord, men det finns ändå måsten. Skrivandet är ingenting man slarvar med.
Men strängheten handlar minst lika mycket om att bryta mot reglerna som att följa dem. »Gör så här!«, kan hon uppfordrande skriva i ett stycke, bara för att i nästa stycke eller i en fotnot skriva »nej, förresten, gör inte det«. Författaren till Så gör jag är i ständig dialog med sin elev. Förväntar sig en student som ifrågasätter och säger emot.
Idén att skriva boken fick hon av en vän, den »litterärt mest kritiska person jag känner, näst efter mig själv«.
– Jag tänkte, det är ju det här jag har skrivit om i hela mitt liv, i alla mina böcker. Min första diktsamling börjar med en dikt om en författare till en författare, Birger Vikström, som ingen läser numera men som jag alltid försöker återupprätta. Och Priset på vatten i Finistère beskriver egentligen en skrivprocess. De flesta som läst den tror att det bara handlar om en frihetstant, någon som trycker gasen i botten och sticker. Men boken handlar ju om skrivandet, om tvånget utifrån att skriva.
Om någon har ägnat ett yrkesliv åt att i prosa, poesi och loggform skriva om skrivandet, så kunde man ju tro att det borde vara lätt för den personen att skriva en handbok i just den konsten. Men det var det inte, det upptäckte Bodil snart. Att skriva är över huvud taget sällan enkelt, det är en av de grundläggande läxor vi lär oss i Malmstens skrivarskola.
– Jag trodde jag hade allting i påsen redan, att det bara var att plocka – men jag upptäckte snart att det ju var samma problem som det alltid är. Det var bara att börja från början. Och det var ett jättejobb! Jag skriver i boken om »helvetesperioden«, och den var starkare än någonsin med den här boken. För att det var första gången jag skrev något sådant här, och att jag måste hitta en egen ton för det.
Så helvetesperioden var starkare med den här boken än med dina andra böcker?
– Äsch, jag tror att jag tycker det med varje bok, men det brukar blekna bort sedan när det är över.
Helvetesperioden, det är en tid de flesta skrivande människor kan relatera till. Det är då självföraktet och tvivlen på det skrivna tar över, den där »vad i helvete håller jag på med«-känslan. Helvetesperioden är en del av skrivprocessen menar Bodil, men hon betonar också att det går att komma ur den. Det är nödvändigt att övervinna den om det ska bli något skrivet alls.
– Först skriver man bara för sig själv, sedan ska det visas för andra. Och då måste det som du skickar ut vara resultatet av ett val. Det ska inte bara ha blivit. Det är enormt viktigt att vara kritisk, att ha den kritiska blicken på allting.
Den kritiska blicken kan ju också vändas till ens nackdel. Du skriver mycket i boken om självkritiken, som ett hinder för skrivandet.
– Ja, och jag kommer alltid in för tidigt med självkritiken i mitt eget skrivande.
Men vad gör man med självkritiken? Var gör man av den så att den inte kväver en helt?
– Jag vet verkligen inte. Men jag vet att när skrivandet verkligen går i gång, när det verkligen sitter, så är den inte där.
Du skriver ju också mycket om skrivlusten. När jag läste din bok kände jag ibland att jag ville säga emot. Du säger att skrivandet måste bygga på lustprincipen, även när det är plågsamt. Men om man inte känner lusten? Om man bara tycker att det är svårt?
– Lusten kommer! Man kämpar och kämpar och det är för jäkligt, men sedan kommer man över tröskeln och plötsligt blir det kul. Den dagen kastanjerna slår ut är jag långt härifrån tog mig sex år att skriva. Det var bara det sista halvåret som det var roligt. Då var det å andra sidan dubbelt så roligt, det var då jag skrev sönder mig fysiskt, för att jag satt fel. Någonstans är det någon som står och halar i ett rep och drar in en, fast det är över tröskel på tröskel.
Det där motståndet skulle man kunna prata hur länge som helst om. Fast jag har skrivit så länge kan det fortfarande ibland kännas som att jag sitter med lovikka-vantar och skriver på tangentbordet.
– Min redaktör Maria sa när hon fick läsa en tidig version, »passa dig nu så att det inte handlar för mycket om motståndet«. Och jag vill ju inte bara beskriva det, det måste handla om det andra också.
Vem tänker du dig är läsare av den här boken?
– Jag tänker mig egentligen aldrig läsare på det sättet. Men jag satt häromdagen och väntade på bussen med en ung tjej som hade en sådan fin kappa. Jag satt och tittade på hennes kappa medan jag väntade. Så vände hon sig plötsligt mot mig och var alldeles blossig i ansiktet. »Jag älskar dina böcker«, sa hon. Och sedan kom bussen och allt var lite genant. Men sådana som hon önskar jag skulle läsa den här boken. Och att de ska göra sina val och se kritiskt och jobba fram till att hitta det lätta handlaget. För det går att berätta om de jobbiga sakerna utan att … Jag vill inte lägga mer mörker på världen. Det låter väldigt pretentiöst, men så är det.
Vad menar du med lägga mörker på världen?
– Jag menar att jag inte vill att någon ska gå ifrån det jag skrivit och känna sig uppgiven eller att det är hopplöst.
Bodil må ha haft en dålig dag just i dag, men uppgiven är det sista hon är. Inte med den eld jag har nuheter en diktsamling av henne från 1993, och nu nästan tjugo år senare har den elden knappast slocknat. Bodil Malmsten är otrött, kanske är det en av hennes främsta egenskaper.
Hennes lägenhet ligger två trappor upp utan hiss, något som inte varit helt lätt denna sommar när hon haft svårt att gå på grund av frakturerna. Men hon trivs, säger hon, och det syns. Det känns i väggarna. Lägenheten är fylld av ljus, både levande blockljus och elektriska ljusslingor. Böcker ligger i prydliga högar överallt, fyllda med färgglada post it-lappar som vittnar om oupphörlig och noggrann läsning. Bodil har äntligen hittat en plats som är hennes egen, där hon vill stanna. Den som följt henne känner till vägen de senaste åren: från det smärtsamma uppbrottet från paradiset i Finistère, via den fuskrenoverade lägenheten i »staden nära Nantes« som visade sig vara ett misstag, och så till sist återkomsten till en andrahandsadress i Stockholm.
När hon i Sista boken från Finistère skrev om det sorgliga uppbrottet utbrast både kritiker och andra läsare att man ju aldrig får veta VARFÖR. Vad var det egentligen som gjorde att Bodil Malmsten var tvungen att lämna Finistère?
Du måste ha fått den frågan hur många gånger som helst.
– Hur många gånger som helst. Men det står ju i boken! Det är bara att läsa ordentligt. Det var tiden. Tiden och livet. Tiden och anhörigheten. Och mycket av det var rent praktiskt. Jag var 63 år och det är nästan omöjligt att få tag på hantverkare i Finistère. Om en takpanna hade blåst av hade jag inte haft något tak. Om ett rör hade sprungit läck hade jag varit utan toalett för eviga tider. Huset var ganska stort. Det var ytor att hålla ordning på, mycket som måste fungera. Att ha ett hus är mycket att orka för en liten tant.
Att folk undrar så mycket säger ju också något om vad många har för förhållande till dig. De anser sig ha rätt att få veta exakt vad som hände.
– Det står ju i boken att »den som vill mig väl ställer inga frågor«.
Men jag tror ändå att folk känner att de har fått följa med dig längre än vad de egentligen har.
– Jag tror att många har missat vad Priset på vatten … egentligen handlade om. Om den bara hade handlat om att man sticker och sätter gasen i botten, då hade jag ju lika gärna kunnat vara Peter Mayle, han med Provenceböckerna. Det intressanta för mig är att när man ska mista något så blir det ännu mer paradisiskt bara för att man ska lämna det. Det är det som Sista boken från Finistère handlar om, inte om orsaken till att jag lämnade.
Är det så att man alltid måste lämna det som är paradiset?
– Ja, även det paradisiska har ju sina avigsidor. Och det varar inte för evigt. Om någon har en paradisisk situation från födelsen till döden och lever i 82 år, då har den personen ju haft en ovanlig tur, säger Bodil och skrattar.
Jag tänker mer på det obönhörliga i att allt det man har älskat ska man någon gång förlora.
– Fast om man talar om kärlek mellan människor har det ofta varit så för mig att förlorar man kärleken i en form så kan den dyka upp i en annan. Att förlora en människa till döden är däremot en helt annan sak. Om man förlorar en människa som man har väldigt mycket gemensamt med är det ju en liten bit av en själv som försvinner. Det är som en amputation.
Men så tror jag att det kan vara med platser också. Var det något av dig som blev kvar i Finistère?
– Ja, det tror jag. Folk frågar mig om jag ska åka dit någon gång igen, och jag säger aldrig i livet. Aldrig.
Vemodet sitter kvar, liksom det gör i varje läsare som har läst den melankoliska Sista boken från Finistère. Bodil börjar se trött ut; vi samlar ihop oss för uppbrott. Höstkvällen sänker sig utanför fönstret där vi sitter. Skolbarnen på Bodils gård har för länge sedan gått hem för dagen. Hon gillar att bo vid en skolgård, säger hon, observerar ibland barnen från sitt fönster och gläds när ungarna verkar ha roligt. Får ont i hjärtat när något barn verkar vara utanför. Ömmandet för den som är udda och utanför återkommer i hela hennes författarskap. Det blåa vemodet likaså.
Nyligen tilldelades hon det lite udda priset Årets melankoliker, men någon melankoliker är hon inte alls, säger hon bestämt. Och tillägger genast att hon blev hemskt glad för priset ändå. Men själv tycker hon snarare att hon pendlar mellan att vara kolerisk och euforisk. Arg är hon alltjämt ofta, på kulturförakt och dumma politiker, på media och samtidsfenomen. Men hon håller det på avstånd.
– Jag står inte ut med det. Jag stänger om mig och tänder lampor och köper ljuskedjor i stället. Jag måste värja mig. Annars skulle jag vara arg jämt, i en tråkig anspänd vrede. Jag måste slå bort det.
Hon försöker så gott hon kan att leva efter sin husgud författaren Thomas Bernhards devis: »isolering och ett orubbligt intellekt« som nödvändig överlevnadsstrategi.
Det låter bra, men den där isoleringen kan vara väldigt svår i praktiken. Hur klarar du det?
– Nej, jag klarar det ju inte alls. Men jag kämpar för att inte låta det vinna över min sköra sinnesfrid. För den är verkligen bräcklig, och det blir inte bättre med åren.
Sinnesfriden hittar Bodil oftast hemma. Hon är pysslig och händig, säger hon. Gillar att stryka, städa och ordna med balkongen. Hon hyser en ovanlig uppskattning för tråkiga och vardagliga sysslor, som att gå och handla eller åka kommunalt. Vardagsvänlighet hos människor hon möter har blivit allt viktigare med åren: »Det låter ju litet och platt och fånigt efter ett jättelångt liv men jag sätter enormt mycket värde på det.« Umgås med människor gör hon däremot »så lite jag kan« och då bara på dagarna,aldrig på kvällar. Hon söker skydd i sin läsfamilj som hon kallar den: böckerna som hela tiden leder till nya böcker, nya författarskap.
– Sedan tittar jag på mina våldsamma polisserier men just nu är det lite tunt, det kommer inget nytt. Läsandet ser jag aldrig som en verklighetsflykt, den är ju bara att man flyttar sin verklighet någon annanstans. Men när jag sitter och tittar på mina snutar, det är något slags eskapism. Fast jag ställer ju förstås höga krav på dem också.
Paddan och branden (1987)
Innebar det stora genombrottet för Bodil Malmsten som poet. Plötsligt var hennes tidspulserande poesi på allas nattduksbord. Sålde mer än en genomsnittlig roman.
Nefertiti i Berlin (1990)
Sårig och vemodig diktsamling om avståndet och kärleken mellan en mor och en vuxen dotter som reser till Berlin tillsammans.
Den dagen kastanjerna slår ut är jag långt härifrån (1994)
Romanen om den slitna skådespelaren Maurice Lind nominerades till Augustpriset och är fortfarande en av de egna böcker Bodil håller högst. Fast hon hade gärna skrivit om början.
Sista boken från Finistère (2008)
Bokjaget lämnar sitt älskade Finistère, i högsta grad mot sin vilja. Om sorg och uppbrott och förstås om skrivande.
Och en månad går fortare nu än ett hjärtslag (2012)
Den senaste av loggböckerna, i vilken vi bland annat får stifta bekantskap med romanfiguren Edvard från en kommande bok, med familjen Tejp och den ogästvänliga staden nära Nantes.
För fler författarporträtt och tips om böcker som fastnar och blir kvar hos dig, prenumerera på Vi Läsers nyhetsbrev.


Bodil Malmsten


Bodil Malmsten

Bodil Malmstens far Ulf Malmsten var agronom och son till möbelarkitekten Carl Malmsten.


Bodil Malmsten

Bodil Malmstens far Ulf Malmsten var agronom och son till möbelarkitekten Carl Malmsten. Modern var Inez Alm, bonddotter från Bjärme. Morfadern var aktiv socialdemokrat som åkte runt på moped och hjälpte fattiga.

På grund av föräldrarnas tidiga skilsmässa blev modern ensamstående med sina döttrar Åsa och Bodil och bodde i Ol'Ersgården i Bjärme. Det var endast ett år och fem dagars åldersskillnad mellan systrarna Malmsten, så de växte upp som tvillingar, enligt Bodil Malmstens självbiografi Mitt första liv (2004). Modern tvingades dock flytta och ta arbete som hushållerska i Hälsingland, och då bodde Bodil ett halvt år hos sina morföräldrar men flyttade sedan till ett fosterhem i Vällingby, en period som hon har beskrivit som olycklig. Bland de böcker som lästes högt under barndomen finns Gamla och Nya testamentet.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q3439054--Tiden i Frankrike och tillbaka till Sverige-2--sv-0023-565

Bodil Malmsten

Bodil Malmsten tog körkort 1999, sålde sina möbler och flyttade till Frankrike och var under en längre tid bosatt i ett hus på franska atlantkusten i Finistère (Bretagne). Hon kom snart att kallas "madame de la Suède" i grannskapet och lärde sig tala flytande franska.

Finistère blev också namnet på det bokförlag Malmsten grundade och som drevs i samarbete med förlaget Modernista.

Under 2008 flyttade hon därifrån till en lägenhet i Saint-Nazaire vid Loires utlopp.Hagen, Cecilia (30 maj 2008): ”"Jag får ofta be folk om ursäkt"”. Expressen.se. Läst 22 februari 2015.Malmsten, Bodil (10 januari 2010): "Saker och ting".  Finistere.se. Läst 22 februari 2015. År 2010 flyttade hon tillbaka till Sverige.Broman, Maria K (11 april 2011): ”Bodil Malmsten: "Jag försökte ta livet av mig när jag var 17 år"”. Expressen.se. Läst 22 februari 2015.Malmsten, Bodil (11 maj 2010): "Utlandssvensk rättshaverist".  Finistere.se. Läst 22 februari 2015. Orsaken var enligt Malmsten: "Tiden och livet. Tiden och anhörigheten. Och mycket av det var rent praktiskt. Jag var 63 år och det är nästan omöjligt att få tag på hantverkare i Finistère.

2015 gick Malmsten ut med att hon diagnosticerats med cancer, men menade att det var värre att tänka på sina anhörigas död än sin egen.

Författaren Bodil Malmsten har dött, 71 år gammal. Det bekräftar hennes förlag för nyhetsbyrån TT på lördagsförmiddagen.
”Albert Bonniers Förlag har i dag av Bodil Malmstens dotter, fått den sorgliga uppgiften att meddela att Bodil Malmsten avlidit fredagen den 5 februari efter en tids sjukdom. Bodil Malmsten dog hemma, lugnt och omgiven av sina närmaste.”, skriver förlaget i sitt pressmeddelande.
– Vi är väldigt ledsna och sorgsna, säger Anna Tillgren, PR- och informationsansvarig på Albert Bonniers förlag, och tillägger:
– Hennes författarskap är så brett, allt från poesi till romaner, och hon var mycket älskad och hade väldigt många läsare.
För drygt ett år sen berättade Bodil Malmsten att hon drabbats av cancer.
"Jag har cancer, radikalopererades (det heter så) nov 2013, återfall december 2014. Nu handlar det om livskvalité. Men när gör det inte det", skrev hon då via Twitter.
På Twitter fortsatte hon att skriva om sin sjukdom, men framför allt om vården på Karolinska sjukhuset i Stockholm. Hon drev även bloggen Finistere där hon skrev öppet om sin sjukdom och behandlingen.
"Mig skrämmer inte den stora hemligheten alls"
I en lång intervju med Dagens Nyheter förra våren berättade hon om sina känslor inför döden.
– Det är väl ointagligt. Ingen vet vad som sker efter det där sista andetaget. Inte den som tar det, inte den som står bredvid. Det är den stora hemligheten. Men mig skrämmer inte den stora hemligheten alls, jag tycker att den är en trygghet. När det gäller mig själv. De jag älskar däremot, mina vänner och släktingar, de får inte dö! Det är liksom bara uteslutet, sa hon då.
https://twitter.com/BodilMalmsten/status/678331927712124928
Skrev om sjukdomen
Bodil Malmsten debuterade redan 1970 med boken "Ludvig åker". Den gav hon ut tillsammans med dåvarande sambon Peter Csihas.
Det dröjde dock 14 år innan Malmsten slog igenom. Med diktsamlingen "Damen, det brinner" blev hon en folkkär diktare i Sverige.
Och framgångarna fortsatte. Tio år senare, 1994, romandebuterade hon med "Den dagen kastanjerna slår ut är jag långt härifrån", för vilken hon nominerades till Augustpriset.
I januari 2010 tilldelades Bodil Malmsten den kungliga medaljen Litteris et Artibus för sina konstnärliga insatser.
– Hon hade en otrolig känsla för stil, i allt hon gjorde. Man blir alldeles häpen, det kan synas skenbart enkelt men hennes texter har så många lager och djup i sina formuleringar. Sedan var hon rolig också, säger Anna Tillgren.
Sin sista diktsamling, "Det här är hjärtat", gav Bodil Malmsten ut så sent som förra året.
– Det är en bok som handlar om förlust, en sorgedikt, men det finns mycket ljus i den. Bodil var ute och pratade om den sedan kom ut i våras. Hennes sista framträdande gjorde hon strax innan jul, säger Anna Tillgren.
"Väldigt tråkiga nyheter"
Bodil Malmsten gav ut ett trettiotal böcker under sin långa karriär och skrev även dramatik. Dessutom hann hon få en låt dedicerad till sig: "Blues för Bodil Malmsten", av Eldkvarn.
– Det var väldigt tråkiga nyheter, men väntat. Jag fick reda på det i går, säger Eldkvarns sångare Plura Jonsson om dödsbeskedet.
En annan som skriver om hennes bortgång är utrikesminister Margot Wallström.
"Tack Bodil Malmsten för din underfundiga poesi, dina vackra böcker och din rättmätiga vrede över tingens ordning. Tack för vänskap. Sörjer", skriver hon på Twitter.
https://twitter.com/margotwallstrom/status/695924972578070528
Bodil Malmsten lämnar dottern Stefania Malmsten efter sig.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q3439054--Tiden i Frankrike och tillbaka till Sverige-2--sv-0023-564

Bodil Malmsten

Bodil Malmsten tog körkort 1999, sålde sina möbler och flyttade till Frankrike och var under en längre tid bosatt i ett hus på franska atlantkusten i Finistère (Bretagne). Hon kom snart att kallas "madame de la Suède" i grannskapet och lärde sig tala flytande franska.

Finistère blev också namnet på det bokförlag Malmsten grundade och som drevs i samarbete med förlaget Modernista.

Under 2008 flyttade hon därifrån till en lägenhet i Saint-Nazaire vid Loires utlopp.Hagen, Cecilia (30 maj 2008): ”"Jag får ofta be folk om ursäkt"”. Expressen.se. Läst 22 februari 2015.Malmsten, Bodil (10 januari 2010): "Saker och ting".  Finistere.se. Läst 22 februari 2015. År 2010 flyttade hon tillbaka till Sverige.Broman, Maria K (11 april 2011): ”Bodil Malmsten: "Jag försökte ta livet av mig när jag var 17 år"”. Expressen.se. Läst 22 februari 2015.Malmsten, Bodil (11 maj 2010): "Utlandssvensk rättshaverist".  Finistere.se. Läst 22 februari 2015. Orsaken var enligt Malmsten: "Tiden och livet. Tiden och anhörigheten. Och mycket av det var rent praktiskt. Jag var 63 år och det är nästan omöjligt att få tag på hantverkare i Finistère. Om en takpanna hade blåst av hade jag inte haft något tak. Om ett rör hade sprungit läck hade jag varit utan toalett för eviga tider. Huset var ganska stort.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q3439054--Tiden i Frankrike och tillbaka till Sverige-2--sv-0023-566

Bodil Malmsten

Bodil Malmsten tog körkort 1999, sålde sina möbler och flyttade till Frankrike och var under en längre tid bosatt i ett hus på franska atlantkusten i Finistère (Bretagne). Hon kom snart att kallas "madame de la Suède" i grannskapet och lärde sig tala flytande franska.

Finistère blev också namnet på det bokförlag Malmsten grundade och som drevs i samarbete med förlaget Modernista.

Under 2008 flyttade hon därifrån till en lägenhet i Saint-Nazaire vid Loires utlopp.Hagen, Cecilia (30 maj 2008): ”"Jag får ofta be folk om ursäkt"”. Expressen.se. Läst 22 februari 2015.Malmsten, Bodil (10 januari 2010): "Saker och ting".  Finistere.se. Läst 22 februari 2015. År 2010 flyttade hon tillbaka till Sverige.Broman, Maria K (11 april 2011): ”Bodil Malmsten: "Jag försökte ta livet av mig när jag var 17 år"”. Expressen.se. Läst 22 februari 2015.Malmsten, Bodil (11 maj 2010): "Utlandssvensk rättshaverist".  Finistere.se. Läst 22 februari 2015. Orsaken var enligt Malmsten: "Tiden och livet. Tiden och anhörigheten. Och mycket av det var rent praktiskt. Jag var 63 år och det är nästan omöjligt att få tag på hantverkare i Finistère. Om en takpanna hade blåst av hade jag inte haft något tak. Om ett rör hade sprungit läck hade jag varit utan toalett för eviga tider. Huset var ganska stort. Det var ytor att hålla ordning på, mycket som måste fungera. Att ha ett hus är mycket att orka för en liten tant."


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q3439054--Tiden i Frankrike och tillbaka till Sverige-2--sv-0023-567

Bodil Malmsten