Hjalmar Branting

 Familj och uppväxt
Hjalmar Branting föddes den 23 november 1860 i Klara, Stockholm, som ende son till professorn, överläraren och föreståndaren för Gymnastiska centralinstitutet, Lars Gabriel Branting, och Emma af Georgii. Föräldrarna gifte sig 1839, skilde sig 1869Hustrun gifte 1872 om sig med konsertmästaren Johan Fredrik Henrik Meijer. Äktenskapet upplöstes 1873. Källa: Svenska antavlor, III:10, Nr 202, [Hjalmar Brantings antavla av Elisabeth Thorsell], red. Torsten Berglund, Sveriges Släktforskarförbund, Stockholm 1994 ISSN 0349-1714, s. 433 men gifte om sig 1873. Morfadern var rikshärolden, statssekreterare Carl af Georgii (1787–1837), som adlades 1818. Hjalmar Branting växte upp och levde större delen av sitt liv i Brantingska huset på Norrtullsgatan 3 i Stockholm.

Branting hade en högborgerlig bakgrund.


Hjalmar Branting

Karl Hjalmar Branting , född 23 november 1860 i Klara församlingSvenska antavlor, III:10, Nr 202, [Hjalmar Brantings antavla av Elisabeth Thorsell], red. Torsten Berglund, Sveriges Släktforskarförbund, Stockholm 1994 ISSN 0349-1714, s. 433 i Stockholm, död 24 februari 1925 i Adolf Fredriks församling i Stockholm, var en svensk socialdemokratisk politiker och tidningsman. Han var partiledare för Socialdemokraterna från 1907 samt blev 1920 Sveriges första socialdemokratiska statsminister.

Brantings viktigare uppdrag inkluderar riksdagsman (andra kammaren) 1897–1925, partiledare för socialdemokraterna 1907–1925, finansminister 1917–1918 samt statsminister 1920, 1921–1923 (då han även var utrikesminister) och 1924–1925. Hjalmar Branting tilldelades Nobels fredspris 1921 tillsammans med Christian Lange för sina stora insatser inom Nationernas Förbund.

Branting gifte sig 1884 med journalisten Anna Jäderin. Tillsammans fick de två barn: Georg (1887–1965), advokat, riksdagsledamot och publicist, samt Sonja (1890–1981), advokat, feminist, riksdagsledamot och gift med advokaten Olof Westerståhl (1884–1948) och mor till statsvetaren Jörgen Westerståhl. Hjalmar Branting var även styvfar till Vera von Kræmer (1878–1940) och Henry von Kræmer (1880–1957), barn till Anna Branting i hennes äktenskap med löjtnanten Gustaf von Kræmer.

 Familj och uppväxt
Hjalmar Branting föddes den 23 november 1860 i Klara, Stockholm, som ende son till professorn, överläraren och föreståndaren för Gymnastiska centralinstitutet, Lars Gabriel Branting, och Emma af Georgii. Föräldrarna gifte sig 1839, skilde sig 1869Hustrun gifte 1872 om sig med konsertmästaren Johan Fredrik Henrik Meijer. Äktenskapet upplöstes 1873. Källa: Svenska antavlor, III:10, Nr 202, [Hjalmar Brantings antavla av Elisabeth Thorsell], red. Torsten Berglund, Sveriges Släktforskarförbund, Stockholm 1994 ISSN 0349-1714, s. 433 men gifte om sig 1873. Morfadern var rikshärolden, statssekreterare Carl af Georgii (1787–1837), som adlades 1818. Hjalmar Branting växte upp och levde större delen av sitt liv i Brantingska huset på Norrtullsgatan 3 i Stockholm.

Branting hade en högborgerlig bakgrund. På sin fars sida hörde han till den från Norrköping härstammande släkten Brantings fjärde och näst yngsta gren. Under Hjalmars barndom började han M:lle Kumlins skola mycket tidigt, 1866 där han fick sina första kurser i det franska språket.

Vårterminen 1868 inskrevs Hjalmar i den nyss grundade Beskowska skolan. Den latinska bildningen gjorde ett stort intryck på Hjalmar och för den behöll han livet igenom sina sympatier, hans favoritämnen på den här tiden var naturvetenskap och matematik.

Hjalmar Branting och hans livsgärning D. 1 Hövdingen / Zeth Höglund.
-
- Höglund, Zeth, 1884-1956 (författare)
-
-
Alternativt namn: Höglund, Z., 1884-1956
-
Alternativt namn: Höglund, Zäta, 1884-1956
-
Alternativt namn: Höglund, Carl Zeth Konstantin, 1884-1956
-
Alternativt namn: Höglund, Karl Zeth Konstantin, 1884-1956
- Publicerad: Stockholm : Tiden, 1928
- Svenska 558 sidor
Ämnesord
Inställningar
Hjälp
Stäng
Ämnesord
- Socialdemokrater (sao)
- Politiker (sao)
- Arbetarrörelsen (sao)
- Socialdemokrati -- Sverige (sao)
- Politicians (lcsh)
- Labor movement (lcsh)
Genre
- Biografier (saogf)
Personnamn
- Branting, Hjalmar, 1860-1925
Institutionsnamn
- Sveriges socialdemokratiska arbetareparti
Indexterm och SAB-rubrik
- Lz Biografi: särskilda personer
- Ocgdd-c Reformistisk socialism och socialdemokrati: Sverige
Klassifikation
- 335.0092 (DDC)
- Lz Branting, Hjalmar (kssb/6)
- Ocgdd-c (kssb/8)
Titeln finns på 22 bibliotek. Ange som favorit
Ange som favorit
-
Universitetsbiblioteket vid Luleå tekniska universitet (La)Ange som favorit
-
Mina lånLåna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Lz Branting
-
Bestånd: D. 1-2
-
Umeå universitetsbibliotek (Q)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: l 271
-
Placering: l 271: 1
-
Bestånd: D. 1-2
-
Sveriges depåbibliotek (Umdp)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: 38407, 164712
-
Bestånd: D. 1-2
Ange som favorit
-
ArkivCentrum Örebro län (Ac)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Karlstads universitetsbibliotek (Kd)Ange som favorit
-
Låna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Se delarna
-
Placering: mag 104:1/81
-
Bestånd: D. 1-2
-
Mälardalens universitet, Eskilstuna, Universitetsbiblioteket (Mde)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalogTillgänglighet vid MDU
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Örebro läns museum, Biblioteket (Olm)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Uppsala universitetsbibliotek, Carolinabiblioteket (U)Ange som favorit
-
Mina lånLåna/reservera
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Sv. Sv. biogr. Ensk. [Branting, H.]
-
Placering: Sv. Sv. biogr. Ensk. [Branting,H.]
-
Bestånd: D. 1-2
Ange som favorit
-
Stockholms universitetsbibliotek, Stockholms universitet Frescatibiblioteket (H)Ange som favorit
-
Låna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Riksarkivet, Krigsarkivets bibliotek (Kra)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: L Sv z (8) Branting (Ex.: 1)
-
Riksdagsbiblioteket (R)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: magas Biogr Ensk Branting
-
Riksarkivet, Riksarkivets bibliotek Marieberg (Ra)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Lz Branting, Hjalmar Höglund
-
Placering: Lz Branting, Hjalmar Höglund (Ex.: 1)
-
Bestånd: D. 1-2
-
Stockholms stadsarkiv, Biblioteket (Sa)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Öppettider, adress m.m.
-
Sigtunastiftelsens bibliotek (Sig)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Öppettider, adress m.m.
-
Arbetarrörelsens arkiv och bibliotek (Ya)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: REF 4:3 15469, 15471
-
Bestånd: D. 1-2
-
Bestånd:
(I ARAB: Ny oförändr. uppl., 1934 med signum 15473-74)
Ange som favorit
-
Högskolan i Jönköping, biblioteket (Jon)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalogGet it
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: mag Lz Branting HÖGL
-
Bestånd: D. 1-2
-
Linköpings universitetsbibliotek (Li)Ange som favorit
-
Låna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: VALLA lz Branting
-
Bestånd: D. 1-2
Ange som favorit
-
Göteborgs universitetsbibliotek, Centralbiblioteket, Institutioner (Gx)Ange som favorit
-
Öppettider, adress m.m.
-
Lunds universitets bibliotek, Juridiska fakultetens bibliotek (Lju)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Kulturens bibliotek (Lkul)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Göran Bergengrens boksamling, B 133-38 Ej hem- fjärrlån (Ex.: .395)
-
Linnéuniversitetet, Universitetsbiblioteket Växjö (LnuV)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: mag Lz Branting, H. Höglund
-
Lunds universitets bibliotek, HT-biblioteken, LUX-biblioteket (Humanist- och teologcentrum) (Lux)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.


Sixten Jernberg

Edy Sixten Jernberg, född 6 februari 1929 i Lima i Kopparbergs län, död 14 juli 2012 i Mora, var en svensk längdskidåkare. Han tog sammanlagt 9 medaljer, varav 4 guld, vid olympiska vinterspel. Detta, tillsammans med hans insatser i VM som gav 6 ytterligare medaljer, gör att han räknas som en av Sveriges främsta idrottsmän genom tiderna.

 Utmärkelser och förtroendeuppdrag
 Jernberg erhöll Svenska Dagbladets guldmedalj 1956, för "guld och två silver i OS i Cortina".
 Holmenkollenmedaljen, 1960
 Av IOK tilldelades Jernberg 1965 Taher Pasha Trophy, för hans bidrag till nordisk skidsport.
 Inför OS 1972 i Sapporo blev Jernberg vintern 1969–1970 inbjuden av den ansvariga arrangören ur Japans självförsvarsstyrkor. Han inbjöds att på plats föreslå lämpliga sträckningar och kringarrangemang för skidskyttebanan.Sveriges ambassad i Tokyo
 5 mars 2011 avtäcktes en bronsstaty vid Limedsforsen föreställande Jernberg när han vinner VM-guld i Lahtis 1958. Detta ansåg han själv vara det finaste ögonblicket i hans skidkarriär.
 2012 sattes första spadtaget till ett Sixten Jernbergmuseum i Limedsforsen. Det invigdes ett år senare.
Den 18 december 2012 sände SVT en dokumentär gjord av Jens Lind om Sixten Jernbergs liv och karriär. Programmet sågs av över 1 miljon tittare.Tittare hyllar Sixte

Efter sändningen valde flera att hylla dokumentären.
”Ett mycket gripande reportage om en av de största”, skriver Roger Svensson.
”Fantastiskt porträtt, blev alldeles tagen”, skriver Daniel Näkne.
På twitter användes hashtaggen #sixten flitigt.
”Kanske landets största vinnarskalle någonsin” twittrade Ronnie Carlsson.
”Tack SVT för den fina och gripande dokumentären om Sixten Jernberg!” skrev Liselotte Fridh.
Emil Jönsson tittade
Även landslagsåkaren Emil Jönsson (@skidemil) satt klistrad framför tv:n och twittrade:
”Kollar på legenden! #sixten #svt1”.
Jens Lind är tacksam för alla reaktioner och hälsar:
”Stort tack till alla som har skrivit så fint om filmen om Sixten. Jag är överväldigad! Han var en fantastisk kämpe och en man med stort hjärta. Det var stort att bli insläppt i hans liv.”


Sixten Jernberg


Peter Forsberg

Peter Mattias "Foppa" Forsberg, född 20 juli 1973 i Domsjö i Själevads församling, är en svensk före detta professionell ishockeyspelare.

Många framhåller Forsberg som en av Sveriges bästa ishockeyspelare genom tiderna. Det finns även de som ser honom som en av NHL:s och världens bästa någonsin. Forsberg har vunnit två OS-guld (1994 och 2006), två VM-guld (1992 och 1998) samt två Stanley Cup (1996 och 2001). Han har även vunnit flera individuella utmärkelser som till exempel Guldpucken (1993 och 1994) som Elitseriens bästa spelare, Calder Trophy (1995) som bästa nykomling i NHL och Hart Trophy (2003) som NHL:s mest värdefulla spelare. Efter stora skadeproblem i en fot som gjorde att Peter inte spelade i NHL på nära tre år gjorde Forsberg en comeback i Colorado Avalanche i februari 2011. Det blev bara två matcher för klubben innan han den 14 februari tillkännagav att han avslutar karriären. Han har sin matchtröja upphissad i Ball Arena och därför är nummer 21 numera pensionerat i Colorado Avalanche.

År 2013 blev Forsberg invald i IIHF Hall of Fame, och den 23 juni 2014 valdes han in i Hockey Hall of Fame.

År 2016 vann han Mästarnas mästare.

miniatyr|Forsberg tillsammans med travtränaren Robert Bergh.
Forsberg föddes som son till Gudrun och Kent Forsberg i Örnsköldsvik och växte upp på Tjärnmyrvägen i Domsjö. Han har en äldre bror som heter Roger, född 1971. Forsberg började åka skridskor vid fem års ålder. Vid sidan av ishockeyn spelade han fotboll, utövade friidrott och längdskidåkning. Han gick på Domsjöskolan från 1-6 klass och på Geneskolan från 7-9 klass och senare på hockeygymnasiet vid Nolaskolan.https://web.archive.org/web/20090412125350/http://www.nola.ornskoldsvik.se/idrgym06/ishockey/talangutv.htm

Forsberg är sambo med Nicole Nordin och paret har tre barn. Från hösten 2018 är Peter Forsberg och hans familj bosatt i Schweiz.


Peter Forsberg

miniatyr|Forsberg tillsammans med travtränaren Robert Bergh.
Forsberg föddes som son till Gudrun och Kent Forsberg i Örnsköldsvik och växte upp på Tjärnmyrvägen i Domsjö. Han har en äldre bror som heter Roger, född 1971. Forsberg började åka skridskor vid fem års ålder. Vid sidan av ishockeyn spelade han fotboll, utövade friidrott och längdskidåkning. Han gick på Domsjöskolan från 1-6 klass och på Geneskolan från 7-9 klass och senare på hockeygymnasiet vid Nolaskolan.https://web.archive.org/web/20090412125350/http://www.nola.ornskoldsvik.se/idrgym06/ishockey/talangutv.htm

Forsberg har och har haft ett stort antal engagemang utanför ishockeyn. Tillsammans med sin far Kent Forsberg står han bakom bygget av bland annat golfbanan Veckefjärdens GC och bidrog inledningsvis till finansieringen av evenemangsarenan Fjällräven Center i Örnsköldsvik, vilken används av Modo Hockey.

Upp till 16 års ålder spelade Forsberg även fotboll, som mittfältare i Domsjö IF.


Peter Forsberg

miniatyr|Forsberg tillsammans med travtränaren Robert Bergh.
Forsberg föddes som son till Gudrun och Kent Forsberg i Örnsköldsvik och växte upp på Tjärnmyrvägen i Domsjö. Han har en äldre bror som heter Roger, född 1971. Forsberg började åka skridskor vid fem års ålder. Vid sidan av ishockeyn spelade han fotboll, utövade friidrott och längdskidåkning. Han gick på Domsjöskolan från 1-6 klass och på Geneskolan från 7-9 klass och senare på hockeygymnasiet vid Nolaskolan.https://web.archive.org/web/20090412125350/http://www.nola.ornskoldsvik.se/idrgym06/ishockey/talangutv.htm

Forsberg har och har haft ett stort antal engagemang utanför ishockeyn. Tillsammans med sin far Kent Forsberg står han bakom bygget av bland annat golfbanan Veckefjärdens GC och bidrog inledningsvis till finansieringen av evenemangsarenan Fjällräven Center i Örnsköldsvik, vilken används av Modo Hockey.

Upp till 16 års ålder spelade Forsberg även fotboll, som mittfältare i Domsjö IF.

Via företaget Forspro har Forsberg bland annat haft rättigheterna till import och försäljning av skomärket Crocs, något som gjort att skorna blivit kända som "Foppatofflor". Efter att ha förlorat agenturen och företaget dragits med förluster beslutades om avveckling av företaget i juli 2010.

Forsberg har även intressen i travsporten som hästägare (han äger bland andra Diamanten som tränas av Björn Goop). Han är även en trogen supporter till engelska fotbollslaget Tottenham Hotspur FC.


Peter Forsberg

miniatyr|Forsberg tillsammans med travtränaren Robert Bergh.
Forsberg föddes som son till Gudrun och Kent Forsberg i Örnsköldsvik och växte upp på Tjärnmyrvägen i Domsjö. Han har en äldre bror som heter Roger, född 1971. Forsberg började åka skridskor vid fem års ålder. Vid sidan av ishockeyn spelade han fotboll, utövade friidrott och längdskidåkning. Han gick på Domsjöskolan från 1-6 klass och på Geneskolan från 7-9 klass och senare på hockeygymnasiet vid Nolaskolan.https://web.archive.org/web/20090412125350/http://www.nola.ornskoldsvik.se/idrgym06/ishockey/talangutv.htm

Forsberg har och har haft ett stort antal engagemang utanför ishockeyn. Tillsammans med sin far Kent Forsberg står han bakom bygget av bland annat golfbanan Veckefjärdens GC och bidrog inledningsvis till finansieringen av evenemangsarenan Fjällräven Center i Örnsköldsvik, vilken används av Modo Hockey.

Upp till 16 års ålder spelade Forsberg även fotboll, som mittfältare i Domsjö IF.

Via företaget Forspro har Forsberg bland annat haft rättigheterna till import och försäljning av skomärket Crocs, något som gjort att skorna blivit kända som "Foppatofflor". Efter att ha förlorat agenturen och företaget dragits med förluster beslutades om avveckling av företaget i juli 2010.

Forsberg har även intressen i travsporten som hästägare (han äger bland andra Diamanten som tränas av Björn Goop). Han är även en trogen supporter till engelska fotbollslaget Tottenham Hotspur FC.

Under den svenska valrörelsen 2010 vädjade Forsberg i ett öppet brev i Aftonbladet tillsammans med en rad andra idrottsprofiler att inte rösta "på ett främlingsfientligt parti i valet på söndag så att de kommer in i Sveriges riksdag", vilket antagligen åsyftar Sverigedemokraterna.


Peter Forsberg


Pernilla Wiberg

mini|stående|Pernilla Wiberg i Semmering 1996. Dagen före hade hon vunnit den första slalomtävlingen på orten.

Pernilla Christina Wiberg, född 15 oktober 1970 i Norrköping, är en svensk idrottare och affärskvinna. Hon var under 1990-talet en av de främsta alpina skidåkarna, med två OS-guld och fyra VM-guld. I den alpina världscupen tog hon totalt 24 segrar.

Hon slutade som aktiv utförsåkare 2002. Senare har hon bland annat varit ledamot av IOK och expertkommentator i TV.

Efter OS 2002 valdes Pernilla Wiberg in som ledamot i Internationella Olympiska Kommittén (IOK). Efter ett läkarbesök för de fortsatta knäproblemen meddelade hon att den aktiva tävlingskarriären var över.

Som affärskvinna äger och driver hon hotellet Pernilla Wiberg Hotel på Idre Fjäll i Dalarna.Friberg, Anna (1 februari 2015): ”Pernilla Wiberg: "Det kan låta drastiskt"”. expressen.se. Läst 1 oktober 2015.

Pernilla Wiberg är expertsportkommentator för Sveriges Television. Hon medverkade också i SVT:s Mästarnas mästare 2012, där hon slutade på tredje plats.Philip Wallin"Pernilla Wiberg klar för "Mästarnas mästare"". TT Spektra/DN.se, 15 juli 2011. Läst 27 november 2011. Vid återkomsten till serien  2018 kom hon åter trea som del av "Skidlaget". Därefter har hon sedan 2019 varit centralperson i SVT:s nya kompletteringsserie Mästarkvalet på SVTPlay, där de utslagna i Mästarnas mästares nattdueller får en extra chans att tävla mot henne respektive med henne som tävlingsledare.SVT Sport 17 september 2018, "Mästarkvalet – en möjlig väg tillbaka

Vid återkomsten till serien 2018 kom hon åter trea som del av "Skidlaget". Därefter har hon sedan 2019 varit centralperson i SVT:s nya kompletteringsserie Mästarkvalet på SVTPlay, där de utslagna i Mästarnas mästares nattdueller får en extra chans att tävla mot henne respektive med henne som tävlingsledare.SVT Sport 17 september 2018, "Mästarkvalet – en möjlig väg tillbaka"

– Revansch är ett ord som alla elitidrottare känner till och speciellt den euforiska känslan när man har lyckats få det! Som tidigare Mästarnas mästare-deltagare känner jag att Mästarkvalet kan göra så att de personer som kommer dit tar fram det där lilla extra. Målet är ju att komma tillbaka till Mästarhuset! Vägen kommer att vara tuff, en känsla av ”mot alla odds”, och därför kommer segerns sötma att smaka bättre. Jag kommer att peppa, stötta och trösta dem så mycket jag kan i min nya roll som ledare av det här programmet, säger Pernilla Wiberg.
– SVT får mycket synpunkter och förslag från tittarna och vi utvärderar dem alltid noggrant för att se om det finns något som vi kan förbättra. Mästarkvalet är ett försök att göra tävlingen ännu lite mer spännande. För deltagarna kommer det bli en mycket svår, tuff och dramatisk resa för att komma tillbaka in i slutstriden av serien och på så sätt få en andra möjlighet att bli Mästarnas mästare, säger Anders Wistbacka, projektledare för Mästarnas mästare 2019.
Mästarkvalet, som består av sju avsnitt, sänds i SVT Play direkt efter att söndagens avsnitt av Mästarnas mästare har avslutats i SVT1.


Pernilla Wiberg


Pernilla Wiberg

Efter OS 2002 valdes Pernilla Wiberg in som ledamot i Internationella Olympiska Kommittén (IOK). Efter ett läkarbesök för de fortsatta knäproblemen meddelade hon att den aktiva tävlingskarriären var över.


Pernilla Wiberg

Efter OS 2002 valdes Pernilla Wiberg in som ledamot i Internationella Olympiska Kommittén (IOK). Efter ett läkarbesök för de fortsatta knäproblemen meddelade hon att den aktiva tävlingskarriären var över.

Som affärskvinna äger och driver hon hotellet Pernilla Wiberg Hotel på Idre Fjäll i Dalarna.Friberg, Anna (1 februari 2015): ”Pernilla Wiberg: "Det kan låta drastiskt"”. expressen.se. Läst 1 oktober 2015.


Ingemar Johansson

Nation:

Jens Ingemar "Ingo" Johansson, ursprungligen Ingemar JohanssonPå dopsedeln i Oscar Fredriks församlingsbok, född 22 september 1932 i Göteborg, död 30 januari 2009 i Onsala, var en svensk amatör- och senare proffsboxare (tungvikt) som vann OS-silver 1952 och blev professionell världsmästare 1959.

Johansson var i OS-final 1952 men diskades för passivitet och det beslutades att han inte skulle få någon medalj. Detta ändrades till sist, men först 31 år senare då IOK erkände att beslutet varit felaktigt.

Efter vinsten över Floyd Patterson som gav VM-titeln förlorade Johansson sitt bälte i en returmatch 1960 och misslyckades med att återerövra tungviktskronan i ett tredje möte 1961. Han återtog dock istället EM-titeln 1962 – en titel han hållit redan 1956–59.

Johansson utsågs 1959 till "Athlete of the Year" av Associated Press och till "Sportsman of the Year" av tidskriften Sports Illustrated. När Ingemar Johansson 1963 drog sig tillbaka från boxningen hade han i proffsringen vunnit 26 av 28 matcher, varav 17 på knockout, 8 på poäng och 1 som följd av diskvalificering.

miniatyr|Ringdomaren, Ruby Goldstein, bryter VM-matchen den 26 juni 1959, sedan Ingemar Johansson i den tredje ronden sju gånger golvat [[Floyd
Patterson. Över en miljon svenskar lyssnade på direktreferatet av matchen i Radio Luxembourg, vilket sändes på natten till den 27 juni, svensk tid.]]
thumb|Ingemar Johansson.
Ingemar Johansson mötte den 26 juni 1959 Floyd Patterson inför 30 000 åskådare på basebollarenan Yankee Stadium i New York. Det var en varm och fuktig, sen kväll, dagen efter det skyfall som dränkt arenan och tvingat arrangörerna att senarelägga matchen en dag.

Johansson vann på teknisk knockout efter två minuter och tre sekunder av den tredje ronden,Händelser man minns - en krönika 1920-1969, fil dr Harald Schiller 1970, avsnitt "1959". efter att ha golvat Patterson sju gånger. Sverige hade därmed fått sin första och hittills enda världsmästare i tungviktsboxning. Klockan var 22.47.27 lokal tid.Sandström, Bosse: "Ingos höger slog knock på världen". aftonbladet.se. Läst 10 juni 2015. Över tre miljoner svenskar lyssnade på matchreferatet av Lars-Henrik Ottoson direkt i radio via Radio Luxemburg; på grund av tidsskillnaden hade det då i Sverige hunnit bli 03.47.27 natten till den 27 juni. I Sveriges Radio sändes vid denna tid inga professionella boxningsmatcher. Uppmärksamheten i Sverige var enorm.

När Ingemar Johansson efter matchen landade på Torslanda flygfält, klockan 17.35 lördagen den 4 juli 1959, hade närmare 2 000 personer tagit sig ut till fältet för att hälsa honom välkommen. Där fanns även en av marinens helikoptrar med uppgift att flyga Ingemar till Ullevi, där över 20 000 göteborgare väntade på att hylla honom. De hade kommit enbart för att få se den nye världsmästaren. Dagen efter reste Ingemar Johansson till Stockholm och Gröna Lunds nöjesfält, där han intervjuades på Stora Scenen samt lagerkransades inför en lika stor publik som den på Ullevi.Idrottsarvet 2009 - årsbok för Idrottsmuseet i Göteborg, red. Stig A Jönsson, Bo W. Karlsson, Idrottsmuseet i Göteborg 2009 ISSN 0283-1791, s. 133. "Ingemar Johansson - Eriksgatan sommaren 1959"


Ingemar Johansson

miniatyr|Ringdomaren, Ruby Goldstein, bryter VM-matchen den 26 juni 1959, sedan Ingemar Johansson i den tredje ronden sju gånger golvat [[Floyd
Patterson. Över en miljon svenskar lyssnade på direktreferatet av matchen i Radio Luxembourg, vilket sändes på natten till den 27 juni, svensk tid.]]
thumb|Ingemar Johansson.
Ingemar Johansson mötte den 26 juni 1959 Floyd Patterson inför 30 000 åskådare på basebollarenan Yankee Stadium i New York. Det var en varm och fuktig, sen kväll, dagen efter det skyfall som dränkt arenan och tvingat arrangörerna att senarelägga matchen en dag.


Ingemar Johansson


Jörgen Persson

Nation:

Lars-Erik Jörgen "Jögge" Persson, född 22 april 1966 i Halmstad, är en svensk bordtennisspelare. Jörgen Persson dominerade tillsammans med Jan-Ove Waldner svensk herrbordtennis samt till viss del världsbordtennisen i närmare 30 års tid. Han debuterade i det svenska landslaget 1983 och avslutade karriären 2013. Han var känd för sin starka backhand.Arnesen, Jonas (2012-07-27): "Persson redo för sista OS-kapitlet". DN.se. Läst 19 december 2013.

Perssons främsta meriter är singeltiteln vid VM 1991 och andraplatsen 1989; i båda finalerna mötte han Jan-Ove Waldner. Han har även ett flertal VM-guld i lag, varav det första från 1989 resulterade i att det svenska herrbordtennislandslaget tilldelades Svenska Dagbladets guldmedalj.

Persson deltog i OS första gången 1988 i  Seoul, och har därefter deltagit i samtliga OS fram till 2012. Hans främsta placeringar är fjärdeplatserna vid OS 2000 och 2008. Vid OS 2008 i Peking gjorde Persson sitt sjätte OS, dit han kvalificerade sig i kraft av bra ranking. Han förlorade bronsmatchen mot kinesiske Wang Liqin 0-4. Kina vann guldet, silvret och bronset. Persson blev uttagen till OS i London 2012 – hans sjunde OS-turnering. Väl där nådde han andra omgången i singel, där han förlorade mot kroaten Andrej Gaćina.Emil Karlsson/Kalle Karlsson: "Persson utslagen i sitt sista OS". AB.se, 29 juli 2012. Läst 2012-07-29.

Jörgen Persson har tagit 15 SM-guld, varav 5 i singel (1987, 1988, 1990, 1999 och 2007), 9 i herrdubbel (1984, 1985, 1988, 1989, 1990, 1993, 1996, 1997 och 1999) och 1 i mixed dubbel (1993). 2010 tog han SM-brons i par med den 29 år yngre Alexander Franzén. Persson har i Sverige spelat för Halmstad BTK, Malmö FF, Falkenbergs BTK och Kalmar BTK. Han har även spelat för klubbar i Tyskland, Frankrike, Kina och Ungern.

2013 avslutade Jörgen Persson spelarkarriären. Det sista mästerskapet blev SM i Karlskrona 1–3 mars,TT (2013-02-28): "Jörgen Persson tar farväl på SM". DN.se. Läst 19 december 2013. där han representerade Halmstad BTK och nådde åttondelsfinalen.Westberg, Örjan (2013-04-23): "88:e SM 2013". Idrottonline.se. Läst 19 december 2013. Två år tidigare deltog han i det svenska lag som erövrade silver vid EM – 25 år efter att han 1986 vunnit EM-guld i både singel och lag

Läst 19 december 2013. Två år tidigare deltog han i det svenska lag som erövrade silver vid EM – 25 år efter att han 1986 vunnit EM-guld i både singel och lag.

År och spelplatser i EM 1958-2017
PÅ VÅREN
1958 ( 1) Budapest (Ungern) 2-9 mars
1960 ( 2) Zagreb (Jugoslavien) 3-10 april
1962 ( 3) Berlin (Västtyskland) 31 mars-7 april
1964 ( 4) Malmö (Sverige) 22-29 november
1966 ( 5) London (England) 13-20 april
1968 ( 6) Lyon (Frankrike) 17-24 april
1970 ( 7) Moskva (Sovjet) 1-8 april
1972 ( 8) Rotterdam (Holland) 15-22 april
1974 ( 9) Novi Sad (Jugoslavien) 6-13 april
1976 (10) Prag (Tjeckoslovakien) 27 mars-4 april
1978 (11) Duisburg (Västtyskland) 10-19 mars
1980 (12) Bern (Schweiz) 5-13 april
1982 (13) Budapest (Ungern) 17-25 april
1984 (14) Moskva (Sovjet) 14-22 april
1986 (15) Prag (Tjeckoslovakien) 5-13 april
1988 (16) Paris (Frankrike) 19-27 mars
1990 (17) Göteborg (Sverige) 8-16 april
1992 (18) Stuttgart (Tyskland) 10-20 april
1994 (19) Birmingham (England) 25 mars-4 april
1996 (20) Bratislava (Slovakien) 25 april-5 maj
1998 (21) Eindhoven (Holland) 23 april-3 maj
2000 (22) Bremen (Tyskland) 21 april-1 maj
2002 (23) Zagreb (Kroatien) 30 mars-7 april
2003 (24) Courmayeur (Italien) 29 mars-6 april
2005 (25) Århus (Danmark) 27 mars-3 april
2007 (26) Belgrad (Serbien) 25 mars-1 april
PÅ HÖSTEN
2008 (27) St Petersburg (Ryssland) 4-12 oktober
2009 (28) Stuttgart (Tyskland) 13-20 september
2010 (29) Ostrava (Tjeckien) 11-19 september
2011 (30) Gdansk-Sopot (Polen) 8-16 oktober
2012 (31) Herning (Danmark) 17-21 oktober
2013 (32) Schwechat (Österrike) 4-13 oktober
2014 (33) Lissabon (Portugal) 24-28 september – endast lag
2015 (34) Jekaterinburg (Ryssland) 25 september-4 oktober
2016 (35) Budapest (Ungern) 18-23 oktober
2017 (36) Luxemburg
Separata mixedmästerskap
2009 ( 1) Subotica (Serbien) 4-6 september
2010 ( 2) Subotica (Serbien) 19-21 september
2011 ( 3) Istanbul (Turkiet) 10-11 september
2012 ( 4) Buzau (Rumänien) 24-26 juni
2013 ( 5) Buzau, Rumänien 14-16 juni
Lag herrar
Sveriges placeringar 1958-2015 (14 guld, 5 silver, 5 brons)
3 2 2 1 1 1 1 1 1 2 7 1 4 3 1 1 1 1 2 1 3 1 1 3 7 17 5 8 6 2 5 3 5
1958 1) Ungern 3-6) Sverige
1960 1) Ungern 2) Sverige
1962 1) Jugoslavien 2) Sverige
1964 1) Sverige
1966 1) Sverige
1968 1) Sverige
1970 1) Sverige
1972 1) Sverige
1974 1) Sverige
1976 1) Jugoslavien 2) Sverige
1978 1) Ungern 7) Sverige
1980 1) Sverige
1982 1) Ungern 4) Sverige
1984 1) Frankrike 3) sverige
1986 1) Sverige
1988 1) Sverige
1990 1) Sverige
1992 1) Sverige
1994 1) Frankrike 2) Sverige
1996 1) Sverige
1998 1) Frankrike 3) Sverige
2000 1) Sverige 2) Tyskland 3) Polen 4) Danmark
(Guldlaget: Jan-Ove Waldner, Jörgen Persson, Peter Karlsson,
Fredrik Håkansson, Magnus Molin)
2002 1) Sverige 2) Tyskland 3) Österrike, Frankrike
(Jan-Ove Waldner, Peter Karlsson, Fredrik Håkansson, Jens Lundquist)
2003 1) Vitryssland 2) Tyskland 3) Sverige Tjeckien
2005 1) Danmark (Michael Maze, Allan Bentsen, Finn Tugwell)
2) Österrike 3) Rumänien, Tjeckien 7) Sverige
2007 1) Tyskland 17) Sverige - segrare i andradivisionen
(Guldlaget: Timo Boll, Christian Süss, Dimitrij Ovtcharov)
2008 1) Tyskland 2) Vitryssland 5) Sverige
(Guldlaget: Timo Boll, Dimitrij Ovtcharov, Bastian Steger)
(Sverige: Jens Lundquist, Pär Gerell, Robert Svensson, Jon Persson)
2009 1) Tyskland 2) Danmark 3) Rumänien, Österrike 8) Sverige
(Sverige: Pär Gerell, Fabian Åkerström, Robert Svensson,
Kristian Karlsson, Johan Axelqvist)
2010 1) Tyskland 2) Vitryssland 3) Frankrike, Tjeckien 6) Sverige
(Sverige: Pär Gerell, Robert Svensson, Mattias Karlsson,
Kristian Karlsson, Jens Lundquist)
2011 1) Tyskland 2) Sverige 3) Portugal, Österrike
5) Ryssland 6) Ungern 7) Kroatien 8) Grekland
(Sverige: Pär Gerell, Jörgen Persson, Jens Lundquist,
Robert Svensson, Mattias Karlsson)
2013 1) Tyskland 2) Grekland 3) Ryssland, Vitryssland
5) Sverige 6) Kroatien 7) Portugal 8) Frankrike
(Sverige: Pär Gerell, Jens Lundquist, Fabian Åkerström,
Kristian Karlsson, Mattias Översjö)
2014 1) Portugal 2) Tyskland 3) Sverige, Kroatien
5) Ryssland 6) Vitryssland 7) Frankrike 8) Spanien
(Sverige: Pär Gerell, Kristian Karlsson, Jon Persson, Harald Andersson)
2015 1) Österrike 2) Tyskland 3) Vitryssland, Frankrike 5) Sverige
(Sverige: Pär Gerell, Kristian Karlsson, Mattias Karlsson, Anton Källberg, Jon Persson)
Lag damer
Sveriges placeringar 1958-2015 (3 brons)
9 11 3 10 10 10 8 9 8 6 7 7 6 5 11 13 10 9 7 11 14 7 3 19 10 16 25 17 16 21 14 3 14
1958 1) England 9-10) Sverige
1960 1) Ungern 11-12) Sverige
1962 1) Västtyskland 2) England 3) Sverige, Frankrike
1964 1) England 10) Sverige
1966 1) Ungern 10) Sverige
1968 1) Västtyskland 10) Sverige
1970 1) Sovjet 8) Sverige
1972 1) Ungern 9) Sverige
1974 1) Sovjet 8) Sverige
1976 1) Sovjet 6) Sverige
1978 1) Ungern 7) Sverige
1980 1) Sovjet 7) Sverige
1982 1) Ungern 6) Sverige
1984 1) Sovjet 5) Sverige
1986 1) Ungern 11) Sverige
1988 1) Sovjet 13) Sverige
1990 1) Ungern 10) Sverige
1992 1) Rumänien 9) Sverige
1994 1) Ryssland 7) Sverige
1996 1) Tyskland 11) Sverige
1998 1) Tyskland 14) Sverige
2000 1) Ungern (Csilla Batorfi, Krisztina Toth, Maria Fazekas)
2) Tyskland 3) Kroatien 4) Ryssland 7) Sverige
2002 1) Rumänien (Mihaela Steff, Adriana Nastase, Ana Gogorita)
2) Tyskland 3) Sverige (2:a bronset) och Ungern
2003 1) Italien 2) Kroatien 3) Ungern, Rumänien 19) Sverige
2005 1) Rumänien (Mihaela Steff, Otilia Badescu, Adriana Zamfir)
2) Kroatien 3) Slovenien, Italien 10) Sverige
2007 1) Ungern (Krisztina Toth, Georgina Pota, Petra Lovas)
16) Sverige - sist i förstadivisionen
2008 1) Holland (Lia Jiao, Li Jie, Elena Timina) 2) Ungern 25) Sverige
(Sverige: Matilda Ekholm, Carina Jonsson, Malin Pettersson, Marie Persson)
2009 1) Holland 2) Polen 3) Tjeckien, Kroatien 17) Sverige
(Sverige: Malin Pettersson, Matilda Ekholm, Carina Jonsson, Marie Persson)
2010 1) Holland 2) Rumänien 3) Vitryssland, Polen 16) Sverige
(Sverige: Matilda Ekholm, Malin Pettersson, Michelle Quach)
2011 1) Holland 2) Rumänien 3) Ungern, Vitryssland
5) Tyskland 6) Polen 7) Tjeckien 8) Spanien 21) Sverige
(Sverige: Matilda Ekholm, Linda Bergström, Jennifer Jonsson)
2013 1) Tyskland 2) Rumänien 3) Tjeckien, Ryssland
5) Ungern 6) Vitryssland 7) Österrike 8) Polen 14) Sverige
(Sverige: Matilda Ekholm, Li Fen, Linda Bergström, Caroline Wersäll)
2014 1) Tyskland 2) Österrike 3) Sverige, Polen
5) Ungern 6) Holland 7) Rumänien 8) Vitryssland
(Sverige: Li Fen, Matilda Ekholm, Linda Bergström, Daniela Moskovits)
2015 1) Tyskland 2) Rumänien 3) Ryssland, Ukraina 14) Sverige
(Sverige: Linda Bergström, Matilda Ekholm, Jennifer Jonsson, Stina Källberg)
Herrsingel
(Sverige: 12 guld)
1958 Zoltan Berczik, Ungern
1960 Zoltan Berczik, Ungern
1962 Hans Alsér, Sverige 3) Björne Mellström
1964 Kjell Johansson, Sverige
1966 Kjell Johansson, Sverige
1968 Dragutin Surbek, Jugoslavien 3) Hans Alsér, Sve, Kjell Johansson, Sve
1970 Hans Alsér, Sverige 3) Stellan Bengtsson, Sve, Kjell Johansson, Sve
1972 Stellan Bengtsson, Sverige
1974 Milan Orlowski, Tjeckoslovakien 3) Kjell Johansson, Sverige
1976 Jacques Secretin, Frankrike
1978 Gabor Gergely, Ungern
1980 John Hilton, England 3) Stellan Bengtsson, Sverige
1982 Mikael Appelgren, Sverige 2) Jan-Ove Waldner, Sverige
1984 Ulf Bengtsson, Sverige
1986 Jörgen Persson, Sverige 3) Ulf Carlsson, Sverige
1988 Mikael Appelgren, Sverige 3) Jan-Ove Waldner, Sverige
1990 Mikael Appelgren, Sverige (Andrzej Grubba, Polen)
1992 Jörg Rosskopf, Tyskland (Jean-Michel Saive, Belgien)
1994 Jean-Michel Saive, Belgien (Jan-Ove Waldner, Sverige)
1996 Jan-Ove Waldner, Sverige (Jörgen Persson, Sverige)
1998 Vladimir Samsonov, Vitryssland (Zoran Primorac, Kroatien)
2000 Peter Karlsson, Sverige-Zoran Primorac, Kroatien
21-15, 21-18, 21-16
2002 Timo Boll, Tyskland-Kalinikos Kreanga, Grekland
11-9, 4-11, 11-8, 3-11, 11-7, 11-6
2003 Vladimir Samsonov, Vitryssland-Torben Wosik, Tyskland
11-7, 12-10, 12-10, 11-3
2005 Vladimir Samsonov, Vitryssland-Jean-Michel Saive, Belgien
11-6, 9-11, 11-9, 11-5, 11-8
2007 Timo Boll, Tyskland-Vladimir Samsonov, Vitryssland
11-7, 11-7, 11-3, 8-11, 11-6
2008 Timo Boll, Tyskland-Vladimir Samsonov, Vitryssland
12-14, 12-10, 11-5, 11-7, 7-11, 11-5
2009 Michael Maze, Danmark-Werner Schlager, Österrike
11-8, 11-8, 12-10, 6-11, 11-7
2010 Timo Boll, Tyskland-Patrick Baum, Tyskland
11-9, 11-7, 7-11, 11-7, 11-9
2011 Timo Boll, Tyskland-Patrick Baum, Tyskland
11-7, 6-11, 11-3, 11-7, 11-8
2012 Timo Boll, Tyskland-Tan Ruiwu, Kroatien
11–2, 11–6, 11–7, 11–13, 11–9
2013 Dimitrij Ovtcharov, Tyskland-Vladimir Samsonov, Vitryssland
11–4, 11–7, 12–10, 11–8
2015 Dimitrij Ovtcharov, Tyskland-Marcos Freitas, Portugal
14–12, 9–11, 11–9, 11–4, 11–8
2016 Emmanuel Lebesson, Frankrike-Simon Gauzy Frankrike
14–12, 9–11, 11–7, 11–3, 11–6
Damsingel
(Sverige: 1 guld, 1 silver, 2 brons)
1958 Eva Koczian, Ungern
1960 Eva Koczian, Ungern
1962 Agnes Simon, Västtyskland
1964 Eva Koczian-Földy, Ungern
1966 Maria Alexandru, Rumänien
1968 Ilona Vostova, Tjeckoslovakien
1970 Zoja Rudnova, Sovjet
1972 Zoja Rudnova, Sovjet
1974 Judit Magos, Ungern 2) Ann-Christin Hellman, Sverige
1976 Jill Hammersley, England 3) Ann-Christin Hellman, Sverige
1978 Judit Magos, Ungern 3) Ann-Christin Hellman, Sverige
1980 Valentina Popova, Sovjet
1982 Bettine Vriesekoop, Holland
1984 Valentina Popova, Sovjet
1986 Csilla Batorfi, Ungern
1988 Fliura Bulatova, Sovjet
1990 Daniela Guerguelcherva, Bulgarien
1992 Bettine Vriesekoop, Holland
1994 Marie Svensson, Sverige
1996 Nicole Struse, Tyskland
1998 Ni Xialian, Luxemburg
2000 Qianhong Götsch, Tyskland-Mihaela Steff, Rumänien
16-21, 22-20, 21-15, 13-21, 21-13
2002 Ni Xia Lian, Luxemburg-Krisztina Toth, Ungern
11-4, 11-6, 9-11, 11-6, 11-3
2003 Otilia Badescu, Rumänien-Wengling Tan Monfardini, Italien
8-11, 11-6, 11-6, 7-11, 7-11, 11-6, 12-10
2005 Liu Jia, Österrike-Mihaela Steff, Rumänien
11-9, 11-6, 11-8, 11-4
2007 Li Jiao, Holland-Ni Xia Lian, Luxemburg
7-11, 11-7, 11-7, 9-11, 11-8, 11-7
2008 Ruta Paskauskiene, Litauen-Liu Jia, Österrike
11-7, 11-9, 11-8, 13-15, 7-11, 11-8
2009 Wu Jiaduo, Tyskland-Margarita Pesotska, Ukraina
11-8, 11-5, 11-9, 11-5
2010 Viktoria Pavlovitj, Vitryssland-Liu Jia, Österrike
14-12, 11-4, 7-11, 13-11, 3-11, 9-11, 11-7
2011 Li Jiao, Holland-Irene Ivancan, Tyskland
9–11, 11–4, 11–5, 7–11, 11–3, 9–11, 11–6
2012 Viktoria Pavlovitj, Vitryssland-Xian Yi Fang, Frankrike
11–6, 11–9, 9–11, 11–5, 13–11
2013 Li Fen-Shan Xiaona, Tyskland
9–11, 11–4, 11–5, 10–12, 11–9, 11–6
2015 Elizabeta Samara, Rumänien-Li Jie, Nederländerna
11–6, 9–11, 3–11, 11–7, 12–14, 11–4, 11–4
2016 Melek Hu, Turkiet-Yu Fu, Portugal
11–3, 11–2, 11–4, 10–12, 11–7
Herrdubbel
(Sverige: 6 guld)
1958 Ladislav Stipek/Ludvik Vyhnanovswky, Tjeckoslovakien
(Otto Bottner/Toma Reiser, Rumänien)
1960 Zoltan Berczik/Ferenc Sido, Ungern
(Rimas Pashkevichins/Algimantas Saunoris, Sovjet)
1962 Vijislav Markovic/Janez Teran, Jugoslavien
(Istvan Korpa/Edvard vecko, Jugoslavien)
1964 Vladimir Miko/Jaroslav Stanek, Tjeckoslovakien
(Hans Alsér/Kjell Johansson, Sverige)
1966 Hans Alsér/Kjell Johansson, Sverige
(Vladimir Miko/Jaroslav Stanek, Tjeckoslovakien)
1968 Anton Stipancic/Edvard Vecko, Jugoslavien
(Hans Alsér/Kjell Johansson, Sverige)
1970 Anton Stipancic/Dragutin Surbek, Jugoslavien
(Hans Alsér/Kjell Johansson, Sverige)
1972 Istvan Jonyer/Peter Rozsas, Ungern
(Stellan Bengtsson/Kjell Johansson, Sverige)
1974 Istvan Jonyer/Tibor Klampar, Ungern
(Stellan Bengtsson/Kjell Johansson, Sverige
1976 Stellan Bengtsson/Kjell Johansson, Sverige
(Jaroslav Kunz/Milan Orlowski, Tjeckoslovakien)
Brons: Ingemar Wikström/Bela Frank, Sverige/Ungern
1978 Gabor Gergely/Milan Orlowski, Ungern/Tjeckoslovakien
(Jochen Leiss/Peter Stellwag, Västtyskland)
1980 Patrick Birocheau/Jacques Secretin, Frankrike
(Anton Stipancic/Dragutin Surbek, Jugoslavien)
1982 Zoran Kalinic/Dragutin Surbek, Jugoslavien
(Gabor Gergely/Istvan Jonyer, Ungern)
Brons: Ulf Bengtsson/Erik Lindh, Sverige
1984 Zoran Kalinic/Dragutin Surbek, Jugoslavien
(Erik Lindh/Jan-Ove Waldner, Sverige)
Brons: Ulf Bengtsson/Ulf Carlsson, Sverige
1986 Erik Lindh/Jan-Ove Waldner, Sverige
(Mikael Appelgren/Ulf Carlsson, Sverige)
1988 Mikael Appelgren/Jan-Ove Waldner, Sverige
(Ilija Lupulesku/Zoran Primorac, Jugoslavien)
Brons: Erik Lindh/Jörgen Persson, Sverige
1990 Ilija Lupulesku/Zoran Primorac, Jugoslavien
1992 Erik Lindh/Jörgen Persson, Sverige
1994 Calin Kreanga, Grekland/Zoran Kalinic, Jugoslavien
1996 Jörgen Persson/Jan-Ove Waldner, Sverige
1998 Jörg Rosskopf, Tyskland/Vladimir Samsonov, Vitryssland
2000 Patrick Chila/Philippe Gatien, Frankrike
-Kalinikos Kreanga/Ilija Lupulesku, Grekland/Jugoslavien
21-15, 21-12
2002 Timo Boll/Zoltan Fejer-Konnerth, Tyskland
-Lucjan Blaszczyk/Tomaz Krzeszewski, Polen
14-12, 11-8, 11-6, 12-10
2003 Chen Weixing/Evgenij Stjetenin, Osterrike/Vitryssland
-Dmitrij Mazunov/Alexej Smirnov, Ryssland
11-8, 11-6, 11-4, 11-3
2005 Werner Schlager/Karl Jindrak, Österrike
-Vladimir Samsonov/Kalinikos Kreanga, Vitryssland/Grekland
6-11, 12-10, 11-8, 11-3, 8-11, 11-8
2007 Timo Boll/Christian Süss, Tyskland
-Lucjan Blaszczyk/Tan Ruiwu, Polen/Kroatien
8-11, 11-8, 11-4, 11-7, 12-10
2008 Timo Boll/Christian Süss, Tyskland
-Trinko Keen/Werner Schlager, Holland/Österrike
9-11, 11-8, 7-11, 7-11, 11-8, 11-8, 11-6
3) Robert Svensson/Jon Persson, Sverige
2009 Timo Boll/Christian Süss, Tyskland
-Lucjan Blaszczyk/Wang Zeng Yi, Polen
11-9, 4-11, 11-7, 10-12, 11-9, 11-6
2010 Timo Boll/Christian Süss, Tyskland
-Jonathan Groth/Kasper Sternberg, Danmark
11-9, 11-5, 11-4, 11-2
2011 Marcos Freitas/Andrej Gacina, Portugal/Kroatien
-Alexander Shibaev/Kirill Skachkov, Ryssland
11–3, 11–8, 11–7, 12–10
2012 Robert Gardos/Daniel Habesohn, Österrike
-Kristian Karlsson/Mattias Karlsson
12–10, 11–9, 10–12, 11–13, 11–5, 13–15, 12–10
2013 Tan Ruiwu/Wang Zeng Yi, Kroatien/Polen
-Robert Gardos/Daniel Habesohn, Österrike
11–6, 13–11, 8–11, 11–8, 11–8
2015 Stefan Fegerl/Joao Monteiro, Österrike/Portugal
-Robert Gardos/Daniel Habesohn, Österrike
11–9, 14–12, 6–11, 8–11, 13–15, 11–8, 12–10
2016 Patrick Franziska/Jonathan Groth, Frankrike/Danmark
-Jakub Dyjas/Daniel Gorak, Polen
4–11, 11–4, 11–5, 7–11, 11–7, 12–10
Damdubbel
(Sverige: 1 silver, 1 brons)
1958 Angelica Rozeanu/Ella Zeller, Rumänien
(Eva Koczian/Livia Mosoczy, Ungern)
1960 Maria Alexandru/Angelica Rozeanu, Rumänien
(Eva Koczian/Sarolta Mathe, Ungern)
1962 Diane Rowe/Mary Shjannon, England
(Inge Harst/Agnes Simon, Västtyskland)
Brons: Britt Andersson/Birgitta Tegner, Sverige
1964 Diane Rowe/Mary Shannon, England
(Maria Alexandru/Ella Zeller-Constantinescu, Rumänien)
1966 Eva Földy/Erzsebet Jurik, Ungern
(Irena Bosa-Mikocziova/Marta Luzova, Tjeckoslovakien)
1968 Jitka Karlikova/Maria Luzova, Tjeckoslovakien
(Svetlana Grinberg/Zoja Rudnova, Sovjet)
1970 Svetlana Grinberg/Zoja Rudnova, Sovjet
(Diane Schöler/Agnes Simon, Västtyskland)
1972 Henriette Lotaller/Judit Magos, Ungern
(Jill Hammersley/Beatrix Kishazi, England/Ungern)
1974 Henriette Lotaller/Judit Magos, Ungern
(Maria Alexandru/Alica Grofova, Rumänien/Tjeckoslovakien
1976 Jill Hammersley/Linda Howard, England
(Diana Dubinova/Alica Grofova, Tjeckoslovakien)
1978 Maria Alexandru/Liana Mihut, Rumäniren
(Judit Magos/Gabriella Szabo, Ungern)
1980 Narine Antonjan/Valentina Popova, Sovjet
(Maria Alexandru/Liana Macean-Mihut, Rumänien)
1982 Fliura Bulatova/Inna Kovalenko, Sovjet
(Sandra de Kruiff/Bettine Vriesekoop, Holland)
1984 Narine Antonjan/Valentina Popova, Sovjet
(Branka Batinic/Gordana Perkucin, Jugoslavien)
1986 Fliura Bulatova/Elena Kovtun, Sovjet
(Marie Hrachova/Betinne Vriesekoop, Tjeckolslovakien/Holland)
1988 Csilla Batorfi/Edit Urban, Ungern
(Fliura Bulatova/Elena Kovtun, Ryssland)
1990 Csilla Batorfi/Gabriella Wirth, Ungern
(Irina Palina/Elena Timina, Sovjet)
1992 Jasna Fazlic/Gordana Perkucin, Jugoslavien
(Csilla Batorfi/Gabriella Wirth, Ungern)
1994 Csilla Batorfi/Krisztina Toth, Ungern
(Irina Palina/Elena Timina, Ryssland)
1996 Elke Schall/Nicole Struse, Tyskland
(Emily Noor/Bettine Vriesekoop, Holland)
1998 Elke Schall/Nicole Struse, Tyskland
(Marie Svensson, Sverige/Otilia Badescu, Rumänien)
2000 Csilla Batorfi/Krisztina Toth, Ungern
-Ni Xia Lian/Peggy Regenwetter, Luxemburg
21-13, 20-22, 21-14
2002 Tamara Boros/Mihaela Steff, Kroatien/Rumänien
-Victoria Pavlovitj/Tatiana Kostromina, Vitryssland
11-8, 8-11, 11-3, 13-11, 6-11, 5-11, 11-7
2003 Tamara Boros/Mihaela Steff, Kroatien/Rumanien
-Csilla Batorfi/Krisztina Toth, Ungern
7-11, 12-10, 11-9, 11-9, 5-11, 16-14
2005 Tamara Boros/Mihaela Steff, Kroatien/Rumänien
-Csilla Batorfi/Krisztina Toth, Ungern
11-6, 11-6, 13-11, 11-7
2007 Viktoria Pavlovitj/Svetlana Ganina, Vitryssland/Ryssland
-Georgina Pota/Krisztina Toth, Ungern
11-7, 3-11, 14-12, 7-11, 8-11, 11-9, 11-9
2008 Georgina Pota/Krisztina Toth, Ungern
-Nikoleta Stefanova/Wenling Tan Monfardini, Italien
6-11, 11-4, 11-9, 11-13, 11-6, 12-10
2009 Daniela Dodean/Elizabeta Samara, Rumänien
-Nikoleta Stefanova/Tan Wenling, Italien
11-7, 11-7, 13-11, 11-4
2010 Oksana Fadeeva/Ruta Paskauskiene, Ryssland/Litauen
-Li Jie/Elena Timina, Holland
11-7, 11-9, 11-4, 11-9
2011 Oksana Fadeeva/Ruta Paskauskiene, Ryssland/Litauen
-Daniela Dodean/Elizabeta Samara, Rumänien
8–11, 2–11, 12–10, 11–7, 11–9, 11–8
2012 Daniela Dodean/Elizabeta Samara, Rumänien
-Georgina Pota/Krisztina Toth, Ungern
7–11, 8–11, 9–11, 11–7, 11–7, 21–19, 11–5
2013 Petrissa Solja/Sabine Winter, Tyskland
-Zhenqi Barthel/Shan Xiaona, Tyskland
10–12, 9–11, 11–4, 12–10, 11–9, 11–6
2015 Melek Hu/Shen Yanfei, Turkiet/Spanien
-Georgina Pota/Elizabeta Samara, Ungern/Rumänien
11–4, 11–7, 11–9, 11–13, 11–4
2016 Kristin Silbereisen/Sabine Winter, Tyskland
-Shan Xiaona/Petrissa Solja, Tyskland
12–10, 8–11, 11–8, 11–8, 2–11, 7–11, 11–9
Mixed dubbel
(Sverige: 1 guld, 3 silver, 2 brons)
1958 Zoltan Berczik/Gizella Farkas-Lantos, Ungern
(Ferenc Sido/Eva Koczian, Ungern)
1960 Gheorge Cobirzan/Maria Alexandru, Rumänien
(Radu Negulescu/Angelica Rozeanu, Rumänien)
1962 Hans Alsér/Inge Harst, Sverige/Västtyskland
(Eberhard Schöler/Agnes Simon, Västtyskland)
1964 Peter Rozsas/Sarolta Lukacs, Ungern
(Vladimir Miko/Marta Luzova, Tjeckoslovakien)
1966 Vladimir Miko/Marta Luzova, Tjeckoslovakien
(Chester Barnes/Mary Shannon, England)
1968 Stanislav Gomozkov/Zoja Rudnova, Sovjet
(Dorin Giurgiuca/Maria Alexandru, Rumänien)
1970 Stanislav Gomozkov/Zoja Rudnova, Sovjet
(Dennis Neale/Mary Wright, England)
1972 Stanislav Gomozkov/Zoja Rudnova, Sovjet
(Stellan Bengtsson/Lena Andersson, Sverige)
1974 Stanislav Gomozkov/Zoja Rudnova, Sovjet
(Milan Orlowski/Alica Grofova, Tjeckoslovakien)
1976 Anton Stipancic/Erzsebet Palatinus, Jugoslavien
(Milan Orlowski/Ilona Uhlikova, Tjeckoslovakien)
1978 Wilfried Lieck/Wiebke Hendriksen, Västtyskland
(Tibor Klampar/Gabriella Szabo, Ungern)
1980 Milan Orlowski/Ilona Uhlikova, Tjeckoslovakien
(Desmond Douglas/Linda Jarvis, England)
1982 Andrzej Grubba/Bettine Vriesekoop, Polen/Holland
(Dragutin Surbek/Branka Batinic, Jugoslavien)
1984 Jacques Secretin/Valentina Popova, Frankrike/Sovjet
(Jindrich Pansky/Marie Hrachova, Tjeckoslovakien)
1986 Jindrich Pansky/Marie Hrachova, Tjeckoslovakien
(Ilija Lupulesku/Gordana Perkucin, Jugoslavien)
1988 Ilija Lupulesku/Jasna Fazlic, Jugoslavien
(Andrzej grubba/Bettine Vriesekoop, Polen/Holland)
Brons: Ulf Carlsson/Edith Urban, Sverige/Ungern
1990 Jean-Philippe Gatien/Wang Xiaoming, Frankrike
(Jean-Michel Saive/Gabriella Wirth, Belgien/Ungern)
1992 Calin Kreanga, Grekland/Otilia Badescu, Rumänien
(Jean-Philippe Gatien/Wang Xiaoming, Frankrike)
Brons: Thomas von Scheele/Marie Svensson, Sverige
1994 Zoran Primorac, Kroatien/Csilla Batorfi, Ungern
(Calin Creanga/Otilia Badescu, Grekland/Rumänien)
1996 Vladimir Samsonov, Vitryssland/Krisztina Toth, Ungern
(Kalinikos Kreanga/Otilia Badescu, Grekland/Rumänien)
1998 Ilija Lupulesku, Jugoslavien/Otilia Badescu, Rumänien
(Erik Lindh/Marie Svensson, Sverige)
2000 Aleksandar Karakasevic/Ruta Garkauskaite, Jugoslavien/Litauen
-Ilija Lupulesku/Marie Svensson, Jugoslavien/Sverige
21-19, 21-12
2002 Lucjan Blaszczyk/Ni Xia Lian, Polen/Luxemburg
-Aleksandar Karakasevic/Ruta Garkauskaite-Budiene, Litauen
11-8, 11-6, 11-3, 11-8
2003 Werner Schlager/Krisztina Toth, Osterrike/Ungern
-Chen Weixing/V Pavlovitj, Osterrike/Vitryssland
12-14, 13-11, 11-6, 11-8, 11-5.
2005 Alexandar Karakasevic/Ruta Garkauskaite-Budiene, Serbien och M/Litauen
-Chen Weixing/Viktoria Pavlovitj, Österrike/Vitryssland
11-5, 11-13, 11-8, 12-10, 7-11, 11-9
2007 Aleksandar Karakasevic/Ruta Paskauskiene, Serbien/Litauen
-Fedor Kuzmin/Oksana Fadeeva, Ryssland
11-4, 11-6, 11-9, 11-8
2008 Ej
2009 Aleksandar Karakasevic/Ruta Pakauskiene, Serbien/Litauen
-Evgenij Stjetinin/Viktoria Pavlovitj, Vitryssland
3–11, 11–7, 11–3, 11–4, 11–8
2010 Bora Vang/Sirin He, Turkiet-
Marko Jevtovic/Melek Hu, Serbien/Turkiet
11–5, 11–13, 11–6, 11–7, 7–11, 5–11, 11–8
2011 Andrei Filimon/Elizabeta Samara, Rumänien
2012 Andrei Filimon/Elizabeta Samara, Rumänien
-Bora Vang/Melek Hu, Turkiet
11-4, 11-8, 11-7, 17-15
2013 Gavlas/Strbikova, Tjeckien
(Pistej/Balazova, Slovakien)
2014 Ej
2015 Ej
2016 Joao Monteiro/Daniela Monteiro Dodean, Portugal
-Mattias Karlsson/Matilda Ekholm
5–11, 10–12, 11–5, 11–6, 14–12


Jörgen Persson

Perssons främsta meriter är singeltiteln vid VM 1991 och andraplatsen 1989; i båda finalerna mötte han Jan-Ove Waldner. Han har även ett flertal VM-guld i lag, varav det första från 1989 resulterade i att det svenska herrbordtennislandslaget tilldelades Svenska Dagbladets guldmedalj.

Persson deltog i OS första gången 1988 i  Seoul, och har därefter deltagit i samtliga OS fram till 2012. Hans främsta placeringar är fjärdeplatserna vid OS 2000 och 2008. Vid OS 2008 i Peking gjorde Persson sitt sjätte OS, dit han kvalificerade sig i kraft av bra ranking. Han förlorade bronsmatchen mot kinesiske Wang Liqin 0-4. Kina vann guldet, silvret och bronset. Persson blev uttagen till OS i London 2012 – hans sjunde OS-turnering. Väl där nådde han andra omgången i singel, där han förlorade mot kroaten Andrej Gaćina.Emil Karlsson/Kalle Karlsson: "Persson utslagen i sitt sista OS". AB.se, 29 juli 2012. Läst 2012-07-29.

Jörgen Persson har tagit 15 SM-guld, varav 5 i singel (1987, 1988, 1990, 1999 och 2007), 9 i herrdubbel (1984, 1985, 1988, 1989, 1990, 1993, 1996, 1997 och 1999) och 1 i mixed dubbel (1993). 2010 tog han SM-brons i par med den 29 år yngre Alexander Franzén. Persson har i Sverige spelat för Halmstad BTK, Malmö FF, Falkenbergs BTK och Kalmar BTK. Han har även spelat för klubbar i Tyskland, Frankrike, Kina och Ungern.


Jörgen Persson


Tommy Körberg

Bert Gustav Tommy Körberg , tidigare Thuresson, född 4 juli 1948 i Norsjö församling i Västerbottens länStatistiska Centralbyrån (SCB) - samlingspost, Utdrag ur födelse-, vigsel- och dödböcker 1860-1949, SE/RA/420401/01/H 1 AA/4065 (1948), bildid: A0041727_00049, är en svensk sångare och skådespelare.

Redan som barn hade Tommy Körberg lokala uppträdanden och var solist i kör. Den stora debuten kom år 1968 med albumet Nature Boy, som gav honom en Grammis som "Årets Nykomling". År 1969 var han med i Eurovision Song Contest med låten "Judy min vän" och året därpå fick han sina stora hits med låtarna "Drömmen om Elin" och "Som en bro över mörka vatten".

Under 1970-talet var Körberg medlem i banden Solar Plexus och Made in Sweden och även i föreställningar som Mahagonny, Svea Hund på Göta Lejon och filmen Ronja Rövardotter. Senare etablerade Tommy Körberg sig inom musikal där han fick roller i exempelvis Les Misérables, Sound of Music, Chess och Rivierans guldgossar. Han har också vunnit priser, exempelvis Guldmasken (1991), Karl Gerhards hederspris (1995) och Cornelis Vreeswijk-stipendiet (2012).

miniatyr|höger||Tommy Körberg 2009.
I Ronneby debuterade Tommy Körberg i femårsåldern på "Brunnskvittret" vid Ronneby Brunn med att sjunga Gunde Johanssons "Torparvisan".

Under hösten 2018 hade Tommy Körberg huvudrollen i pjäsen "Lola" på Cirkus Skandiascenen i Stockholm.


Tommy Körberg

miniatyr|höger||Tommy Körberg 2009.
I Ronneby debuterade Tommy Körberg i femårsåldern på "Brunnskvittret" vid Ronneby Brunn med att sjunga Gunde Johanssons "Torparvisan". Det första gaget var ett par askar Tutti-Frutti.Körberg, Tommy: Sjung tills du stupar, Bonniers 2012, s. 29. Körberg fortsatte sin artistkarriär med att återkomma till Ronneby brunnspark med nya sånger.  Under skoltiden debuterade Tommy Körberg i ABF:s manskör i Ronneby, som tog in sin yngste sångare någonsin. Man ställde honom längst fram eftersom han var kortast och dessutom skulle sjunga solo. Bland annat sjöng han den ryska folksången Entonigt ringer den lilla klockan. Gaget var då 75 kronor.Körberg, Tommy: Sjung tills du stupar, Bonniers 2012, foto s. 38, s. 39.

Efter avslutad skolgång bildade han gruppen Bootleggers i Enköping. Så småningom bytte de namn till Maniacs och hamnade tillsammans med Michael Johansson på den svenska topplistan med Somebody's Taken Maria Away som Tom & Mick & Maniacs från år 1967.Nationalencyklopedin: Tommy Körberg, Bokförlaget Bra Böcker, Band 12, Höganäs 1993, s. 44. Tom & Mick & Maniacs var då en unik grupp med sina dubbla sångare (varav den ena var Tommy Körberg). 1969 gjorde Körberg solodebut med albumet Nature Boy. Samma år deltog han i Melodifestivalen och vann med låten Judy min vän. Vid Eurovision Song Contest 1969 i Spanien kom han på delad 9:e plats.


Tommy Körberg

miniatyr|höger||Tommy Körberg 2009.
I Ronneby debuterade Tommy Körberg i femårsåldern på "Brunnskvittret" vid Ronneby Brunn med att sjunga Gunde Johanssons "Torparvisan". Det första gaget var ett par askar Tutti-Frutti.Körberg, Tommy: Sjung tills du stupar, Bonniers 2012, s. 29. Körberg fortsatte sin artistkarriär med att återkomma till Ronneby brunnspark med nya sånger.  Under skoltiden debuterade Tommy Körberg i ABF:s manskör i Ronneby, som tog in sin yngste sångare någonsin. Man ställde honom längst fram eftersom han var kortast och dessutom skulle sjunga solo. Bland annat sjöng han den ryska folksången Entonigt ringer den lilla klockan. Gaget var då 75 kronor.Körberg, Tommy: Sjung tills du stupar, Bonniers 2012, foto s. 38, s. 39.

Efter avslutad skolgång bildade han gruppen Bootleggers i Enköping. Så småningom bytte de namn till Maniacs och hamnade tillsammans med Michael Johansson på den svenska topplistan med Somebody's Taken Maria Away som Tom & Mick & Maniacs från år 1967.Nationalencyklopedin: Tommy Körberg, Bokförlaget Bra Böcker, Band 12, Höganäs 1993, s. 44. Tom & Mick & Maniacs var då en unik grupp med sina dubbla sångare (varav den ena var Tommy Körberg). 1969 gjorde Körberg solodebut med albumet Nature Boy. Samma år deltog han i Melodifestivalen och vann med låten Judy min vän. Vid Eurovision Song Contest 1969 i Spanien kom han på delad 9:e plats.

Under 1970-talet lämnade han popmusiken och var medlem i de mer experimentella grupperna Solar Plexus (1972) och Made in Sweden (1975), där han sjöng jazzrock.Nationalencyklopedin på internet (prenumerant). Uppslagsord: Tommy Körberg Han skrev dock även musiken till ett av bidragen i Melodifestivalen 1972, Krama mig och dansa. Körberg debuterade som skådespelare 1973 i Bertolt Brechts Mahagonny,Vem är det : Svensk biografisk handbok 2007, huvudred. Ann Moen, Nationalencyklopedin, Malmö 2006  , s. 334 och som vissångare samma år. År 1976 deltog han i Hasseåtages Svea Hund på Göta Lejon, på Dramaten 1977 i Den kaukasiska kritcirkeln och 1978 spelade han Röde Orm i en musikal på Malmö stadsteater. På 1980-talet var han bland annat med i en föreställning med Jacques Brels sånger, tillsammans med bland andra Evabritt Strandberg. På film medverkade han 1984 i Ronja Rövardotter.

Under 1980- och 1990-talen etablerade han sig som musikalartist och har bland annat medverkat i Animalen (1982), Les Misérables (1990), Sound of Music (1995–1997). I rollen som Lustigs-Per i Skinnarspelet i Malung spelade Körberg i 14 somrar från 1983. Från 1980-talet har han sjungit jazz i Tolvan Big Band.NE i tjugo band – En modern och komprimerad version av det stora uppslagsverket. Band 10, Malmö 2009. s. 217. Han ställde åter upp i Melodifestivalen 1988, med låten Stad i ljus, som han vann med. Vid den internationella finalen, Eurovision Song Contest 1988 i Dublin, kom han på 12:e plats. I sina egna föreställningar och skivor har han arbetat mycket tillsammans med Stefan Nilsson och bland annat sjungit visor av
Carl Michael Bellman (1993), Jacques Brel (1982) och Birger Sjöberg (1973). År 1993 debuterade Tommy Körberg även som psalmsångare.

Redan i den första konsertversionen av Björn Ulvaeus, Tim Rice och Benny Anderssons musikal Chess sjöng han den manliga huvudrollen Anatolij Sergievskij och spelade samma roll i originaluppsättningen i London 1986–1989. Åren 2002–2004 spelade han åter rollen som Anatolij i den svenska uppsättningen på Cirkus i Stockholm. Efter att ha varit gästartist under några av Benny Anderssons Orkesters turnéer blev han 2005 medlem av sällskapet tillsammans med bland andra Helen Sjöholm.

År 2008 spelade han den ena huvudrollen i musikalen Rivierans guldgossar på Cirkus i Stockholm, där han tog över efter Loa Falkman. År 2009 spelade Körberg professor Henry Higgins i My Fair Lady, på Oscarsteatern i Stockholm mot Helen Sjöholm, som gjorde Eliza Doolittles roll. Säsongen 2009/2010 medverkade han tillsammans med Meg Westergren, Björn Ranelid, Kjell Bergqvist och Siw Malmkvist i SVT1:s Stjärnorna på slottet, där Körberg var huvudperson i det sista programmet av fem. Hösten 2010 släppte Körberg soloalbumet Songs for Drinkers and Other Thinkers.

År 2011 medverkade Körberg som sångcoach tillsammans med Danny Saucedo och Pernilla Andersson i TV-programmet True Talent.


Tommy Körberg

miniatyr|höger||Tommy Körberg 2009.
I Ronneby debuterade Tommy Körberg i femårsåldern på "Brunnskvittret" vid Ronneby Brunn med att sjunga Gunde Johanssons "Torparvisan". Det första gaget var ett par askar Tutti-Frutti.Körberg, Tommy: Sjung tills du stupar, Bonniers 2012, s. 29. Körberg fortsatte sin artistkarriär med att återkomma till Ronneby brunnspark med nya sånger.  Under skoltiden debuterade Tommy Körberg i ABF:s manskör i Ronneby, som tog in sin yngste sångare någonsin. Man ställde honom längst fram eftersom han var kortast och dessutom skulle sjunga solo. Bland annat sjöng han den ryska folksången Entonigt ringer den lilla klockan. Gaget var då 75 kronor.Körberg, Tommy: Sjung tills du stupar, Bonniers 2012, foto s. 38, s. 39.

Efter avslutad skolgång bildade han gruppen Bootleggers i Enköping. Så småningom bytte de namn till Maniacs och hamnade tillsammans med Michael Johansson på den svenska topplistan med Somebody's Taken Maria Away som Tom & Mick & Maniacs från år 1967.Nationalencyklopedin: Tommy Körberg, Bokförlaget Bra Böcker, Band 12, Höganäs 1993, s. 44. Tom & Mick & Maniacs var då en unik grupp med sina dubbla sångare (varav den ena var Tommy Körberg). 1969 gjorde Körberg solodebut med albumet Nature Boy. Samma år deltog han i Melodifestivalen och vann med låten Judy min vän. Vid Eurovision Song Contest 1969 i Spanien kom han på delad 9:e plats.

Under 1970-talet lämnade han popmusiken och var medlem i de mer experimentella grupperna Solar Plexus (1972) och Made in Sweden (1975), där han sjöng jazzrock.Nationalencyklopedin på internet (prenumerant). Uppslagsord: Tommy Körberg Han skrev dock även musiken till ett av bidragen i Melodifestivalen 1972, Krama mig och dansa. Körberg debuterade som skådespelare 1973 i Bertolt Brechts Mahagonny,Vem är det : Svensk biografisk handbok 2007, huvudred. Ann Moen, Nationalencyklopedin, Malmö 2006  , s. 334 och som vissångare samma år. År 1976 deltog han i Hasseåtages Svea Hund på Göta Lejon, på Dramaten 1977 i Den kaukasiska kritcirkeln och 1978 spelade han Röde Orm i en musikal på Malmö stadsteater. På 1980-talet var han bland annat med i en föreställning med Jacques Brels sånger, tillsammans med bland andra Evabritt Strandberg. På film medverkade han 1984 i Ronja Rövardotter.

Under 1980- och 1990-talen etablerade han sig som musikalartist och har bland annat medverkat i Animalen (1982), Les Misérables (1990), Sound of Music (1995–1997). I rollen som Lustigs-Per i Skinnarspelet i Malung spelade Körberg i 14 somrar från 1983. Från 1980-talet har han sjungit jazz i Tolvan Big Band.NE i tjugo band – En modern och komprimerad version av det stora uppslagsverket. Band 10, Malmö 2009. s. 217. Han ställde åter upp i Melodifestivalen 1988, med låten Stad i ljus, som han vann med. Vid den internationella finalen, Eurovision Song Contest 1988 i Dublin, kom han på 12:e plats. I sina egna föreställningar och skivor har han arbetat mycket tillsammans med Stefan Nilsson och bland annat sjungit visor av
Carl Michael Bellman (1993), Jacques Brel (1982) och Birger Sjöberg (1973). År 1993 debuterade Tommy Körberg även som psalmsångare.

Redan i den första konsertversionen av Björn Ulvaeus, Tim Rice och Benny Anderssons musikal Chess sjöng han den manliga huvudrollen Anatolij Sergievskij och spelade samma roll i originaluppsättningen i London 1986–1989. Åren 2002–2004 spelade han åter rollen som Anatolij i den svenska uppsättningen på Cirkus i Stockholm. Efter att ha varit gästartist under några av Benny Anderssons Orkesters turnéer blev han 2005 medlem av sällskapet tillsammans med bland andra Helen Sjöholm.

År 2008 spelade han den ena huvudrollen i musikalen Rivierans guldgossar på Cirkus i Stockholm, där han tog över efter Loa Falkman. År 2009 spelade Körberg professor Henry Higgins i My Fair Lady, på Oscarsteatern i Stockholm mot Helen Sjöholm, som gjorde Eliza Doolittles roll. Säsongen 2009/2010 medverkade han tillsammans med Meg Westergren, Björn Ranelid, Kjell Bergqvist och Siw Malmkvist i SVT1:s Stjärnorna på slottet, där Körberg var huvudperson i det sista programmet av fem. Hösten 2010 släppte Körberg soloalbumet Songs for Drinkers and Other Thinkers.

År 2011 medverkade Körberg som sångcoach tillsammans med Danny Saucedo och Pernilla Andersson i TV-programmet True Talent.

I oktober 2012 kom Körberg ut med sina memoarer Sjung tills du stupar, som han berättat för Klas Ekman.Körberg, Tommy; berättat för Ekman, Klas: Sjung tills du stupar, Bonniers 2012. . En CD-skiva med samma titel som memoarerna kom i november 2012. Den innehåller bland annat låten "Mitt liv". I självbiografin berättade Körberg bland annat om sitt personliga förhållande till bruk och missbruk.Expressen –  Körberg avslöjar allt i nya självbiografin

Tommy Körberg deltog med gruppen Ravaillacz i Melodifestivalen 2013 med låten "En riktig jävla schlager". Gruppen deltog i den tredje deltävlingen och gick där vidare till finalen.


Tommy Körberg

miniatyr|höger|280px|Anne-Charlotte och Tommy Körberg i samband med invigningen av Abbamuseet den 6 maj 2013.
Körberg bor numera med sin familj i en lägenhet på Danviksklippan i Stockholm. Han har varit gift tre gånger. År 1988 gifte sig Körberg första gången, med engelskan Amanda WaringKörberg, Tommy: Sjung tills du stupar, Bonniers 2012, s. 216. och var andra gången gift 1994–2005 med norskan Kirsti Skavberg Roaldsen (född 1956).. Han gifte sig för tredje gången den 14 juli 2007 i Trosa med Anne-Charlotte Nilsson (född 1969).

Tommy Körberg har sonen Anton Körberg (född 1977) tillsammans med Anki Lidén. I andra giftet har han sonen Erlend Körberg (född 1996). Dottern Elvira (född 2009) har Körberg i tredje giftet.

Han har offentligt talat om att han var en frånvarande pappa till Anton Körberg.  Året Runt: Tommy Körberg om papparollen

Körbergs syster Anne-Mi dog 1999 av ett autoimmunt tillstånd, som delvis berodde på Sjögrens syndrom. 1995 berättade hon och Körberg om sjukdomen och skapade med familjen en fond till forskning vid Karolinska institutet. Den utlösande faktorn för sjukdomen finns i en defekt gen

|
||
||
|
Tommy Körberg sörjer lillasyster
|
Tommy Körberg har sorg. Hans lillasyster är död i sin obotliga sjukdom som även han bär anlag för. Dock slår inte sjukdomen lika hårt mot honom. |
Foto: ANDERS DEROS
Lillasyster Anne-Mi tillsammans med brodern Tommy Körberg. De båda stod varandra mycket nära.
Foto: LOTTE FERNVALL
Cellerna i
kroppen angrips
Auto-immuna kallas de sjukdomar där kroppens eget försvar, de vita blodkropparna, angriper kroppens celler.
Vanliga är astma och reumatism, men även sle, ms och andra mindre vanliga sjukdomar hör till samma grupp av sjukdomar.
Det finns två olika typer: de autoimmuna sjukdomarna som angriper ett enda organ, som lederna, och de som angriper många organ, så kallade systemsjukdomar.
För dem som drabbas av systeminflammatoriska sjukdomar finns mediciner som cortison eller cellgifter att tillgå.
En del av Anne-Mi Körbergs sjukdom berodde på något som normalt kallas Sjögrens syndrom.
Det är ett tillstånd där ofta tårkanaler, salivproduktion och leder angrips.
I de flesta fall är det en lindrig sjukdom men ibland kan även andra organ skadas, som till exempel lungorna.
Anne-Mi dog i sin obotliga sjukdom
GÖTEBORG.
Tommy Körbergs lillasyster Anne-Mi är död.
Hon hade sedan flera år en obotlig sjukdom, hennes immunförsvar angrep kroppens egna celler. Läkarna kunde inget göra. Den 12 mars avled hon.
Det värsta är den vanmakt de närstående drabbas av, säger Tommy Körberg. Den blir man så jävla ilsken av.
Syskon och familj sörjer. Anne-Mi blev bara 43 år, när hon drabbades var hon 27.
Döden är alltid jobbig. Även om hon varit sjuk i många år och låg på intensiven ganska länge.
Jag är imponerad av dem som jobbar på intensiven, skriv det. Finns det änglar så är det de som jobbar där. De behandlar det ämne som alla tänker på mest av allt men som ingen talar om döden.
Tommy Körberg vill sprida kunskap om sin systers sjukdom för att dra in pengar till forskningen. Sjukdomen har inte ens ett namn, kallas bara ett autoimmunt tillstånd.
I botten finns en defekt gen, något som Tommy Körberg också har. Han hoppas att ny genforskning kan ge svar på gåtan.
När hon 1995 första gången gick ut och berättade, tillsammans med sin bror, skapade familjen en fond till forskning på Karolinska sjukhuset.
I mars var Tommy Körberg i Peking. Innan han åkte dit besökte han sin lillasyster på sjukhuset.
Hon vinkade och log när jag gick.
I Kina kände han på sig att något skulle ske och ringde hem till Sverige och Huddinge sjukhus. Från andra sidan jorden följde han sin systers sista minuter.
Jag var med på telefon hela tiden.
Eftersom anlaget för immunbrist är ärftligt testade sig hela familjen, när Anne-Mis sjukdom upptäcktes. Men bara hon och Tommy Körberg hade den felaktiga genen.
Den förs inte vidare, säger läkarna. Nu ska det vara stopp.
Han aktar sig för infektioner
Tommy Körberg har drabbats i mycket lägre grad än sin syster, hans immunförsvar är nedsatt 10-20 procent. Det drabbar kvinnor och män olika, förklarar han.
Det försvagade immunförsvaret är inget som oroar Tommy Körberg, han är inte rädd. Däremot är han vaksam.
För Anne-Mis del var det lungorna som först drabbades. Hon var bara 27 år och skulle börja jogga, men klarade inte av det. Astma sade läkarna, men det stämde inte. Så följde fyra års utredning innan läkarna kunde ställa en diagnos, lungemfysem som växte snabbt. Det berodde på autoimmunitet. Småningom var syrgas det enda som hjälpte henne att andas, hjärtat förstorades, hela kroppen drabbades av att det blev fel på hennes eget immunförsvar.
Fotnot: Forskningsfonden har postgironummer 95 41 92-1. Mottagare är Institutionen för medicin K2, reumatologisk forskning. Skriv Körberg-fonden om pengarna ska öronmärkas för just detta projekt.
Tipsa Aftonbladets nyhetsredaktion: ettan@aftonbladet.se
telefon: 08-411 11 11
fax: 08-600 01 77
|
|


Tommy Körberg

miniatyr|höger|280px|Anne-Charlotte och Tommy Körberg i samband med invigningen av Abbamuseet den 6 maj 2013.
Körberg bor numera med sin familj i en lägenhet på Danviksklippan i Stockholm. Han har varit gift tre gånger.


Tommy Körberg

miniatyr|höger|280px|Anne-Charlotte och Tommy Körberg i samband med invigningen av Abbamuseet den 6 maj 2013.
Körberg bor numera med sin familj i en lägenhet på Danviksklippan i Stockholm. Han har varit gift tre gånger. År 1988 gifte sig Körberg första gången, med engelskan Amanda WaringKörberg, Tommy: Sjung tills du stupar, Bonniers 2012, s. 216. och var andra gången gift 1994–2005 med norskan Kirsti Skavberg Roaldsen (född 1956).. Han gifte sig för tredje gången den 14 juli 2007 i Trosa med Anne-Charlotte Nilsson (född 1969).

Tommy Körberg har sonen Anton Körberg (född 1977) tillsammans med Anki Lidén. I andra giftet har han sonen Erlend Körberg (född 1996). Dottern Elvira (född 2009) har Körberg i tredje giftet.


Tommy Körberg

Teater Roller År Roll Produktion Regi Teater 1976 Medverkande Svea Hund<small>Hans Alfredson och Tage Danielsson Göta Lejon1977 PolitikerrösterRanstadvalsen <small>Jan Guillou och Gunnar Ohrlander Margaretha Byström Dramaten1978 Orm Röde Orm från Kullen <small>Lars Björkman, Pierre Fränckel och Bengt-Arne Wallin Pierre Fränckel Conny Borg Malmö stadsteater 1982 Jacques Brel lever än!<small> Billy Benson Animalen <small>Lars Johan Werle och Tage Danielsson Tage Danielsson Oscarsteatern 1983 Medverkande Brel <small> Olle Ljungberg och Sonja Gube Olle Ljungberg Göta Lejon 1983–97 Skinnarspelet<small> Malung1986 Anatolij Sergievskij Chess<small>Benny Andersson, Björn Ulvaeus och Tim Rice Trevor Nunn Prince Edward Theatre, London1990 Jean Valjean Les Misérables<small> Cirkus, Stockholm 1995 Kapten von Trapp Sound of Music <small> Richard Rodgers och Oscar Hammerstein II Trond Lie Göta Lejon2002 Anatolij Sergievskij Chess<small>Benny Andersson, Björn Ulvaeus och Tim Rice Cirkus, Stockholm 2007 Guys and Dolls<small> Hans Marklund Oscarsteatern Lawrence Jameson Rivierans Guldgossar <small>David Yazbek och Jeffrey Lane Bo Hermansson Cirkus, Stockholm 2008 Doktor Higgins My Fair Lady <small>Frederick Loewe och Alan Jay Lerner Tomas Alfredson Oscarsteatern 2011 Chefen Ture Riktiga män <small> Scott Rankin och Glynn Nicholas Emma Bucht Maximteatern 2016 Medverkande Körberg & Dalle på Intiman, show <small> Peter Dalle Intiman


Tommy Körberg


Carl Michael Bellman

Carl Michael Bellman, född 4 februari 1740 (enl. g.s.) i Stockholm, död 11 februari 1795 i Stockholm, var en svensk skald. Hans mest kända verk är diktcyklerna Fredmans epistlar och Fredmans sånger.

Bellman brukar betraktas som en av Sveriges nationalskalder, och har kallats "Nordens Anakreon", vilket syftar på de backanaliska aspekterna av hans verk. Hans diktning har varit mycket viktig för senare svensk litteratur, och hans betydelse för denna har jämförts med William Shakespeares för den engelskspråkiga.

Bellmans produktion var synnerligen riklig och omväxlande. Den omfattade bland annat dikter, visor, ordensparodier, skådespel, översättningar och religiös diktning. Bland figurerna i hans sånger märks urmakaren Fredman, musikern Movitz, korpral Mollberg och den prostituerade Ulla Winblad, men även gestalter hämtade från den bibliska, grekiska, romerska och fornnordiska mytologin. Han arbetade ofta med kontrasterande stilnivåer och genreblandning i ett och samma verk, så att vad som till en början verkade som en pastoral kunde övergå i supfest och samlag.

Melodierna i hans sånger lånade han liksom andra sångförfattare ofta från melodier som var populära i samtiden. De kom bland annat från opera och operett, dansmusik och folkvisor och arbetades om så att de passade hans syfte. I vissa fall, såsom "Träd fram du nattens gud", har man inte hittat någon källmelodi. Huruvida Bellman då själv skrivit melodin eller om källmelodin fallit i glömska är en fråga som inte går att besvara.

Bellmans musikinstrument Lite slarvigt brukar man ange att Bellman spelade luta; förra sekelskiftets Bellmanvåg ledd av Sven Scholander kretsade kring lutsång, framförd på en luta specialombyggd för vissång som kom att bli modellen för den moderna svenska lutan."Den svenska lutans konstruktion" , Sällskapet svenska lutan Bellman själv ägde tre instrument: en mandolin samt en cister och en citrinchenOm Bellmans instrument på bellman.net varav de sista två instrumenten är besläktade med lutan. Bellmans cister, identifierad genom instrumentmakarens numrering och listor över försålda instrument, förvaras och visas i Bellmanhuset på Södermalm i Stockholm medan hans citrinchen finns i Historiska museets samlingar.

Den lilla cittran (citrinchen) köptes av Carl Michael Bellmans farfar, Johan Arndt Bellman när han reste runt i Europa i två år i slutet av 1690-talet. Cittran lär vara tillverkad i Hamburg 1695.
Enligt litteraturen var det detta instrument som Carl Michael lärde sig spela på som ung. Efter Bellmans död 1795 har instrumentet haft ett antal ägare fram till 1850 då det skänktes till Vitterhetsakademien. 1953 deponerade Kungliga Vitterhetsakademien cittran till Stockholms stadsmuseum. Vitterhetsakademien har senare överfört alla sina samlingar till Historiska museet som därför är ägare till cittran.
På instrumentets lock finns en påskrift: På denna zittra har Professor Bellman spelat i Rom, ärfd av hans sone-son C.M. Bellman. En teori är att det är Carl Michaels son Adolf Bellman som skrivit detta.
Foto: Carl Heideken, Stockholms stadsmuseum”Citrinchen”
Carl Michael Bellmans lilla cittra
- Tid
- 1695 - 1795
- Plats
Kan inte visas på karta
- Ämnesord
-
Den lilla cittran (citrinchen) köptes av Carl Michael Bellmans farfar, Johan Arndt Bellman när han reste runt i Europa i två år i slutet av 1690-talet. Cittran lär vara tillverkad i Hamburg 1695.
Om du vill använda föremålsbilden ska du ange var originalföremålet finns och fotograf (om det finns angivet). Om du använder beskrivningen av föremålet som källa ska du skriva ut webblänken och datum. Exempel: Hämtad från Stockholmskällan http://www.stockholmskallan.se/Soksida/Post/?nid=30523 Hämtad 2016-09-16
Tillverkare
-
Skapad
1695
-
Objekt-ID
Stockholms stadsmuseum
Inventarienummer 15082
Om du har frågor om föremålet ska du kontakta det museum där föremålet finns. Ange länken till föremålets sida i Stockholmskällan så är det lättare för museet att hjälpa dig.
Stockholms stadsmuseum
CC-BY
Du får använda materialet fritt om du anger upphov (fotograf, författare, konstnär). Mer om Creative Commons licenser
Mer i Stockholmskällan
Relaterade poster och teman


Carl Michael Bellman


Björn Ulvaeus

miniatyr|höger|Björn Ulvaeus vid öppnandet av Abbamuseet i Stockholm 2013.
Björn Kristian Ulvaeus, född 25 april 1945 i Lundby, Göteborg, är en svensk musiker (gitarrist), textförfattare och låtskrivare. Han är känd som medlem av Hootenanny Singers och Abba samt för sitt samarbete med Benny Andersson. Han är bosatt på Östermalm i Stockholm.

miniatyr|höger|Hootenanny Singers 1967. Från vänster: Hansi Schwarz, Johan Karlberg, Björn Ulvaeus och Tony Roth.
År 1963 Ulvaeus han en tävling med sina skolkamrater i Hootenanny Singers, vilket ledde till den första kontakten med Stikkan Anderson. Under tiden med Hootenanny Singers skrev han några egna låtar, exempelvis No Time och Baby, Those Are the Rules.

Under 1966 träffade han Benny Andersson och deras första gemensamma komposition var den av Hep Stars inspelade Isn't It Easy to Say. Det var efter detta möte som hans låtskrivande tog fart på allvar. Deras första gemensamma hit var Ljuva sextital, inspelad av Brita Borg 1969.

År 1970 utgavs deras gemensamma album Lycka. Låten Hej gamle man hade Agnetha Fältskog och Anni-Frid Lyngstad i bakgrundskören, vilket blev grunden till ABBA.

Abba-låten "Hej gamle man"
Abba-låten "Hej gamle man" handlar om frälsningssoldaten, som år efter år alltid fanns på torget i Västervik för att sälja Stridsropet och samla in pengar till Frälsningsarmén.
Bildtext: Abba vid Frälsningsarméns riksting i Göteborg 1971. De sjungande frälsningssoldaterna längst till höger är Marianne Lennermo-Ljungholm och Gunnel Isberg. Foto: Frälsningsarméns Arkiv
Det var i januari 1971. Vid Frälsningsarméns riksting i Göteborg framträdde Björn, Benny, Agneta och Frida. De hade precis spelat in sitt första gemensamma album och de hade ännu inte antagit namnet ABBA.
Abbas första gemensamma skiva
Det var Björn och Benny som stod för det mesta av sången i 'Hej, gamle man' och Agneta och Frida körade i bakgrunden. Sången fanns med på gruppens första gemensamma skiva och låg på svensktoppen i femton veckor. Göteborgs konserthus var den här kvällen fyllt av unga frälsningssoldater och representanter från Frälsningsarméns ledning som var samlade i Göteborg till Frälsningsarméns Riksungdomsting.
ABBA sjöng även ett par andra låtar från scenen, bland annat folkvisan 'Vem kan segla förutan vind'.
"Hej gamle man" -handlar om en äldre frälsningssoldat i Västervik
Denna januarikväll var låten 'Hej gamle man' en sång som sedan några veckor låg etta på svensktoppen och gnolades av var och varannan i vårt land. Även om Frälsningsarmén inte uttalat finns med i texten, handlar den om en äldre frälsningssoldat som kollekterar på torget. Den här kvällen insisterade gruppen på att ha med några unga sångare från Frälsningsarmén som skulle hjälpa till att sjunga i refrängen. I den gruppen fanns bland andra kommendör Marie Willermark med som var ledare för Frälsningsarmén i Sverige mellan 2010 - 2016.
Kommendör Sven Nilsson bjöd in ABBA till Frälsningsarméns riksting
Kommendör Sven Nilsson, dåvarande nationell ungdomssekreterare, var ansvarig för rikstinget och initiativtagare till att bjuda in sånggruppen Björn, Benny, Agneta och Frida. På frågan om bakgrunden till händelsen säger han,
- Jag hade hört sången och den var populär så jag ringde upp Björn Ulvaeus och det var hans pappa som svarade. När jag fick prata med grabben så berättade han att de hade fått förtroende för och blivit berörda och inspirerade av den gamle frälsningssoldaten. Han som år efter år alltid fanns på torget i Västervik för att sälja Stridsropet och samla in pengar till Frälsningsarmén.
Denna upplevelse blev bakgrunden till sången 'Hej, gamle man'.
Ersättningen - en mindre summa respengar
Sven Nilsson fortsätter att berätta om hur gärna gruppen ville ställa upp och sjunga sången i det frälsningsarmésammanhang som de nu blev inbjudna till. De var oerhört positiva och väldigt glada för att få vara med oss. Det blev en oerhört varm och mättad stämning när sången framfördes i det sammanhanget och många blev berörda av framförandet och bakgrunden till sången, säger Sven.
På min fråga om det var förenat med en stor kostnad att bjuda in gruppen svarar Sven Nilsson ödmjukt eftertänksamt 'en mindre summa respengar var den enda ersättning de ville ha'.
Foto: Frälsningsarméns Arkiv
Text: Bert Åberg


Björn Ulvaeus

miniatyr|höger|Hootenanny Singers 1967. Från vänster: Hansi Schwarz, Johan Karlberg, Björn Ulvaeus och Tony Roth.


Björn Ulvaeus

miniatyr|höger|Hootenanny Singers 1967. Från vänster: Hansi Schwarz, Johan Karlberg, Björn Ulvaeus och Tony Roth.
År 1963 Ulvaeus han en tävling med sina skolkamrater i Hootenanny Singers, vilket ledde till den första kontakten med Stikkan Anderson. Under tiden med Hootenanny Singers skrev han några egna låtar, exempelvis No Time och Baby, Those Are the Rules.


Björn Ulvaeus

miniatyr|höger|Hootenanny Singers 1967. Från vänster: Hansi Schwarz, Johan Karlberg, Björn Ulvaeus och Tony Roth.
År 1963 Ulvaeus han en tävling med sina skolkamrater i Hootenanny Singers, vilket ledde till den första kontakten med Stikkan Anderson. Under tiden med Hootenanny Singers skrev han några egna låtar, exempelvis No Time och Baby, Those Are the Rules.

Under 1966 träffade han Benny Andersson och deras första gemensamma komposition var den av Hep Stars inspelade Isn't It Easy to Say.


Björn Ulvaeus

miniatyr|höger|Hootenanny Singers 1967. Från vänster: Hansi Schwarz, Johan Karlberg, Björn Ulvaeus och Tony Roth.
År 1963 Ulvaeus han en tävling med sina skolkamrater i Hootenanny Singers, vilket ledde till den första kontakten med Stikkan Anderson. Under tiden med Hootenanny Singers skrev han några egna låtar, exempelvis No Time och Baby, Those Are the Rules.

Under 1966 träffade han Benny Andersson och deras första gemensamma komposition var den av Hep Stars inspelade Isn't It Easy to Say. Det var efter detta möte som hans låtskrivande tog fart på allvar. Deras första gemensamma hit var Ljuva sextital, inspelad av Brita Borg 1969.

År 1970 utgavs deras gemensamma album Lycka.


Benny Fredriksson

thumb|Benny Fredriksson och Parkteaterchefen Sissela Kyle inviger firandet i Vitabergsparken den 11 juni 2017 av Parkteaterns bildande för exakt 75 år sedan.
thumb|Kondoleanser för Benny Fredriksson i Kulturhuset i juni 2018.
thumb|Vid invigningen av Benny Fredrikssons torg i maj 2019.
Benny Holger Fredriksson, född 2 juli 1959 i Hägersten, StockholmSveriges befolkning 1970, CD-ROM, Version 1.04, Sveriges Släktforskarförbund (2002)., död 17 mars 2018 i Sydney i Australien, var en svensk skådespelare, teaterregissör och vd för Kulturhuset Stadsteatern i Stockholm.

Fredriksson arbetade som 16-åring vid Stockholms stadsteater som biljettvaktmästare.

Efter utbildningen var Fredriksson verksam både som skådespelare och som regissör, bland annat vid  Kungliga Operan, Göteborgs stadsteater, Riksteatern, Drottningholmsteatern och Stockholms stadsteater.

Han var konstnärlig ledare för Parkteatern och ensemblechef på Stockholms stadsteater innan han blev chef och teaterchef för Stockholms stadsteater i mars 2002. Mellan juli 2013 och december 2017 var Benny Fredriksson vd för Stockholms Stadsteater AB som driver verksamheten Kulturhuset Stadsteatern. Fredriksson utvecklade och moderniserade teatern.

Efter 16 år som vd slutade Fredriksson i december 2017, efter att hård men anonym kritik i media under metoo-kampanjen under hösten riktats mot hans ledarstil. Den 17 mars 2018https://www.svd.se/dodsannonser#/Case/507887?query=benny%20fredriksson begick Fredriksson självmord under en resa i Australien.https://www.svd.se/benny-fredriksson-begick-sjalvmord-granslost-mediedrev I ett pressmeddelande från Kulturhuset Stadsteatern sade tillförordnade vd:n Sture Carlsson att "Efter att under 16 års tid ha vigt sitt liv åt att leda och utveckla Kulturhuset Stadsteatern lämnade Benny Fredriksson abrupt sitt livsverk till följd av ett gränslöst mediedrev. Det var både fruktansvärt sorgligt och orättvist.

2021 kom Johan Palmgrens dokumentärfilm "Benny och Kulturhuset" där en rad kollegor och Anne Sofie von Otter talar om vad som hände.

Ett porträtt av Benny Fredriksson som under många år var chef på Kulturhuset/Stadsteatern. Han hade även en bakgrund som skådespelare och regissör. I samband med ett mediedrev avgick Benny Fredriksson och tog senare sitt liv. I filmen talar en rad kollegor och hans änka Anne Sofie von Otter om vad som hände.
Kategorier
Information om
- Publicerades
- 7 feb 2021
- Kan ses till
- 13 aug 2023
- Produktionsår
- 2020
- Rättigheter
- Kan bara ses i Sverige
Medverkande och kreatörer
Medverkande
- Benny Fredriksson
- Per Ahrbom
- Peter Celsing
- Anne Sofie von Otter
- Sissela Kyle
- Leif André
- Sofia Jupither
- Sture Carlsson
- Carolina Frände
- Suzanne Osten
- Åke Lundqvist
- Ulf Brunnberg
- Ingela Lindh
- Åsa Linderborg


Benny Fredriksson


Benny Fredriksson

Fredriksson arbetade som 16-åring vid Stockholms stadsteater som biljettvaktmästare.

Efter utbildningen var Fredriksson verksam både som skådespelare och som regissör, bland annat vid  Kungliga Operan, Göteborgs stadsteater, Riksteatern, Drottningholmsteatern och Stockholms stadsteater.

Han var konstnärlig ledare för Parkteatern och ensemblechef på Stockholms stadsteater innan han blev chef och teaterchef för Stockholms stadsteater i mars 2002. Mellan juli 2013 och december 2017 var Benny Fredriksson vd för Stockholms Stadsteater AB som driver verksamheten Kulturhuset Stadsteatern. Fredriksson utvecklade och moderniserade teatern.

Efter 16 år som vd slutade Fredriksson i december 2017, efter att hård men anonym kritik i media under metoo-kampanjen under hösten riktats mot hans ledarstil. Den 17 mars 2018https://www.svd.se/dodsannonser#/Case/507887?query=benny%20fredriksson begick Fredriksson självmord under en resa i Australien.https://www.svd.se/benny-fredriksson-begick-sjalvmord-granslost-mediedrev I ett pressmeddelande från Kulturhuset Stadsteatern sade tillförordnade vd:n Sture Carlsson att "Efter att under 16 års tid ha vigt sitt liv åt att leda och utveckla Kulturhuset Stadsteatern lämnade Benny Fredriksson abrupt sitt livsverk till följd av ett gränslöst mediedrev. Det var både fruktansvärt sorgligt och orättvist. Hos honom skapade det ett sår som icke gick att läka. Det är en stor tragedi." SVT fälldes i Granskningsnämnden för ett av sina inslag. Enligt hustrun Anne Sofie von Otter drabbades Fredriksson av en djup depression till följd av artiklarna. von Otter anklagade medier för att under metoo-kampanjen överdriva anklagelser om oönskat beteende och att pornografiska undertoner blev en strategi för medierna att attrahera läsare. I mars 2019 fälldes Aftonbladet i Pressens Opinionsnämnd för sina publiceringar.

Lars Truedson vid Institutet för mediestudier skrev i juni 2020 att namnpubliceringarna kring Fredriksson "utvecklade sig till ett av de absolut mest tragiska och skakande fall svensk medieetik någonsin upplevt."

I juli 2020 instiftade Kulturhuset Stadsteatern och Anne Sofie von Otter ett årligt pris om 100 000 kronor, Bennypriset, till minne av Fredriksson.


Benny Fredriksson

År  Produktion  Upphovsmän  Teater 1994  Himmelske Händel <small>  Ture Rangström Drottningholmsteatern 1995  Det är från polisen <small> An Inspector Calls  J.B. Priestley <small> Översättning Carl-Edward Nattsén  Stockholms stadsteater 1996  Trio till tidens ände <small>  Lars Norén  Boulevardteatern 1997  Vinterkärlek <small> Skylight  David Hare  Riksteatern Sommarnattens leende <small> A Little Night Music  Stephen Sondheim och Hugh Wheeler <small> Översättning Beppe Wolgers  Riksteatern 1998  Makten & härligheten <small> The Absence of War  David Hare <small> Översättning Christer Dahl  Stockholms stadsteater 1999  Piaf <small>   Pam Gems <small> Översättning Bodil Malmsten  Stockholms stadsteater 2001  Systrarna <small>  Per Olov Enquist  Stockholms stadsteate

Regi i urval År Produktion Upphovsmän Teater 1994 Himmelske Händel <small> Ture Rangström Drottningholmsteatern 1995

DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Benny Fredriksson

"Teater-vd:ns hårda ledarstil har skapat tystnadskultur", aftonbladet.se, 5 december 2017. Åtkomst den 18 mars 2018.
"Benny Fredriksson avgår som VD för Kulturhuset Stadsteatern ", kulturhusetstadsteatern.se, 7 december 2017. Åtkomst den 19 mars 2018.
"Benny Fredriksson har avlidit", kulturhusetstadsteatern.se, 17 mars 2018. Åtkomst den 19 mars 2018.
"Kulturhuset Stadsteatern sörjer Benny Fredriksson", kulturhusetstadsteatern.se, 19 mars 2018. Åtkomst den 19 mars 2018.
Hanna Lundquist. "SVT fälls för inslag om Benny Fredrikssons avgång", journalisten.se, 4 maj 2018. Åtkomst den 10 maj 2018.
Caroline Widenheim. , Göteborgs-Posten, 26 juli 2018.
 The Washington Post, 30 juli 2018.
"" (arkiverad), po.se, 11 mars 2019. Åtkomst den 11 mars 2019.
"Uthängd!" (pdf), mediestudier.se. Åtkomst den 23 juni 2020.
 kulturhusetstadsteatern.se. 2 juli 2020.
Kulturnytt/TT  sverigesradio.se, 2 juli 2020


Svenska Akademien

Svenska Akademien är en kunglig akademi som instiftades 1786 av Gustav III med syftet att ”arbeta uppå Svenska Språkets renhet, styrka och höghet”. Akademien utser årligen mottagare av flera priser och stipendier, däribland Nobelpriset i litteratur. Antalet akademiledamöter är arton, utom när en ledamot har avlidit eller beviljats utträde och ännu ingen efterträdare hunnit väljas in. Akademien kallas därmed även De Aderton. Dess valspråk är ”Snille och smak”.

Svenska Akademien ses allmänt som en av de viktigaste svenska kulturinstitutionerna. Förutom utdelandet av Nobelpriset i litteratur och ett antal andra utmärkelser ligger man bland annat bakom Svenska Akademiens ordlista (SAOL) och Svenska Akademiens ordbok (SAOB), två ordböcker med stor språklig auktoritet.

Akademiens organisationsform är "Offentlig korporation och anstalt".  Detta innebär att den är fristående från svensk statlig inblandning, men eftersom den är en kunglig akademi har Sveriges monark inflytande över samfundets regelverk.Sveriges Kungahus Pressmeddelande 18 april 2018: "Svenska Akademiens stadgar förtydligas vad gäller utträde", läst 28 april 2018 Aktieförvaltaren Akademiinvest förvaltar Akademiens tillgångar. Den löpande verksamheten finansieras via licensintäkter för utgivningsrätten för Post- och Inrikes Tidningar.

År 1912 ersatte Erik Axel Karlfeldt Wirsén som ständig sekreterare. Under Karlfeldts 18 år på posten moderniserades Akademien och öppnades upp för den nya tidens författare. Bland annat valdes den första kvinnliga ledamoten, Selma Lagerlöf, in efter en stadgeändring år 1914.

Svenska Akademien kom under 1900-talet att få internationell och årlig uppmärksamhet i samband med utdelandet av Nobelpriset i litteratur. Dessutom utökades allteftersom mängden andra utdelade kulturpriser och -stipendier.

Under 1940- och 1950-talen stärktes akademiens anseende. De flesta av de mest framstående skönlitterära författarna valdes in som ledamöter och nobelpriset utdelades till flera av portalgestalterna inom 1900-talets litteratur. De följande decenniernas mer radikala syn på samhälle och kultur förändrade dock synen på akademien och den ansågs från många håll vara alltför världsfrånvänd. En kulmen på kritiken blev när Akademien delade ut nobelpriset i litteratur 1974 till två av sina egna ledamöter, vilket kritiserades hårt.

År 2009 kom tvåbandsverket Svensk ordbok utgiven av Svenska Akademien (SO).


Svenska Akademien

År 1912 ersatte Erik Axel Karlfeldt Wirsén som ständig sekreterare. Under Karlfeldts 18 år på posten moderniserades Akademien och öppnades upp för den nya tidens författare. Bland annat valdes den första kvinnliga ledamoten, Selma Lagerlöf, in efter en stadgeändring år 1914.

Svenska Akademien kom under 1900-talet att få internationell och årlig uppmärksamhet i samband med utdelandet av Nobelpriset i litteratur. Dessutom utökades allteftersom mängden andra utdelade kulturpriser och -stipendier.

Under 1940- och 1950-talen stärktes akademiens anseende. De flesta av de mest framstående skönlitterära författarna valdes in som ledamöter och nobelpriset utdelades till flera av portalgestalterna inom 1900-talets litteratur. De följande decenniernas mer radikala syn på samhälle och kultur förändrade dock synen på akademien och den ansågs från många håll vara alltför världsfrånvänd. En kulmen på kritiken blev när Akademien delade ut nobelpriset i litteratur 1974 till två av sina egna ledamöter, vilket kritiserades hårt.

Under 1900-talet fortsatte utgivningen av SAOB, i långsam takt. Svenska Akademiens ordlista (SAOL), vars första utgåva kom redan 1874, gavs under seklet ut i sex olika upplagor.


Svenska Akademien


Svenska Akademien

Stol Foto Namn Yrke Född Invald Noter 1. 40px  jurist  ( år) 2018 2. språkforskare1945 ( år)1999 3. språkforskare ( år)1980Ständig sekreterare 1986–1999. 4. författare, litteraturforskare ( år)2008Tillförordnad ständig sekreterare 13 april 2018, ständig sekreterare från 1 juni 2018–2019. Ordförande för nobelkommittén. 5. författare ( år)2020 6. språkforskare ( år)2011 7.  professor i filosofi ( år)2019 8. antikforskare, poet ( år)2006 9.  författare ( år)2019 10. historiker, författare ( år)2002Ständig sekreterare 2009–2015. 11. litteraturvetare, översättare ( år)2018Ständig sekreterare sedan 2019. 12. författare ( år)1997 13.  författare ( år)2019 14. författare ( år)2020 15.  författare, poet  ( år) 2018 16.40pxförfattare, litteraturforskare ( år)1981 17. författare, litteraturforskare ( år)1997Ständig sekreterare 1999–2009. 18. författare ( år)201

11. litteraturvetare, översättare ( år)2018Ständig sekreterare sedan 2019. 12. författare ( år)1997 13. författare ( år)2019 14. författare ( år)2020 15. författare, poet ( år) 2018 16.40pxförfattare, litteraturforskare ( år)1981 17. författare, litteraturforskare ( år)1997Ständig sekreterare 1999–2009. 18. författare ( år)2019

Mats Malm är ständig sekreterare från den 1 juni 2019
Berätta kort om din bakgrund.
Jag är professor i litteraturvetenskap vid Göteborgs universitet och har främst arbetat med frågor om hur man i olika tider har återanvänt och utnyttjat kulturarvet, inte minst arvet från antiken. Under senare år har jag drivit Litteraturbanken.se, en digital resurs med ambitionen att göra det svenska litterära kulturarvet fritt tillgängligt. I linje med det har jag ägnat mig åt att förbereda för nya forskningsperspektiv, det som brukar kallas digital humaniora.
Vad blir din primära uppgift som ständig sekreterare?
Under det senaste året har Akademien arbetat intensivt med att förnya sina former. Utvecklingsarbetet fortsätter, och nu är jag ansvarig för att det blir så bra som någonsin möjligt. Det är ett stort förtroende som jag är hedrad att få.
Vad ser du fram emot att göra för Svenska Akademien?
Akademien är inne i en väldigt konstruktiv fas, där arbetsformerna utvecklas och organisationens olika delar knyts samman. Den dynamiska utvecklingen kommer att stärkas markant när de nya ledamöterna kommer in med sina perspektiv och kunskaper. Förutsättningarna för att Akademien skall kunna utföra sina uppdrag i arbetsro och tillit är mycket goda: jag gläder mig åt det arbetet.
– Det övergripande uppdraget sedan 1786 är ju att verka för det svenska språket och litteraturen. Med Nobels testamente blev världens litteratur Akademiens andra uppdrag. Nobelpriset kan ses som den största hyllningen till litteraturen över nationsgränserna.
Finns det någon fråga du är särskilt engagerad i?
Arbetet för språket, litteraturen och kulturen måste drivas på många områden samtidigt. Men jag är särskilt angelägen om att alla skall ha största möjliga tillgång till det litterära kulturarvet, lätt tillgängligt. Det handlar alltså mycket om digitala lösningar.
Vad gjorde att du tackade ja till att bli ständig sekreterare?
Svenska Akademien står för en långsiktig omsorg om kulturen som är helt nödvändig. Akademien är mest känd för Nobelpriset, men den gör varje år ett intensivt och kostbart arbete för svenska språket och litteraturen. Det är en unik insats för kultur och forskning som jag är glad att vara del av.
Är det ett heltidsarbete att vara ständig sekreterare?
Minst. Men en hel del kan skötas på distans. Jag kommer att bo kvar i Göteborg, men vara i Stockholm större delen av veckan.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q1928102--Se Lista över Svenska Akademiens ledamöter-14--sv-0010-1729

Svenska Akademien


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q1928102--Se Lista över Svenska Akademiens ledamöter-14--sv-0010-1730

Svenska Akademien


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q1928102--Se Lista över Svenska Akademiens ledamöter-14--sv-0010-1731

Svenska Akademien

Under årens lopp har flera ledamöter lämnat Akademiens arbete. En ledamot har enligt de historiska stadgarna och den praxis som baserats på dem inte ansetts kunnat avgå utan vara garanterad sin plats livet ut. 2018 kom detta regelverk att ifrågasättas, eftersom flera ledamöter sedan tidigare hade upphört att delta i verksamheten och nu ytterligare fem valde att göra detsamma, vilket i praktiken gjorde att Akademien kom att nå gränsen för hur många ledamöter den enligt sina stadgar ska ha för att kunna verka.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q1928102--Se Lista över Svenska Akademiens ledamöter-14--sv-0010-1732

Svenska Akademien

Under årens lopp har flera ledamöter lämnat Akademiens arbete. En ledamot har enligt de historiska stadgarna och den praxis som baserats på dem inte ansetts kunnat avgå utan vara garanterad sin plats livet ut. 2018 kom detta regelverk att ifrågasättas, eftersom flera ledamöter sedan tidigare hade upphört att delta i verksamheten och nu ytterligare fem valde att göra detsamma, vilket i praktiken gjorde att Akademien kom att nå gränsen för hur många ledamöter den enligt sina stadgar ska ha för att kunna verka.

Att ledamöter inte haft möjlighet att utträda om de så önskat har vållat en del debatt. Enligt tidigare sekreteraren Lars Gyllensten har Akademiens stadgar inte heller tidigare förhindrat ett utträde, och utträde/uteslutning har skett vid ett par tidigare tillfällen. En konsekvens av hittillsvarande praxis innebär att en ”avhoppares” stol inte nybesätts förrän innehavaren avlidit.