Ulf Lundell

 Uppväxt och tidig karriär
Ulf Lundells far var smidesarbetaren Gerhard Lundell. Modern Ingrid (född Lindström) arbetade bland annat som skolmåltidsbiträde och sömmerska. Familjen bodde först på Södermalm i Stockholm men flyttade 1960 till Saltsjö-Boo, öster om Stockholm. Faderns livshistoria blev allmänt känd i medierna: Han växte upp i Häverö som son till en änka, och levde på stat innan han i artonårsåldern flyttade till Stockholm och började arbeta på smidesverkstäder.https://www.aftonbladet.se/nyheter/article/10510477.ab Ulf Lundell fick sin första gitarr vid tio års ålder. Lundell har en två år äldre syster som heter Inger, vars pojkvän lärde honom hans första ackord. Under åren 1967 till 1975 hade Lundell en mängd diversearbeten, bland annat som brevbärare och sjukhusanställd. Under dessa år skrev han låtar och dikter som han skickade in till både skivbolag och bokförlag. En av dikterna, En gång tog jag tåget bort, tonsattes av Pugh Rogefeldt och släpptes på singel med honom. Leif Wilehag, (2016). Från ett hoppfullt sjuttiotal. Alba.nu. Läst 2017-08-27.

Han skickade en demo till MNW som refuserade den för att "materialet inte var tillräckligt starkt", samt ytterligare två till Silence som heller inte gav honom någon lycka. När han sedan skickade en demo till EMI i oktober 1974 ville de snabbt göra en LP med honom. 1975 albumdebuterade han med skivan Vargmåne. Året efter, 1976, kom debutromanen Jack genom vilken han slog igenom. Romanen handlar om upproret mot medelsvenssons inskränkta liv i efterdyningarna av det politiska upproret vid 1960-talets slut. Boken trycktes i en första upplaga i 3 000 ex men såldes i 200 000 ex. Göran Greider har karakteriserat boken som den sista riktigt vitala arbetarromanen. Under tiden då debutboken släpptes hade han redan börjat spela in uppföljaren till Vargmåne. Den skulle komma att heta Törst och släpptes bara tre månader efter Jack. Efter detta flöt skrivandet på och ytterligare två böcker släpptes under 1970-talet. Albumet Törst följdes upp av liveplattan Natten hade varit mild och öm med Nature som kompband året efter. Skivan Nådens år skulle 1978 bli hans tredje studioalbum innehållandes bland annat en duett med Agnetha Fältskog, "Snön faller och vi med den". År 1979 släpptes hans fjärde studioalbum Ripp rapp med låtar som "Rom i regnet" och "(Oh la la) jag vill ha dej". En skiva som var mer rockig än hans tidigare.


Ulf Lundell

Ulf Gerhard Lundell, född 20 november 1949 i Stockholm, är en svensk musiker, författare och konstnär.

År 1975 debuterade Lundell med LP:n Vargmåne. År 1976 släpptes hans första roman, Jack. Därefter har han varit mycket produktiv med ett kontinuerligt flöde av skivor och böcker. På 1980-talet slog Lundell igenom stort med låten "Öppna landskap", en låt som föreslogs som ny nationalsång och spelades senare av vaktparaden.http://www.youtube.com/watch?v=EPIhSiZ2IJw

Lundell har influerats av musiker som Bruce Springsteen, Bob Dylan, Neil Young och författare som Jack Kerouac, Allen Ginsberg och andra från beatnikrörelsen. Han har även haft stort inflytande på den svenska musikscenen, bland annat på singer-songwriters som till exempel Lars Winnerbäck, David Urwitz, Rolf Carlsson och Tomas Andersson Wij.

Lundells gitarr, "Den vita viskningen", syns bland annat på omslaget till Natten hade varit mild och öm.

Hittills har Lundell släppt 24 studioalbum och 13 romaner. Lundell har varit Sommarvärd i Sveriges Radio fem gånger: 24 juni 1982, 23 juli 1983, 29 juni 1985, 23 juni 2007Infosajten - Sommar i Sveriges Radio P1 och 22 juni 2020.

Lundell var gift första gången från 1977 med Barbro Zackrisson, andra gången 1989-1992 med Fredrika Gunnarsdotter Stjärne.Vem är det 2001 (Stockholm 2000), sid 738. och tredje gången 2014–2017 med Sofia Möller.http://www.aftonbladet.se/nojesbladet/article18509722.ab Han har tre barn, Carl Lundell, Sanna Lundell och Love Lundell, i det första äktenskapet och ett barn, dottern Sasha, i det andra

Vem är det 2001 (Stockholm 2000), sid 738. och tredje gången 2014–2017 med Sofia Möller. Han har tre barn, Carl Lundell, Sanna Lundell och Love Lundell, i det första äktenskapet och ett barn, dottern Sasha, i det andra.

Barbro Lundell skilde sig från Ulf Lundell 1989. Skilsmässan var smärtsam och under äktenskapet fick hon finna sig i att leva i sin berömda makes skugga. Nu berättar hon i M Magasin: - Jag sjönk in i en livskris och en depression, vårdades på Långbro sjukhus i ett halvår. Ulf fick vårdnaden om våra tre barn. Ulf och Barbro Lundell var gifta 1976-1989. Tillsammans fick de sönerna Kalle och Love, och dottern Sanna.
"Mycket klokare än jag"
Förra året fick Sanna Lundell sonen Igor tillsammans med Mikael Persbrandt. Barbro Lundell tror att dottern kommer att klara sig bättre än hon själv gjorde. - Jag tror att hon är, jag vet att hon är, mycket klokare än vad jag var. Ulf och jag möttes i en skarv. Men han var ju relativt okänd 1976. Sedan gick allt blixtsnabbt. Sanna och Mikaels livsvillkor är annorlunda. - Hon kommer inte att göra som jag, att försöka ta livet av sig när allt känns kört.
Jobbar som homeopat
Barbro Lundell lever i dag ensam, jobbar som homeopat och bor i Stockholm. Och hon är lycklig, särskilt över barnbarnen: 6-åriga Olga och Igor, 8 månader. - Jag trivs väldigt bra i min mormorsroll. Jag har hamnat rätt. Men hon blir fortfarande arg på den ekonomiska uppgörelsen i samband med skilsmässan. - Jag fick överta huset, lånen och skulderna i vårt hus. Jag gjorde en ekonomiskt usel uppgörelse, jag var ett nöt. Jag har tagit upp det här ett par gånger med Ulf via brev, men han tycker att han gjort rätt för sig.


Ulf Lundell


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q647694--Minnesmärken och kulturella referenser-2--sv-0024-1067

Tåget över Bält

Tåget över Bält var ett svenskt fälttåg mot Danmark, som fördes över isarna och öarna mellan Jylland och Själland. Fälttåget pågick mellan den 30 januari och den 15 februari 1658, och det slutade med en avgörande seger för Sveriges kung Karl X Gustav under dennes första danska krig.

Den 5 juni 1657 förklarade Danmark krig mot Sverige, samtidigt som Sverige var hårt pressat i krigen mot Polen och Ryssland. Trots att Karl X Gustav var djupt indragen i konflikten med Polen, valde han att förflytta huvuddelen av sin armé till Jylland för att invadera Danmark. Kungens ilmarscher överraskade de danska trupperna och huvuddelen tvingades att retirera till fästningen Frederiksodde, som stormades och intogs av svenskarna den 24 oktober. Med Jylland säkrat ville Karl X Gustav fortsätta vidare mot Köpenhamn på Själland, men han hindrades av de danska sunden och den danska flottan. Då 1600-talet var det kallaste århundradet under lilla istiden och vintrarna i Skandinavien var mycket kalla, planerade kungen att utnyttja kölden genom att vänta till dess att tillräckligt tjock is hade bildats på sunden, för att därefter genomföra en riskabel marsch över isen.

Efter noggranna rekognosceringar inledde kungen sin marsch den 30 januari 1658 från Jylland över det isbelagda sundet Lilla Bält till Fyn. Svenska trupper besegrade danskarna vid Tybrind Vig och Iversnæs udde, och efter några dagar hade svenskarna ockuperat hela Fyn. För att avvärja risken att de svenska trupperna skulle bli isolerade på Fyn, undersökte Karl X Gustav möjligheterna att passera isen över Stora Bält till Själland. När isen vid södra Fyn bedömdes vara tillräckligt tjock, beslutade kungen den 5 februari att gå över isen till Langeland. Han fortsatte sedan genom Lolland och Falster och landsteg på Själland den 11 februari. När svenska förband den 15 februari stod 22 kilometer utanför Köpenhamn, valde kung Fredrik III av Danmark att villkorslöst sluta fred med Sverige, och det svenska fälttåget avslutades.

Karl X Gustavs vågspel slutade med ett katastrofalt nederlag för Danmark, och detta ledde till den för Sverige mycket gynnsamma freden i Roskilde den 26 februari 1658. Resultatet av fredsuppgörelsen blev att Danmark avträdde Skåne, Blekinge, Halland, Bohuslän, Bornholm och Trondheims län till Sverige; de två sistnämnda återlämnades till Danmark 1660 efter Karl X Gustavs misslyckade försök att besegra Danmark fullständigt i ett andra krig. I historieskrivningen har flera historiker lyft fram fälttåget och den därav resulterande Roskildefreden, som de händelser som har givit Sverige dess nuvarande "naturliga" gränser. Likaså har händelserna givit upphov till en långvarig diskussion kring generalkvartermästaren Erik Dahlberghs roll för kungens beslut att marschera över Stora Bält.

miniatyr|Medalj slagen av Pieter van Abeele till minne av Tåget över Bält.
Redan i samtiden skildrades det första danska kriget och tåget över Bält av skalden Georg Stiernhielm i verket Discursus Astropoeticus, som dock inte var en traditionell hjältehyllning av skeendet. Först under 1700-talet gjordes några försök av svenska skalder att skapa ett svenskt klassiskt heroiskt epos. Hedvig Charlotta Nordenflycht skrev 1754 dikten Tåget öfver Bält där hon framställde händelserna under Karl X Gustavs regeringstid som ett resultat av övernaturliga krafters spel. Hon tävlade med dikten i Vitterhetsakademiens första pristävling, men vann inget pris. Akademiens sekreterare Olof von Dalin anklagades för att medvetet ha undanhållit dikten från drottning Lovisa Ulrika och Vitterhetsakademiens medlemmar. År 1785 publicerade Gustaf Fredrik Gyllenborg diktverket Tåget öfver Bält. Varken Nordenflychts eller Gyllenborgs verk rönte dock någon framgång hos den stora publiken. Arnold Munthe skrev teaterpjäsen Tåget öfver Bält, som uppsattes den 12 februari 1920 på Dramaten i Tor Hedbergs regi.

I samband med Nordiska industri- och slöjdutställningen i Malmö 1896 restes en ryttarstaty föreställande Karl X Gustav på Stortorget i Malmö. Statyn skapades av John Börjeson och drivande bakom projektet var politikern Carl Herslow tillsammans med historikern Martin Weibull, som höll högtidstalet den 28 juni 1896. Weibull framförde Karl X Gustavs långsiktiga försök att förena de nordiska folken på 1650-talet. År 1908 firades 250-årsminnet av Roskildefreden i Malmö. På Kungstorget i Uddevalla invigdes 1915 Theodor Lundbergs staty föreställande Karl X Gustav beledsagad av Erik Dahlbergh. Även i Stockholm planerades för en staty av kungen, och efter en långdragen process, främst på grund av den svensk-norska unionens upplösning, invigdes en ryttarstaty framför Nordiska museets byggnad den 6 juni 1917, en staty skapad av Gustaf Malmquist.

Tåget över Bält gav upphov till gatunamnet Bältgatan i Östermalm i Stockholm, och även i Göteborg, Kungsör och Råå.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q647694--Minnesmärken och kulturella referenser-2--sv-0024-1068

Tåget över Bält

miniatyr|Medalj slagen av Pieter van Abeele till minne av Tåget över Bält.
Redan i samtiden skildrades det första danska kriget och tåget över Bält av skalden Georg Stiernhielm i verket Discursus Astropoeticus, som dock inte var en traditionell hjältehyllning av skeendet. Först under 1700-talet gjordes några försök av svenska skalder att skapa ett svenskt klassiskt heroiskt epos. Hedvig Charlotta Nordenflycht skrev 1754 dikten Tåget öfver Bält där hon framställde händelserna under Karl X Gustavs regeringstid som ett resultat av övernaturliga krafters spel. Hon tävlade med dikten i Vitterhetsakademiens första pristävling, men vann inget pris. Akademiens sekreterare Olof von Dalin anklagades för att medvetet ha undanhållit dikten från drottning Lovisa Ulrika och Vitterhetsakademiens medlemmar. År 1785 publicerade Gustaf Fredrik Gyllenborg diktverket Tåget öfver Bält. Varken Nordenflychts eller Gyllenborgs verk rönte dock någon framgång hos den stora publiken. Arnold Munthe skrev teaterpjäsen Tåget öfver Bält, som uppsattes den 12 februari 1920 på Dramaten i Tor Hedbergs regi.

I samband med Nordiska industri- och slöjdutställningen i Malmö 1896 restes en ryttarstaty föreställande Karl X Gustav på Stortorget i Malmö. Statyn skapades av John Börjeson och drivande bakom projektet var politikern Carl Herslow tillsammans med historikern Martin Weibull, som höll högtidstalet den 28 juni 1896. Weibull framförde Karl X Gustavs långsiktiga försök att förena de nordiska folken på 1650-talet. År 1908 firades 250-årsminnet av Roskildefreden i Malmö. På Kungstorget i Uddevalla invigdes 1915 Theodor Lundbergs staty föreställande Karl X Gustav beledsagad av Erik Dahlbergh. Även i Stockholm planerades för en staty av kungen, och efter en långdragen process, främst på grund av den svensk-norska unionens upplösning, invigdes en ryttarstaty framför Nordiska museets byggnad den 6 juni 1917, en staty skapad av Gustaf Malmquist. Malmquists staty fick estetisk kritik från August Brunius i Svenska Dagbladet, och Hjalmar Söderberg föreslog att statyn borde ha smälts ned till nödmynt. På senare tid har Börjesons staty i Malmö blivit föremål för diskussioner bland stadens invånare och kommunpolitiker.

Fälttåget har skildrats i flera avbildningar, både i målningar och i kopparstick.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q647694--Minnesmärken och kulturella referenser-2--sv-0024-1069

Tåget över Bält

miniatyr|Medalj slagen av Pieter van Abeele till minne av Tåget över Bält.
Redan i samtiden skildrades det första danska kriget och tåget över Bält av skalden Georg Stiernhielm i verket Discursus Astropoeticus, som dock inte var en traditionell hjältehyllning av skeendet. Först under 1700-talet gjordes några försök av svenska skalder att skapa ett svenskt klassiskt heroiskt epos. Hedvig Charlotta Nordenflycht skrev 1754 dikten Tåget öfver Bält där hon framställde händelserna under Karl X Gustavs regeringstid som ett resultat av övernaturliga krafters spel. Hon tävlade med dikten i Vitterhetsakademiens första pristävling, men vann inget pris. Akademiens sekreterare Olof von Dalin anklagades för att medvetet ha undanhållit dikten från drottning Lovisa Ulrika och Vitterhetsakademiens medlemmar. År 1785 publicerade Gustaf Fredrik Gyllenborg diktverket Tåget öfver Bält. Varken Nordenflychts eller Gyllenborgs verk rönte dock någon framgång hos den stora publiken. Arnold Munthe skrev teaterpjäsen Tåget öfver Bält, som uppsattes den 12 februari 1920 på Dramaten i Tor Hedbergs regi.

I samband med Nordiska industri- och slöjdutställningen i Malmö 1896 restes en ryttarstaty föreställande Karl X Gustav på Stortorget i Malmö. Statyn skapades av John Börjeson och drivande bakom projektet var politikern Carl Herslow tillsammans med historikern Martin Weibull, som höll högtidstalet den 28 juni 1896. Weibull framförde Karl X Gustavs långsiktiga försök att förena de nordiska folken på 1650-talet. År 1908 firades 250-årsminnet av Roskildefreden i Malmö. På Kungstorget i Uddevalla invigdes 1915 Theodor Lundbergs staty föreställande Karl X Gustav beledsagad av Erik Dahlbergh. Även i Stockholm planerades för en staty av kungen, och efter en långdragen process, främst på grund av den svensk-norska unionens upplösning, invigdes en ryttarstaty framför Nordiska museets byggnad den 6 juni 1917, en staty skapad av Gustaf Malmquist. Malmquists staty fick estetisk kritik från August Brunius i Svenska Dagbladet, och Hjalmar Söderberg föreslog att statyn borde ha smälts ned till nödmynt. På senare tid har Börjesons staty i Malmö blivit föremål för diskussioner bland stadens invånare och kommunpolitiker.

Fälttåget har skildrats i flera avbildningar, både i målningar och i kopparstick. Bataljmålarna Johann Philip Lemke och Carl Andreas Dahlström skildrar Karl X Gustavs armé på isen i täta formationer och prydliga fyrkanter, när de i verkligheten spred ut sig, gick på flera meters avstånd och ledde sina hästar för att isen inte skulle brista. Lemke utförde dessa målningar med ledning av Erik Dahlberghs teckningar eller gravyrer och under dennes inseende.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q383126--Exempel på kroniska sjukdomar-3--sv-0024-1079

Kroniska sjukdomar

miniatyr|stående=0.8|HIV-virus förstorat genom ett mikroskop
Kroniska sjukdomar är långvariga (mer än tre månader) eller livslånga hälsotillstånd som det vanligen inte finns något effektivt medicinskt botemedel till.http://www.medicinenet.com/script/main/art.asp?articlekey=33490 En och samma person kan ha flera kroniska sjukdomar samtidigt (så kallade multipla kroniska sjukdomar). I västvärlden är kroniska sjukdomar en vanlig dödsorsak. Till de kroniska sjukdomarna hör vissa former av medfödda sjukdomar och missbildningar, hjärt- och kärlsjukdomar, cancer, njur-, gall- och leversjukdomar, diabetes, KOL, led-, bindväv- och muskelsjukdomar, tandsjukdomar,http://www.aihw.gov.au/chronic-diseases/ neurologiska sjukdomar, allergier, psykiska störningar och kronisk smärta. Kroniska sjukdomar är motsatsen till akuta sjukdomar vilka till skillnad från kroniska sjukdomar oftare har plötslig debut (dock kan kroniska sjukdomar ha akuta faser eller vara kroniskt remitterande med skov). Många, men inte alla, kroniska sjukdomar är allvarliga. Mindre medicinskt allvarliga kroniska sjukdomar är exempelvis herpes, fotsvamp, psoriasis och rosacea.

Kronisk granulomatös sjukdom är en sällsynt ärftlig sjukdom som är en betingad störning i funktionen hos de neutrofila granulocyterna. Det kan ske på grund av en brist på ett enzym som inte dödar bakterier på ett normalt sätt.Bra böckers stora läkarbok" band 6, bra böcker, 1994

Kronisk bronkit finns två olika former av kronisk luftrörskatarr. Kronisk slembronkrit är den relativa godartade bronkiten. Det är slemhosta som är den dominerande sjukdomstecknet i denna form. Medan obstruktiva kroniska bronkiten är betydligt allvarligare.Medikon" band 3, Bertmarks förlag,2009, sidan 25

HIV/AIDS: Man uppskattar antalet HIV-smittade i Europa till cirka 2,3 miljoner (2011). Många vet inte att de är smittade. De smittade möter fortfarande problem under sjukdomen även om det finns bromsmedicin, behandlingar och information i Europa.http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/communicable-diseases/hivaids HIV är ett virus som skadar immunförsvaret. HIV kan övergå till AIDS, som innebär att kroppens immunförsvar helt slutar att skydda kroppen mot svamp, parasiter, bakterier och virus. 2013-05-16

Multipel skleros-MS är en sjukdom som drabbar det centrala nervsystemet (hjärnan och ryggmärgen).

Multipel skleros – MS
MS är en sjukdom i det centrala nervsystemet, det vill säga hjärnan och ryggmärgen. Sjukdomen kan till exempel börja med att du ser sämre eller får förändrad känsel i en arm eller ett ben. Det går inte att bli av med MS helt, men läkemedel kan bromsa sjukdomens utveckling och lindra besvären.
MS är en sjukdom som ofta pågår i många år. Sjukdomens utveckling varierar mycket mellan olika personer. Läs mer om hur nervsystemet fungerar.
Olika former av MS
MS brukar delas in i följande former:
MS med skov
De allra flesta som får sjukdomen får så kallad skovformad MS. Då kommer sjukdomen i perioder med besvär som kallas skov. De varar från några dagar till månader. Symtomen du får under skoven kan gå tillbaka helt eller delvis. Mellan skoven har du vanligtvis inga besvär.
Det kan variera mycket mellan olika personer hur ofta skoven kommer. Hos en del personer kan det gå flera år, medan andra har flera skov första året. För vissa kan det gå mer än tio år mellan skoven, men det är mycket ovanligt.
Vanligt att sjukdomen försämras
Det är vanligt att du efter omkring 10 till 15 år med sjukdomen långsamt blir sämre även mellan skoven. Då har den andra fasen som kallas sekundär progressiv MS börjat. Du kan till exempel få svårare att gå.
MS utan skov
Den form som kallas primär progressiv MS är en ovanligare form av sjukdomen där du inte får några skov alls. I stället får du en långsam ökning av besvären redan från första början. Knappt var femte person med MS har den här formen.
Godartad MS
Ungefär var tionde person med sjukdomen har så kallad godartad MS. Hit räknas de som trots många års sjukdom inte får besvärande symtom. Diagnosen godartad MS kan du få först när det har gått många år och det går att se tillbaka på sjukdomsförloppet.
Symtom
Olika områden av centrala nervsystemet påverkas under sjukdomens förlopp. Därför kan du få besvär från olika delar av kroppen vid MS. Det är vanligt att få flera av de här symtomen:
- känselrubbningar och skakningar
- svårigheter att gå och hålla balansen
- besvär med synen
- nedsatt kontroll över urinblåsan
- stelhet i musklerna
- trötthet
- humörsvängningar med depression
- störningar i minne och tankeverksamhet
- värk.
Symtomen är vanliga och kan bero på andra saker än MS.
När och var ska jag söka vård?
Kontakta en vårdcentral om du har symtom som du tror beror på MS. Många mottagningar kan du kontakta genom att logga in.
Om det är bråttom
Kontakta genast en vårdcentral eller en jouröppen mottagning om besvären är kraftiga eller kommer plötsligt. Om det är stängt på vårdcentralen eller den jouröppna mottagningen, sök vård på en akutmottagning.
Ring telefonnummer 1177 om du vill ha sjukvårdsrådgivning. Då kan du få hjälp att bedöma symtom eller hjälp med var du kan söka vård.
Undersökningar och utredningar
Läkaren på vårdcentralen skriver en remiss till en neurolog om hen misstänker att du har MS. En neurolog är specialist på sjukdomar i nervsystemet. Neurologen undersöker bland annat dina reflexer, din känsel och din balans. Det kan visa om det centrala nervsystemet är påverkat.
För att se om sjukdomen har orsakat förändringar i centrala nervsystemet blir du undersökt med magnetkamera. Den undersökningen kan också göra att det går att utesluta andra orsaker till besvären, som till exempel tumörer.
Ett ryggvätskeprov görs för att se om det finns tecken på inflammation i centrala nervsystemet.
Det tar tid att få en säker diagnos
En undersökning med magnetkamera av hjärnan och ryggmärgen eller ett ryggvätskeprov räcker inte för att du ska få diagnosen MS. Resultaten måste först bedömas tillsammans med den neurologiska undersökningen och det du har berättat om dina besvär. Läkaren kan behöva följa sjukdomens utveckling under en tid. Ibland görs en ny magnetkameraundersökning innan du får en säker diagnos.
Behandling
Det finns ingen behandling som kan ta bort sjukdomen helt. Men det finns bromsläkemedel som bromsar sjukdomens utveckling och som kan lindra besvären.
Alla typerna av läkemedel påverkar immunsystemet och dämpar inflammationen i centrala nervsystemet. Läkemedlen finns som sprutor, dropp eller tabletter och du får behandlingen under flera år. Läkemedlen minskar antalet skov. Dessutom hindrar de att förändringarna i nervsystemet sprids om du har skovformad MS.
Du kan få benmärgen utbytt om du har skovformad MS och läkemedlen inte har tillräcklig effekt.
Andra behandlingar
Du kan få kortison i hög dos under några dagar om sjukdomen försämras kraftigt, vanligtvis vid ett skov. Kortisonet får du ofta som dropp eller tabletter.
Du kan få behandling som lindrar symtomen om du får svårt att kontrollera urinblåsan, kramper i musklerna eller blir trött. Behandlingen anpassas efter de symtom du har.
Regelbundna undersökningar
Du får gå på årliga undersökningar hos en läkare med erfarenhet av MS. Du får också tillgång till ett team som består av läkare, sjuksköterska, fysioterapeut, arbetsterapeut, kurator och psykolog. Du kan även få hjälp av logoped, dietist och uroterapeut.
Eftersom du lever med MS under många år är det också viktigt att ha regelbunden kontakt med läkaren för att få annan hjälp, till exempel vid infektioner.
Se till att få behandling om du får infektioner
Du ska försöka undvika infektioner om du har MS eftersom de kan utlösa skov och försämra sjukdomen. Det är bra att få behandling så snabbt som möjligt om du ändå skulle få en infektion. Vaccination mot influensa kan förhindra skov i samband med influensan. Själva vaccinet försämrar inte MS-sjukdomen.
Trötthet kan göra det svårt att arbeta
Trötthet är vanligt vid MS och kan göra att du får svårt att orka arbeta. Det är bra om du försöker anpassa, planera och prioritera dina dagliga aktiviteter. Då kan du utnyttja din energi på bästa sätt om tröttheten beror på MS. Det kan även finnas andra orsaker till tröttheten, som till exempel depression. Då är det viktigt att du får behandling för den.
Vad händer i kroppen?
MS är en sjukdom som skadar centrala nervsystemet, det vill säga hjärnan och ryggmärgen. Vid MS påverkas olika områden av centrala nervsystemet under sjukdomens förlopp. Du kan därför får flera olika symtom.
Myelin behövs för att överföra nervimpulser
I hjärnan och ryggmärgen finns nervtrådar som överför nervimpulser mellan hjärnan och kroppens olika delar. Det behövs en isolering runt nervtråden för att impulsen ska gå fram. Nervtrådens isolering i centrala nervsystemet är ett fettämne som heter myelin.
MS skadar myelinet
Vid MS kommer immunförsvarets vita blodkroppar in i centrala nervsystemet och angriper myelinet. Det uppstår en inflammation och ibland skadas själva nervtrådarna. Då kan nervimpulserna inte ledas på rätt sätt.
Vilka symtom du får beror på vilka nervtrådar som blir inflammerade. Är det till exempel nervtrådar till muskler i ett ben som inflammeras blir du svag i benet. Är det nervtrådar från känselorgan i benet får du domningar.
Ärr bildas av inflammationen
Inflammationen på nervtråden kan läka ut efter ett skov på några veckor och då försvinner symtomen ofta. Det kan bildas ett ärr där du har haft inflammationen om den inte läker på rätt sätt. Det är dessa ärr som har gett sjukdomen namnet multipel skleros, som betyder många förhårdnader.
Få skov i början kan göra sjukdomen lindrigare
När du har haft ditt första skov går det inte att säkert förutsäga när nästa period kommer. Det är bra om det tar lång tid mellan första och andra skovet. Det beror på att skoven ger skador som kan påverka hur sjukdomen kommer att utvecklas. Det är av samma anledning bra om du har få skov under de första åren av sjukdomen.
Det finns inget blodprov som säkert kan visa hur sjukdomen kommer att utvecklas.
Vad beror MS på?
Orsaken till MS är inte känd. Men ungefär var femte person med MS har en nära genetisk släkting som också har sjukdomen.
Kombinationer av vissa arvsanlag ökar risken, men det finns inget enskilt arvsanlag som gör att du får MS. Sjukdomen räknas därför inte som genetisk.
Det finns forskning som tyder på att även olika saker i miljön kan ha betydelse för att man får MS. Det gäller till exempel virusinfektionen Epstein-Barr.
Att få ett sjukdomsbesked
Det finns många olika sätt att reagera på beskedet att man har fått en allvarlig sjukdom. Du kan behöva mycket tid för att prata med din läkare och annan vårdpersonal om vad beskedet innebär. Låt gärna en närstående följa med dig om det är möjligt. Din närstående kan fungera som ett stöd och hjälpa till att minnas vad som har sagts.
På många sjukhus finns särskilda sjuksköterskor som kallas kontaktsjuksköterskor. De kan ge stöd och även hjälpa till med olika praktiska saker.
Det är viktigt att barn får bra information som är anpassad för deras ålder när en förälder är allvarligt sjuk.
MS och graviditet
MS innebär inte något hinder för att bli gravid och föda barn. I samband med förlossningen kan du få smärtlindring på vanligt sätt. MS är inte heller något hinder om du vill amma ditt barn. Sjukdomen blir oftast lugnare med färre skov under graviditeten. Efter förlossningen ökar risken för skov.
Det är viktigt att prata med din läkare om du har MS och planerar att bli gravid. Det gäller särskilt om du får behandling med bromsläkemedel. Vanligtvis ska bromsläkemedel inte tas under graviditeten eller när du ammar. Det beror på att vissa läkemedel kan gå över till fostret och bröstmjölken.
Det finns nationella riktlinjer för MS
För att alla ska få en jämlik vård finns det nationella riktlinjer för vissa sjukdomar. Där kan du bland annat läsa om vilka undersökningar och behandlingar som kan passa bra vid MS.
Riktlinjerna innehåller rekommendationer. Vårdpersonalen måste ändå bedöma vad som passar varje enskild patients behov och önskemål.
Det är Socialstyrelsen som tar fram de nationella riktlinjerna. Riktlinjerna är skrivna för chefer och andra beslutsfattare, men det finns också versioner som är skrivna direkt till patienter. Där kan du läsa vad som gäller för just din sjukdom.
Här kan du läsa patientversionen av de nationella riktlinjerna för MS.
Påverka och delta i din vård
Du kan söka vård på vilken vårdcentral eller öppen specialistmottagning du vill i hela landet. Ibland krävs det remiss till den öppna specialiserade vården.
Du ska förstå informationen
För att du ska kunna vara delaktig i din vård och behandling är det viktigt att du förstår informationen du får av vårdpersonalen. Ställ frågor om du inte förstår. Du ska till exempel få information om behandlingsalternativ och hur länge du kan behöva vänta på vård och behandling.
Du har möjlighet att få hjälp av en tolk om du inte pratar svenska. Du har också möjlighet att få hjälp av en tolk om du har en hörselnedsättning.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q383126--Exempel på kroniska sjukdomar-3--sv-0024-1081

Kroniska sjukdomar

Kronisk granulomatös sjukdom är en sällsynt ärftlig sjukdom som är en betingad störning i funktionen hos de neutrofila granulocyterna. Det kan ske på grund av en brist på ett enzym som inte dödar bakterier på ett normalt sätt.Bra böckers stora läkarbok" band 6, bra böcker, 1994

Kronisk bronkit finns två olika former av kronisk luftrörskatarr. Kronisk slembronkrit är den relativa godartade bronkiten. Det är slemhosta som är den dominerande sjukdomstecknet i denna form. Medan obstruktiva kroniska bronkiten är betydligt allvarligare.Medikon" band 3, Bertmarks förlag,2009, sidan 25

HIV/AIDS: Man uppskattar antalet HIV-smittade i Europa till cirka 2,3 miljoner (2011). Många vet inte att de är smittade. De smittade möter fortfarande problem under sjukdomen även om det finns bromsmedicin, behandlingar och information i Europa.http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/communicable-diseases/hivaids HIV är ett virus som skadar immunförsvaret. HIV kan övergå till AIDS, som innebär att kroppens immunförsvar helt slutar att skydda kroppen mot svamp, parasiter, bakterier och virus. 2013-05-16

Ledgångsreumatism: Börjar ofta som en inflammation i händer och fötter. Smärtan orsakas av att ledkapseln blir inflammerad. Mer än dubbelt så många kvinnor får ledgångsreumatism än män och man blir oftast drabbad kring 50-årsåldern.http://www.1177.se/Skane/Fakta-och-rad/Sjukdomar/Ledgangsreumatism/ 2013-05-16

Diabetes betyder att sockerhalten i blodet är högt. Det orsakas av brist på kroppens eget hormon insulin och i andra fall att insulinet inte är lika effektivt och därför sänks inte blodsockret. Symtomen för diabetes är tydligare än andra sjukdomar, trötthet, dricker mycket, kissar mycket och går ner i vikt (utan att försöka gå ner i vikt) kan tyda på diabetes. 2013-05-19


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q383126--Exempel på kroniska sjukdomar-3--sv-0024-1082

Kroniska sjukdomar

Kronisk granulomatös sjukdom är en sällsynt ärftlig sjukdom som är en betingad störning i funktionen hos de neutrofila granulocyterna. Det kan ske på grund av en brist på ett enzym som inte dödar bakterier på ett normalt sätt.Bra böckers stora läkarbok" band 6, bra böcker, 1994

Kronisk bronkit finns två olika former av kronisk luftrörskatarr. Kronisk slembronkrit är den relativa godartade bronkiten. Det är slemhosta som är den dominerande sjukdomstecknet i denna form. Medan obstruktiva kroniska bronkiten är betydligt allvarligare.Medikon" band 3, Bertmarks förlag,2009, sidan 25

HIV/AIDS: Man uppskattar antalet HIV-smittade i Europa till cirka 2,3 miljoner (2011). Många vet inte att de är smittade. De smittade möter fortfarande problem under sjukdomen även om det finns bromsmedicin, behandlingar och information i Europa.http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/communicable-diseases/hivaids HIV är ett virus som skadar immunförsvaret. HIV kan övergå till AIDS, som innebär att kroppens immunförsvar helt slutar att skydda kroppen mot svamp, parasiter, bakterier och virus. 2013-05-16

Ledgångsreumatism: Börjar ofta som en inflammation i händer och fötter. Smärtan orsakas av att ledkapseln blir inflammerad. Mer än dubbelt så många kvinnor får ledgångsreumatism än män och man blir oftast drabbad kring 50-årsåldern.http://www.1177.se/Skane/Fakta-och-rad/Sjukdomar/Ledgangsreumatism/ 2013-05-16

Diabetes betyder att sockerhalten i blodet är högt. Det orsakas av brist på kroppens eget hormon insulin och i andra fall att insulinet inte är lika effektivt och därför sänks inte blodsockret. Symtomen för diabetes är tydligare än andra sjukdomar, trötthet, dricker mycket, kissar mycket och går ner i vikt (utan att försöka gå ner i vikt) kan tyda på diabetes. 2013-05-19

Astma är en sjukdom som har befästs sig i luftvägarna. Orsaken till sjukdomen är en inflammation i luftrören och det leder till andningssvårigheter i en del sammanhang. För barn kan astma uppstå i samband med bland annat kontakt av kvalster, pälsdjur eller pollen. För vuxna finns det fler faktorer som kan påverka astman. Några exempel är kall luft, läkemedel, parfym, fysisk ansträngning, avgaser eller tobaksrök.http://www.1177.se/Skane/Fakta-och-rad/Sjukdomar/Astma/ 2013-05-19

Alzheimers sjukdom är en demenssjukdom.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q383126--Exempel på kroniska sjukdomar-3--sv-0024-1083

Kroniska sjukdomar

Kronisk granulomatös sjukdom är en sällsynt ärftlig sjukdom som är en betingad störning i funktionen hos de neutrofila granulocyterna. Det kan ske på grund av en brist på ett enzym som inte dödar bakterier på ett normalt sätt.Bra böckers stora läkarbok" band 6, bra böcker, 1994

Kronisk bronkit finns två olika former av kronisk luftrörskatarr. Kronisk slembronkrit är den relativa godartade bronkiten. Det är slemhosta som är den dominerande sjukdomstecknet i denna form. Medan obstruktiva kroniska bronkiten är betydligt allvarligare.Medikon" band 3, Bertmarks förlag,2009, sidan 25

HIV/AIDS: Man uppskattar antalet HIV-smittade i Europa till cirka 2,3 miljoner (2011). Många vet inte att de är smittade. De smittade möter fortfarande problem under sjukdomen även om det finns bromsmedicin, behandlingar och information i Europa.http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/communicable-diseases/hivaids HIV är ett virus som skadar immunförsvaret. HIV kan övergå till AIDS, som innebär att kroppens immunförsvar helt slutar att skydda kroppen mot svamp, parasiter, bakterier och virus. 2013-05-16

Ledgångsreumatism: Börjar ofta som en inflammation i händer och fötter. Smärtan orsakas av att ledkapseln blir inflammerad. Mer än dubbelt så många kvinnor får ledgångsreumatism än män och man blir oftast drabbad kring 50-årsåldern.http://www.1177.se/Skane/Fakta-och-rad/Sjukdomar/Ledgangsreumatism/ 2013-05-16

Diabetes betyder att sockerhalten i blodet är högt. Det orsakas av brist på kroppens eget hormon insulin och i andra fall att insulinet inte är lika effektivt och därför sänks inte blodsockret. Symtomen för diabetes är tydligare än andra sjukdomar, trötthet, dricker mycket, kissar mycket och går ner i vikt (utan att försöka gå ner i vikt) kan tyda på diabetes. 2013-05-19

Astma är en sjukdom som har befästs sig i luftvägarna. Orsaken till sjukdomen är en inflammation i luftrören och det leder till andningssvårigheter i en del sammanhang. För barn kan astma uppstå i samband med bland annat kontakt av kvalster, pälsdjur eller pollen. För vuxna finns det fler faktorer som kan påverka astman. Några exempel är kall luft, läkemedel, parfym, fysisk ansträngning, avgaser eller tobaksrök.http://www.1177.se/Skane/Fakta-och-rad/Sjukdomar/Astma/ 2013-05-19

Alzheimers sjukdom är en demenssjukdom. Vilket betyder att man får svårigheter med minnet, tolka sin omgivning och tänka. Vid Alzheimers skrumpnar nervcellerna ihop antingen i ett område av hjärnan eller flera områden av hjärnan. Minnet är det som drabbas först, därefter påverkas tolkningarna av sinnesintryck, tolkning av omgivningen och senare får man problem med att sköta sin vardagliga sysslor.http://www.1177.se/Skane/Fakta-och-rad/Sjukdomar/Alzheimers-sjukdom/ 2013-05-19


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q383126--Exempel på kroniska sjukdomar-3--sv-0024-1084

Kroniska sjukdomar

Kronisk granulomatös sjukdom är en sällsynt ärftlig sjukdom som är en betingad störning i funktionen hos de neutrofila granulocyterna. Det kan ske på grund av en brist på ett enzym som inte dödar bakterier på ett normalt sätt.Bra böckers stora läkarbok" band 6, bra böcker, 1994

Kronisk bronkit finns två olika former av kronisk luftrörskatarr. Kronisk slembronkrit är den relativa godartade bronkiten. Det är slemhosta som är den dominerande sjukdomstecknet i denna form. Medan obstruktiva kroniska bronkiten är betydligt allvarligare.Medikon" band 3, Bertmarks förlag,2009, sidan 25

HIV/AIDS: Man uppskattar antalet HIV-smittade i Europa till cirka 2,3 miljoner (2011). Många vet inte att de är smittade. De smittade möter fortfarande problem under sjukdomen även om det finns bromsmedicin, behandlingar och information i Europa.http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/communicable-diseases/hivaids HIV är ett virus som skadar immunförsvaret. HIV kan övergå till AIDS, som innebär att kroppens immunförsvar helt slutar att skydda kroppen mot svamp, parasiter, bakterier och virus. 2013-05-16

Ledgångsreumatism: Börjar ofta som en inflammation i händer och fötter. Smärtan orsakas av att ledkapseln blir inflammerad. Mer än dubbelt så många kvinnor får ledgångsreumatism än män och man blir oftast drabbad kring 50-årsåldern.http://www.1177.se/Skane/Fakta-och-rad/Sjukdomar/Ledgangsreumatism/ 2013-05-16

Diabetes betyder att sockerhalten i blodet är högt. Det orsakas av brist på kroppens eget hormon insulin och i andra fall att insulinet inte är lika effektivt och därför sänks inte blodsockret. Symtomen för diabetes är tydligare än andra sjukdomar, trötthet, dricker mycket, kissar mycket och går ner i vikt (utan att försöka gå ner i vikt) kan tyda på diabetes. 2013-05-19

Astma är en sjukdom som har befästs sig i luftvägarna. Orsaken till sjukdomen är en inflammation i luftrören och det leder till andningssvårigheter i en del sammanhang. För barn kan astma uppstå i samband med bland annat kontakt av kvalster, pälsdjur eller pollen. För vuxna finns det fler faktorer som kan påverka astman. Några exempel är kall luft, läkemedel, parfym, fysisk ansträngning, avgaser eller tobaksrök.http://www.1177.se/Skane/Fakta-och-rad/Sjukdomar/Astma/ 2013-05-19

Alzheimers sjukdom är en demenssjukdom. Vilket betyder att man får svårigheter med minnet, tolka sin omgivning och tänka. Vid Alzheimers skrumpnar nervcellerna ihop antingen i ett område av hjärnan eller flera områden av hjärnan. Minnet är det som drabbas först, därefter påverkas tolkningarna av sinnesintryck, tolkning av omgivningen och senare får man problem med att sköta sin vardagliga sysslor.http://www.1177.se/Skane/Fakta-och-rad/Sjukdomar/Alzheimers-sjukdom/ 2013-05-19

Parkinsons sjukdom innebär att de celler som tillverkar dopaminet i kroppen har blivit förstörda. Signalsubstansen dopamin är till för att hjärnan skall kunna skicka ut signaler ut i kroppens celler. Sjukdomen utvecklas väldigt långsamt från den tiden du blev drabbad och livet ut. Idag finns det inga botemedel med det finns medicin som lindrar besvären. 1 av 100 personer över 60 år har blivit drabbade av Parkinsons. Det är fler män som blir drabbade än kvinnor.http://www.1177.se/Skane/Fakta-och-rad/Sjukdomar/Parkinsons-sjukdom/ 2013-05-19


Örnsköldsviks kommun

Örnsköldsviks kommun (sydsamiska: Orrestaaren tjïelte) är en kommun i Västernorrlands län och landskapet Ångermanland. Kommunen är Västernorrlands läns näst folkrikaste kommun efter Sundsvalls kommun.
Centralort är Örnsköldsvik med som är kommunens största tätort.

Kommunen har kust mot Bottenhavet och genom området rinner bland annat Gideälven. Höga Kusten är klassat som världsarv och inkluderar Skuleskogens nationalpark. Det finns en lång tradition av industrier, i synnerhet kopplad till timmer  och pappersmassa.

Socialdemokraterna har ett starkt fäste i Örnsköldsviks kommun och har styrt kommunen sedan kommunsammanslagningen på 1970-talet, vissa mandatperioder i koalition med Vänsterpartiet.

Befolkningens medelålder är något högre än genomsnittet för Sverige och  befolkningsmängden har varit minskande  sedan 1980-talet, även om trenden avstannat sedan 2005.

Riksdagen tog år 1981 beslut om att en ny stadsbana skulle anläggas i Örnsköldsvik. Denna skulle ansluta till stambanan vid Mellansels station. År 2003 erhöll Örnsköldsvik stationshus en klassificering som byggnadsminne.

Genom Örnsköldsviks centrala delar går Europaväg 4 (E4), en vägsträcka som dagligen används av 22 000 fordon per dygn. Det har funnits önskemål från kommunen om att dragningen ska göras om.

Örnsköldsvik Airport är Örnsköldsviks flygplats och ägs av Örnsköldsvik kommun. Det var den första flygplatsen i världen som hade flygtrafikledning på distans

I Örnsköldsvik är det lokala engagemanget för flyget stort. Sedan den 1 april 2011 ägs Örnsköldsvik Airport av kommuninvånarna själva, via det kommunala bolaget Örnsköldsvik Airport AB.
Här Länk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster. kan du läsa vår Bolagsordning samt Ägaredirektiv.
Ordförande: Tomas Karlson
VD: Robert Gyllroth
Här finns restaurang ( öppen för närvarande vid charteravgångar), konferensmöjligheter, utställningsytor och trådlöst Internet.
För dig som kommer som besökare kan vi berätta att vi finns i det vackra världsarvet Höga Kusten, i en region med ett ovanligt internationellt näringsliv. Flyger du från Stockholm Arlanda Airport Stockholm Airport landar du hos oss inom en timme.
Välkommen att lyfta högt och landa mjukt hos oss!
Förutom att Örnsköldsvik Airport är världens första flygplats med flygtrafikledning på distans har vi också en flygplats där det satsas stort på utveckling, inte minst digitalt.
Örnsköldsvik Airport är inblandade i en rad spännande utvecklingsprojekt, bland annat i samarbete med Luftfartsverket
Att flygplatsen ligger i framkant har uppmärksammats från flera håll. Numera har LFV en projektledare som utgår från Örnsköldsvik Airport.


Örnsköldsviks kommun

Riksdagen tog år 1981 beslut om att en ny stadsbana skulle anläggas i Örnsköldsvik. Denna skulle ansluta till stambanan vid Mellansels station. År 2003 erhöll Örnsköldsvik stationshus en klassificering som byggnadsminne.


Örnsköldsviks kommun

Riksdagen tog år 1981 beslut om att en ny stadsbana skulle anläggas i Örnsköldsvik. Denna skulle ansluta till stambanan vid Mellansels station. År 2003 erhöll Örnsköldsvik stationshus en klassificering som byggnadsminne.

Genom Örnsköldsviks centrala delar går Europaväg 4 (E4), en vägsträcka som dagligen används av 22 000 fordon per dygn. Det har funnits önskemål från kommunen om att dragningen ska göras om.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q20191120--Gränskontroller i samband med migrationskrisen-10--sv-0024-1172

Öresundsförbindelsen

Öresundsförbindelsen (danska: Øresundsforbindelsen) eller Öresundsbron är en 15,9 km lång fast förbindelse över och under Öresund, mellan Malmö (Lernacken, Limhamn-Bunkeflo) och Köpenhamn (Kastrup, Amager) som öppnade 1 juli 2000.

Förbindelsen består av en 7,8 km lång brodel med tillfarter; Öresundsbron. De omkring 4 km närmast Danmark utgörs av en tunnel, eftersom spannet på en högbro hade varit en fara för flygtrafiken vid Kastrups flygplats. Som övergång från bro till tunnel tillskapades ön Pepparholm med en längd av cirka 4 km.

Förbindelsen består av motorväg och dubbelspårig järnväg. Motorvägen utgör en del av E20 och järnvägen en del av Öresundsbanan. Den genomsnittliga trafikmängden 2014 var cirka 20 000 fordon och 33 000 tågpassagerare per dygn. Jämfört med innan bron byggdes har trafikmängden femfaldigats.Biltrafiken över Öresundsbron har ökat med 3,3 procent under årets första fem månader

I samband med migrationskrisen i Europa 2015 införde regeringen passkontroller på svenska sidan för resande över Öresundsförbindelsen med stöd i en EU-förordning som ger medlemsstater rätt att införa tillfälliga gränskontroller vid exceptionella omständigheter.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1051/2013 av den 22 oktober 2013 om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter Alla kan söka asyl väl vid den svenska gränsen men man fick nu möjlighet att kontrollera och registrera identitet på de som reste in i Sverige. Kort därefter krävde regeringen att transportföretag inför identitetskontroller före ombordstigning på den danska sidan.http://www.regeringen.se/artiklar/2015/12/fragor-och-svar-lag-och-forordning-om-identitetskontroller-vid-allvarlig-fara-for-den-allmanna-ordningen-eller-den-inre-sakerheten-i-landet/ Ansvaret för att neka personer utan giltig rätt att resa in i Sverige lades därmed på transportföretagen. Resande mellan Danmark och Sverige fick byta tåg för att gå igenom en ID-kontroll på Kastrup. De kontrollernas slopades i maj 2017.Läget för Öresundspendlarna lättar – svenska regeringen slopar kritiserade id-kontroller, YLE. Publicerad 2017-05-02. Läst 2018-04-20. "... väljer den svenska regeringen att slopa id-kontrollerna. [...] Tågresenärerna har varit tvungna att stiga av och byta tåg vid Kastrup, på vägen mot Malmö. Det har lett till väntetider, färre tågavgångar och förseningar.

Kort därefter krävde regeringen att transportföretag inför identitetskontroller före ombordstigning på den danska sidan. Ansvaret för att neka personer utan giltig rätt att resa in i Sverige lades därmed på transportföretagen. Resande mellan Danmark och Sverige fick byta tåg för att gå igenom en ID-kontroll på Kastrup.

Frågor och svar: Lag och förordning om identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet
Publicerad Uppdaterad
Sverige tog under 2015 emot cirka 163 000 asylansökningar, varav cirka 35 000 från ensamkommande barn. Detta innebar många och stora utmaningar, inte bara för det svenska asylsystemet som utsattes för stora påfrestningar, utan även för andra samhällsfunktioner såsom tillgången till bostäder, hälso- och sjukvården, skolan och den sociala välfärden.
Regeringen har gjort bedömningen att situationen sedan hösten 2015 med det stora antalet människor som på relativt kort tid sökte sig till Sverige innebär ett allvarligt hot mot allmän ordning och inre säkerhet. Besluten om tillfälliga gränskontroller vid inre gräns som har gällt från och med den 12 november 2015 har haft viss effekt men regeringen har dessutom bedömt att det är nödvändigt att skapa ytterligare förutsättningar för åtgärder som vid behov kan användas för att upprätthålla den allmänna ordningen och inre säkerheten. Detta för att säkerställa att grundläggande samhällsfunktioner inte helt sätts ur spel.
Lag och förordning
Lagen om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet trädde i kraft den 21 december 2015. Lagen ger regeringen en befogenhet, alltså en möjlighet, att i förordning meddela bestämmelser om att ID-kontroller ska genomföras vid transporter med buss, tåg eller passagerarfartyg till Sverige från en annan stat. Sådana åtgärder ska få vidtas i syfte att upprätthålla lag och ordning eller skydda den nationella säkerheten. Bestämmelserna får gälla i högst sex månader.
Regeringen har vid fyra tillfällen beslutat om en förordning med specifika bestämmelser om ID-kontroller vid resor till Sverige från Danmark. Den första förordningen gällde från och med den 4 januari 2016 till den 4 juli 2016. Den senaste förordningen gällde till den 4 maj 2017. Från och med denna dag upphörde bestämmelserna om id-kontroller att gälla.
1. Vad innebär lagen?
Lagen ger regeringen möjlighet att vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet införa id-kontroller vid resor med bussar, tåg och passagerarfartyg till Sverige från utlandet, i syfte att upprätthålla lag och ordning eller skydda den nationella säkerheten. Lagen trädde i kraft den 21 december 2015. Lagen är tidsbegränsad och gäller i tre år från ikraftträdandet, dvs. till den 21 december 2018. Inom den tidsperioden får bestämmelser om id-kontroller med stöd av lagen gälla i upp till sex månader åt gången.
2. Varför ska regeringen ha möjlighet att genomföra sådana åtgärder?
Det är nödvändigt att skapa förutsättningar för ytterligare åtgärder som vid behov kan användas för att upprätthålla lag och ordning eller skydda den nationella säkerheten. I situationer där det har uppkommit en allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet finns det ett behov av att snabbt kunna vidta relevanta åtgärder. Regeringen bör därför ha möjlighet att besluta om sådana åtgärder. Genom ett krav på id-kontroller förbättras förutsättningarna för att kunna klarlägga vilka personer som reser in i Sverige. Kontrollerna har inneburit en minskning av antalet personer som söker asyl i Sverige. Åtgärderna har fått en positiv inverkan på möjligheten att upprätthålla ordning och säkerhet och minskar trycket på samhällsfunktionerna i stort.
3. Vad krävs för att regeringen ska kunna införa id-kontroller?
Om det har uppkommit en allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten får regeringen, i syfte att upprätthålla lag och ordning eller skydda den nationella säkerheten, meddela föreskrifter som innebär att det införs vissa id-kontroller.
4. Lagen om id-kontroller föreskriver att tillfälliga id-kontroller bara får införas om det "uppkommit en allvarlig fara för den allmänna ordningen eller inre säkerheten i landet". Vad innebär detta begrepp?
Det här begreppet ska förstås brett. Med allmän ordning menar man också samhällsviktig verksamhet som till exempel skola och sjukvård. Om sådana samhällsfunktioner inte kan bedrivas på ett försvarbart sätt föreligger fara för den allmänna ordningen och inre säkerheten.
5. Hur länge gällde bestämmelserna om id-kontroller?
Förordningen om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet infördes den 4 januari 2016. Förordningen gällde i ett första steg i ett halvår, det vill säga till och med den 3 juli 2016. Regeringen har därefter vid flera tillfällen förnyat bestämmelserna. Den 4 maj 2017 upphörde den senaste förordningen att gälla.
6. Vilken trafik berörs av lagen och förordningarna?
Lagen omfattar tåg- och bussförbindelser samt resor med passagerarfartyg från utlandet till Sverige, dvs. gränsöverskridande trafik. Lagen ger dock möjlighet att begränsa eventuella id-kontroller till transporter från ett visst land. I förordningarna omfattades transporter med buss eller tåg från Danmark samt transporter med passagerarfartyg som genomför resor som är 20 nautiska mil eller kortare.
7. Vad gäller för passagerarfartyg som gör resor över 20 nautiska mil?
För passagerarfartyg som gör resor över 20 nautiska mil finns det sedan tidigare bestämmelser i fartygssäkerhetsförordningen om registrering av personer ombord vilket även omfattar kontroll av identitetshandling. Dessa regler gäller tills vidare och ska således tillämpas även efter att giltighetstiden för bestämmelserna om id-kontroller löpt ut.
8. Vad händer med transportörernas sanktionsavgift?
Enligt de tidigare beslutade förordningarna utgår en sanktionsavgift på 50 000 kr per transporttillfälle om en transportör inte kan visa att id-kontrollen har genomförts. Beslut om sanktionsavgift fattas av Transportstyrelsen och avser transporter under tiden 4 januari 2016-3 maj 2017. Beslutade sanktionsavgifter kan under vissa förutsättningar sättas ned helt eller delvis av Transportstyrelsen.
9. Kommer staten ersätta transportörerna för eventuella merkostnader med anledning av id-kontrollerna?
Regeringen beslutade i december 2016 om en förordning som ger transportörer rätt att söka ersättning för skäliga kostnader i samband med id-kontroller. Ersättning enligt förordningen lämnas för skäliga kostnader som en transportör har haft för identitetskontroller som utförs enligt föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 3 § lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Ansökan görs i efterskott och prövas av Trafikverket.
10. Kan bestämmelserna om id-kontroller införas igen?
Lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (id-kontrollagen) ger regeringen möjlighet att vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet införa id-kontroller vid resor med bussar, tåg eller passagerarfartyg till Sverige från utlandet, i syfte att upprätthålla lag och ordning eller skydda den nationella säkerheten.
Om regeringen bedömer att det återigen uppstått en allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet kan bestämmelser om id-kontroller införas på nytt. Id-kontrollagen är en tillfällig lag som upphör att gälla den 21 december 2018.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q20191120--Gränskontroller i samband med migrationskrisen-10--sv-0024-1173

Öresundsförbindelsen


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q20191120--Gränskontroller i samband med migrationskrisen-10--sv-0024-1170

Öresundsförbindelsen

I samband med migrationskrisen i Europa 2015 införde regeringen passkontroller på svenska sidan för resande över Öresundsförbindelsen med stöd i en EU-förordning som ger medlemsstater rätt att införa tillfälliga gränskontroller vid exceptionella omständigheter.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1051/2013 av den 22 oktober 2013 om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter Alla kan söka asyl väl vid den svenska gränsen men man fick nu möjlighet att kontrollera och registrera identitet på de som reste in i Sverige. Kort därefter krävde regeringen att transportföretag inför identitetskontroller före ombordstigning på den danska sidan.http://www.regeringen.se/artiklar/2015/12/fragor-och-svar-lag-och-forordning-om-identitetskontroller-vid-allvarlig-fara-for-den-allmanna-ordningen-eller-den-inre-sakerheten-i-landet/ Ansvaret för att neka personer utan giltig rätt att resa in i Sverige lades därmed på transportföretagen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q20191120--Gränskontroller i samband med migrationskrisen-10--sv-0024-1171

Öresundsförbindelsen


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q36380--Orden förbjuds och förföljs-2--sv-0024-2174

Jesuitorden

miniatyr|300px|En version av Jesuitordens emblem. Bokstäverna "IHS" kan dels uttydas som de grekiska bokstäverna jota, eta, sigma, vilket är en förkortning av namnet Jesus (grekiska :ΙΗΣΟΥΣ), alternativt som en förkortning för latinets "Iesus Hominum Salvator" (Jesus, människornas frälsare).
Jesuitorden, egentligen Jesu sällskap (latin Societas Iesu), är en manlig katolsk orden.

Ett kraftigt bakslag för jesuiterna kom under andra halvan av 1700-talet. I Portugal tog markisen av Pombal upp striden mot den mäktiga orden.

Jesuiterna beskyddades också av furstar som var inspirerade av upplysningsidéerna om religiös tolerans: Fredrik II av Preussen och Katarina II av Ryssland erbjöd jesuiterna fristäder (Katarina i de områden Ryssland fått efter den första delningen av Polen).

Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - Sidor ...
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan. Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has been proofread at least once.
(diff)
(history)
Denna sida har korrekturlästs minst en gång. (skillnad) (historik)
KAMPEN MOT JESUITERNA. 371
själfbelåtna och mestadels uppdiktade memoarer dock färgas af en viss ironi, och
sa hela raden af besläktade andar af lägre rang.
Rensningen kom delvis genom en uppryckning från frimurarnes egen sida under
1770- och 1780-talet, genom reformrörelser, som hade sin utgångspunkt från mötet i
Wilhelmsbad vid Hanau samt från Frankfurt. En annan orsak till sagda rensning
var stiftandet af llluminatorden ar 1776. Dess upphofsman var Adam Weishaupt,
professor i katolsk kyrkorätt vid det gamla jesuituniversitetet i Ingolstadt, och både
syssla och ort gåfvo tillkänna, att vederbörande hade rikligt tillfälle att på närmaste
håll lära känna Jesu sällskaps väsen och innersta karaktär. Som af namnet
framgår, ville illuminaterna vara ett samfund af verkligt fria, upplysta andar. Förnuft,
broderskärlek, fortgående själfuppfostran af den enskilde voro de lösenord, som
skänkt llluminatorden dess prägel och som angifva frändskapen mellan frimurarnes
betydelsefulla och oförtröttade sträfvanden och deras. Den personlighet, som framför alla
främjat sällskapets utbredning och sträckt dess inflytande ända till tronen — från
tiden kring 1780 —, har ock sin gifna plats i Tysklands litteratur. Det ar friherre
Adolf von Knigge, författare till en bok, full av världsklok, förnuftig, human och
ohycklad lefnadskonst, en bok, som förtjenar mera att läsas än att, som fallet är,
blott skämtsamt omtalas. Med honom började en skarpare ton i förbundets
förhållande till jesuiterna, skarpare i samma mån som dessas verksamhet, från att vara
mera obemärkt, efter nya eröfringar tog allt starkare fart. Visserligen började ock
därmed från jesuiternas sida en förbittrad, med alla medel förd strid mot
illuminaterna, bland hvilka jesuiterna med framgång åter sökte tränga in. Och jesuiterna
blefvo segrare. Orden hade uppstått i Bayern, och just därför att vid det bayerska
hofvet jesuiterna innehade makten, medan rundt omkring, i Josef II:s Österrike och
i andra tyska stater, upplysningen härskade, hade den i Bayern hälsats med lifligt
bifall af den bildade och mera modernt sinnade delen af befolkningen; en icke
obetydlig del af ämbetsmannaståndet hade anslutit sig till den eller låtit sig vinna för
den. Den halft underjordiska strid, som fördes mellan illuminater och jesuiter, gällde
sålunda speciellt Bayern, sedan Luthers och Ecks dagar den gamla kyrkans
starkaste fäste i Tyskland, och, som sagdt, illuminaterna förlorade den. Mot dem
riktades en del väl uttänkta beskyllningar för politiska omstörtningsplaner och dylikt,
men forskningen har visat, att de voro osanna eller inneburo ett groft vanställande
af fakta. Men de öfvertygade kurfurst Karl Teodor, som tillika var herre i Kur-Pfalz.
Vi komma att ytterligare göra bekantskap med denne kurfurste, en af de mest
betecknande men egentligen redan af sin samtid förbisedda representanterna för
l’ancien régime i Tyskland, en skönhetsälskande, njutningslysten man, godmodig af
nyck, personligen vinnande, ledd af kvinnor, gunstlingar, präster och f. d. jesuiter,
framför allt af sin mångsysslande biktfader Ignatius Frank. År 1784 blef
llluminatorden förbjuden i Bayern och en hetsjakt anställd mot dess medlemmar, hvarigenom
en stor mängd förträffliga ämbetsmän beröfvades sysslor och bröd, fördes i fängelse
eller tvingades i kloster. Efter 1789 hör man föga talas om illuminater i Tyskland.
Det behöfdes ej heller nu, och de hemliga sällskapens tid var till ända. Ty i
Frankrike hade talare framträdt, hvilka gjorde hvad de engelska parlamentarikerna icke
gjort — de talade med hela världen som åhörare, och under jubel från de
kontinentala folkens lyssnande optimister sade de saker, som voro skarpare och radikalare,
an hvad det tilländagående århundradets fria andar i sina hemliga sällskap talat,
tänkt, ja sett hägra i fjärran.
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q36380--Orden förbjuds och förföljs-2--sv-0024-2175

Jesuitorden

Ett kraftigt bakslag för jesuiterna kom under andra halvan av 1700-talet. I Portugal tog markisen av Pombal upp striden mot den mäktiga orden. Redan 1757 blev den portugisiska kungafamiljens biktfäder ställda under uppsikt. Därpå framställde Pombal vittgående krav hos påven och begärde en reform av orden som skulle minska dess världsliga inflytande och sätta en gräns för tillväxten av dess rikedomar. Benedikt XIV gick 1758 med på att förbjuda orden att utöva affärsverksamhet i Portugal och dess kolonier och fråntog i Portugal jesuiterna rätten att tjänstgöra som biktfäder. Nu följde ett attentat mot kungen i Lissabon, och detta hade till följd att regeringen vidtog nya åtgärder.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q36380--Orden förbjuds och förföljs-2--sv-0024-2176

Jesuitorden

Ett kraftigt bakslag för jesuiterna kom under andra halvan av 1700-talet. I Portugal tog markisen av Pombal upp striden mot den mäktiga orden. Redan 1757 blev den portugisiska kungafamiljens biktfäder ställda under uppsikt. Därpå framställde Pombal vittgående krav hos påven och begärde en reform av orden som skulle minska dess världsliga inflytande och sätta en gräns för tillväxten av dess rikedomar. Benedikt XIV gick 1758 med på att förbjuda orden att utöva affärsverksamhet i Portugal och dess kolonier och fråntog i Portugal jesuiterna rätten att tjänstgöra som biktfäder. Nu följde ett attentat mot kungen i Lissabon, och detta hade till följd att regeringen vidtog nya åtgärder. I januari 1759 beslagtogs ordens jordegendomar, och av den nye påven Clemens XIII (1758–1769) nöjde sig den portugisiska regeringen inte med en reform av orden utan beslutade att förvisa den helt från Portugal. Från oktober 1759 började portugisiska fartyg från Portugal, Madeira, Azorerna och de afrikanska kolonierna, från Brasilien och Ostindien, anlända till Civitavecchia vid Kyrkostatens kust och landsatte där stora skaror av jesuiter.

Reformrörelsen spreds sedan till hela den romansk-katolska världen. I Spanien var det Karl III som i största hemlighet förberedde en plan mot jesuiterna, och i april 1767 landsatte även spanska skepp från när och fjärran moderlandets och koloniernas jesuiter i Civitavecchia. Denna gång vägrade Kyrkostaten dock att ta emot dem. Med Choiseuls tillåtelse blev därför en stor del av de fördrivna överförda till Korsika, som Frankrike just då stod i begrepp att förvärva från Genua. Snart fördrevs jesuiterna även från Bägge Sicilierna, där Karl III regerat innan han besteg Spaniens tron.

År 1768 framställde Spanien, Neapel och Frankrike hos påven kravet på Jesuitordens fullständiga upphävande.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q36380--Orden förbjuds och förföljs-2--sv-0024-2177

Jesuitorden

Ett kraftigt bakslag för jesuiterna kom under andra halvan av 1700-talet. I Portugal tog markisen av Pombal upp striden mot den mäktiga orden. Redan 1757 blev den portugisiska kungafamiljens biktfäder ställda under uppsikt. Därpå framställde Pombal vittgående krav hos påven och begärde en reform av orden som skulle minska dess världsliga inflytande och sätta en gräns för tillväxten av dess rikedomar. Benedikt XIV gick 1758 med på att förbjuda orden att utöva affärsverksamhet i Portugal och dess kolonier och fråntog i Portugal jesuiterna rätten att tjänstgöra som biktfäder. Nu följde ett attentat mot kungen i Lissabon, och detta hade till följd att regeringen vidtog nya åtgärder. I januari 1759 beslagtogs ordens jordegendomar, och av den nye påven Clemens XIII (1758–1769) nöjde sig den portugisiska regeringen inte med en reform av orden utan beslutade att förvisa den helt från Portugal. Från oktober 1759 började portugisiska fartyg från Portugal, Madeira, Azorerna och de afrikanska kolonierna, från Brasilien och Ostindien, anlända till Civitavecchia vid Kyrkostatens kust och landsatte där stora skaror av jesuiter.

Reformrörelsen spreds sedan till hela den romansk-katolska världen. I Spanien var det Karl III som i största hemlighet förberedde en plan mot jesuiterna, och i april 1767 landsatte även spanska skepp från när och fjärran moderlandets och koloniernas jesuiter i Civitavecchia. Denna gång vägrade Kyrkostaten dock att ta emot dem. Med Choiseuls tillåtelse blev därför en stor del av de fördrivna överförda till Korsika, som Frankrike just då stod i begrepp att förvärva från Genua. Snart fördrevs jesuiterna även från Bägge Sicilierna, där Karl III regerat innan han besteg Spaniens tron.

År 1768 framställde Spanien, Neapel och Frankrike hos påven kravet på Jesuitordens fullständiga upphävande. Den 82-årige Clemens XIII dog i början av år 1769. Hans efterträdare Clemens XIV avlät den 21 juli 1773 bullan Dominus ac redemptor noster, som kungjorde upphävandet av Jesuitorden, med hänvisning till att orden numera inte gjorde den nytta den avsetts för och dessutom hindrade freden inom kyrkan. Påven, vars hälsa varit god, insjuknade följande år på ett egendomligt sätt och dog den 21 september. Det ryktades att han hade blivit förgiftad av jesuiterna och Clemens XIV:s efterträdare, Pius VI, lät när orden kom på tal undslippa sig att han kände väl till sin föregångares död och föredrog att inte riskera att sluta på samma sätt.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q36380--Orden förbjuds och förföljs-2--sv-0024-2178

Jesuitorden

Ett kraftigt bakslag för jesuiterna kom under andra halvan av 1700-talet. I Portugal tog markisen av Pombal upp striden mot den mäktiga orden. Redan 1757 blev den portugisiska kungafamiljens biktfäder ställda under uppsikt. Därpå framställde Pombal vittgående krav hos påven och begärde en reform av orden som skulle minska dess världsliga inflytande och sätta en gräns för tillväxten av dess rikedomar. Benedikt XIV gick 1758 med på att förbjuda orden att utöva affärsverksamhet i Portugal och dess kolonier och fråntog i Portugal jesuiterna rätten att tjänstgöra som biktfäder. Nu följde ett attentat mot kungen i Lissabon, och detta hade till följd att regeringen vidtog nya åtgärder. I januari 1759 beslagtogs ordens jordegendomar, och av den nye påven Clemens XIII (1758–1769) nöjde sig den portugisiska regeringen inte med en reform av orden utan beslutade att förvisa den helt från Portugal. Från oktober 1759 började portugisiska fartyg från Portugal, Madeira, Azorerna och de afrikanska kolonierna, från Brasilien och Ostindien, anlända till Civitavecchia vid Kyrkostatens kust och landsatte där stora skaror av jesuiter.

Reformrörelsen spreds sedan till hela den romansk-katolska världen. I Spanien var det Karl III som i största hemlighet förberedde en plan mot jesuiterna, och i april 1767 landsatte även spanska skepp från när och fjärran moderlandets och koloniernas jesuiter i Civitavecchia. Denna gång vägrade Kyrkostaten dock att ta emot dem. Med Choiseuls tillåtelse blev därför en stor del av de fördrivna överförda till Korsika, som Frankrike just då stod i begrepp att förvärva från Genua. Snart fördrevs jesuiterna även från Bägge Sicilierna, där Karl III regerat innan han besteg Spaniens tron.

År 1768 framställde Spanien, Neapel och Frankrike hos påven kravet på Jesuitordens fullständiga upphävande. Den 82-årige Clemens XIII dog i början av år 1769. Hans efterträdare Clemens XIV avlät den 21 juli 1773 bullan Dominus ac redemptor noster, som kungjorde upphävandet av Jesuitorden, med hänvisning till att orden numera inte gjorde den nytta den avsetts för och dessutom hindrade freden inom kyrkan. Påven, vars hälsa varit god, insjuknade följande år på ett egendomligt sätt och dog den 21 september. Det ryktades att han hade blivit förgiftad av jesuiterna och Clemens XIV:s efterträdare, Pius VI, lät när orden kom på tal undslippa sig att han kände väl till sin föregångares död och föredrog att inte riskera att sluta på samma sätt.

Efter den våldsamma förföljelsen blev Jesuitorden hänvisad till en hemlig tillvaro och hemliga medel. Sedan orden upphävts började dess forna medlemmar strömma in i hemliga sällskap som Rosenkreuzarna, Illuminaterorden och i Frimurarnas loger.


Epidemi

En epidemi eller farsot är ett utbrott av något, vanligen infektionsjukdomar, som sprider sig mellan människor (motsvarande för djur heter epizooti). En epidemi som sprider sig över stora delar av världen kallas för pandemi. En sjukdom som är vanlig inom en begränsad grupp eller inom ett begränsat geografiskt område kallas endemi.

Forskare som undersöker epidemier, epidemiologer, kan ägna sig åt olyckor, psykiska sjukdomar eller beteenden. Kriteriet på en epidemi är att antalet drabbade stadigt ökar tills epidemin har nått sin kulmen. Om antalet drabbade sedan inte minskar, utan ligger kvar på ungefär samma nivå, har epidemin blivit en endemisk sjukdom.

Luftburna smittämnen som influensa riskerar att orsaka de största epidemierna, tillsammans med smittämnen som sprds via vatten – som kolera.

Ordet epidemi kommer från senlatinets epidemia, som i sin tur hämtats från grekiskans epidēmia (nosos) – '(sjukdom) utbredd bland folket'. Epidemi kan också användas som en allmän term över något som får en tillfällig och stor spridning.

Exempel på epidemier För epidemier som utvecklats till pandemier, se denna artikel. Epidemi Start Slut Antal döda Antal infekterade Orsak Direkt orsak Ursprungsland SpridningskartaPesten i Aten (100 000)Antoninska pestenCyprianska pestenDigerdöden i England13481349(3 750 000)pestdigerdödenStora pesten i Marseille17201722 Europeisk sömnsjuka19151926Spanska sjukan i Sverige19181919spanska sjukanSmittkoppsutbrottet i Aztekriket15191521spanska koloniseringen av amerikasmittkopporCocoliztli-utbrottet15451550spanska koloniseringen av amerikasalmonella enterica

Inom fem år var 80 procent av aztekerna, 15 miljoner personer, döda. De smittade drabbades av hög feber, huvudvärk och blödningar från ögon, mun och näsa. Döden kom tre eller fyra dagar senare.
I den aztekiska historieskrivningen har epidemin kallats "cocoliztli", som betyder pesten i aztekernas språk. Nu tror forskare att de äntligen utrett vad som orsakade epidemin, skriver tidningen The Guardian.
– Orsaken till epidemin har debatterats av historiker i över hundra år, nu kan vi erbjuda nya bevis i frågan genom dna-analys, säger Åshild Vågene vid universitetet i Tübingen i Tyskland, enligt tidningen.
Vågene är medförfattare till en vetenskaplig artikel som publicerats i den vetenskapliga tidskriften Nature Ecology and Evolution. För artikeln har forskarna analyserat dna från 29 skelett.
Enligt forskarna ger dna-analysen vid handen att den sannolika orsaken till epidemin var bakterien salmonella enterica. Bakterien orsakar svåra febersjukdomar, till exempel tyfus. Numera är den mexikanska varianten av bakterien inte sjukdomsframkallande.
Salmonella-bakterier sprider sig ofta genom mat och vatten. Forskarna anser det sannolikt att bakterien nått Mexiko med de spanska kolonisatörerna. Den ifrågavarande bakterien fanns i Europa under medeltiden.
Epidemin som utrotade aztekerna betraktas som en av de dödligaste sjukdomsepidemierna i mänsklighetens historia. Digerdöden, som spred sig i Europa på 1300-talet, dödade kring 25 miljoner personer, eller kring hälften av den dåtida befolkningen.
Cocoliztli-utbrottet 1545–50 kom endast ett tjugotal år efter att 5–8 miljoner azteker strukit med i en smittkoppsepidemi strax efter spanjorernas ankomst. Ett andra cocoliztli-utbrott som tog livet av hälften av den återstående befolkningen följde 1576–78.
Helsingin Sanomat var först med att skriva om forskarnas rön i Finland.


Epidemi


Hamburgare

Hamburgare kan även avse en person från den tyska staden Hamburg.
miniatyr|Hamburgare från den finska snabbmatsjätten Hesburger
En hamburgare är en maträtt bestående av en platt köttfärsbiff, vanligen av nötkött (även biffen för sig kallas i Sverige för hamburgare, medan den i Finland kallas hamburgerbiffhttps://www.osterbottenstidning.fi/Artikel/Visa/179487 ) mellan hamburgerbröd eller annat bröd. I regel används vitt bröd, men även fullkornsvarianter finns.

Hamburgare säljs ofta som snabbmat på hamburgerrestauranger – exempelvis Burger King och McDonald’s. På hamburgerrestauranger och i gatukök kan hamburgaren beställas antingen separat eller tillsammans med tillbehör såsom pommes frites och dryck. I rätten hamburgertallrik, som brukar serveras på restauranger och vägkrogar, ingår förutom hamburgaren även pommes frites eller annat på tallriken. Hamburgertallrik serveras tillsammans med kniv och gaffel, ett glas och något att dricka.

Hamburgarens ursprung är inte klarlagt. Det var vanligt i Baltikum att man skrapade av det sista köttet från oxben och gjorde små biffar av det, som sedan stektes. Denna sedvänja kan sedan ha spridit sig till Tyskland och vidare till USA med tyska migranter och sjömän. "Hamburgerkött" från Hamburg syftade dock på rökt hästkött och inte hamburgare.

Oavsett ursprung utvecklades nutidens hamburgare i USA. På 1800-talet öppnades där affärer som sålde enklare maträtter, bland annat nötfärsbiff på en brödskiva. När hamburgaren började serveras på nutida vis med två bröd är inte känt, men 1904 kunde man på Världsutställningen i Saint Louis äta sådana hamburgare. Det är möjligt att inspirationen kom från varmkorven, som serverades mellan två bröd i slutet av 1800-talet. Sandwichen (dubbelsmörgåsen) fanns i USA ännu tidigare – åtminstone 1815.

Det var dock inte förrän på 1920-talet som hamburgaren och annan snabbmat blev vanligt förekommande. Det alkoholförbud som infördes i USA 1920 kan vara en möjlig orsak till att krogar tvingades byta inriktning. Många av dem omvandlades till lunchrestauranger som serverade enklare rätter, som hamburgare. Hamburgerkedjor utvecklades ur dessa restauranger och verksamheten fick skjuts av antikorv-kampanjer, drivna av biffindustrin, som framställde hamburgare som hälsosammare än korv. Även den växande bilismen på 1930-talet drev på utvecklingen och gjorde det populärt att stanna och äta på de hamburgerrestauranger som växte upp längs vägarna. Uttrycket "food on the road" myntades.

Efter andra världskriget blev levnadsstandarden högre och människors konsumtionsmönster ändrades. Folk fick kortare arbetstid och fritiden prioriterades på ett annat sätt än tidigare. I stället för att ägna tid på matlagning åt man ute. Även det faktum att kvinnor i allt större utsträckning förvärvsarbetade bidrog till hamburgerrestaurangernas utbredning. Riktig fart på utvecklingen blev det på 1950-talet, då kedjorna McDonald's och Burger King började expandera.

I Sverige lär man ha kunnat äta hamburgare på H55-utställningen i Helsingborg 1955. Den första permanenta hamburgerbaren var Burger-Grill i Helsingborg. Den invigdes 1956 av prins Bertil, som inmundigade restaurangens och kanske Sveriges första hamburgare. Tore Wretman skriver i sin populära kokbok Ur främmande grytor 1956 "Hamburger Steak - Pannbiffar från USA. I amerikanska drugstores fick jag hamburgers serverade så att det stekta köttet låg inuti mjuka små franskan (...) Ibland lägger man tjocka skivor rå lök på köttet. Tomatketchup hör till." Med Burger-Grill startade en trend av snabbmatsrestauranger, som sedan snabbt spred sig över landet.Helsingborgs lokalhistoriska förening: Helsingborgs stadslexikon (2006) Helsingborg: LJ Boktryck AB.  Sveriges första kedja av hamburgerbarer var Max, som startades i Gällivare 1968

Ur främmande grytor : mat från hela världen / i urval av Tore Wretman ; omsl. och ill. av Jerry Roupe ; [Recept från 27 länder].
-
Wretman, Tore, 1916-2003 (författare)
-
Roupe, Jerry, 1919- (illustratör)
- Publicerad: Västerås : ICA-förl. 1954
- Tillverkad: Motala : Bröderna Borgströms Boktr.
- Svenska 136 s., 4 pl.-bl.
Ämnesord
Inställningar
Hjälp
Stäng
Ämnesord
- Matlagning (sao)
- Cooking (LCSH)
Indexterm och SAB-rubrik
- Qcabd Matlagning: särskilda länder
Klassifikation
- 641.59 (DDC)
- Qcabd (kssb/7)
Titeln finns på 1 bibliotek. Ange som favorit
-
Örebro universitetsbibliotek, Restaurang- och hotellhögskolan (Og)Ange som favorit
-
Mina lånLåna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Kokboksmuseet REF Qcabd Wretman 1954 (Ex.: 1)
-
Placering: Meurlingska Qcabd Wretman (Ex.: 2)


Hamburgare

Hamburgarens ursprung är inte klarlagt. Det var vanligt i Baltikum att man skrapade av det sista köttet från oxben och gjorde små biffar av det, som sedan stektes. Denna sedvänja kan sedan ha spridit sig till Tyskland och vidare till USA med tyska migranter och sjömän. "Hamburgerkött" från Hamburg syftade dock på rökt hästkött och inte hamburgare.

Oavsett ursprung utvecklades nutidens hamburgare i USA. På 1800-talet öppnades där affärer som sålde enklare maträtter, bland annat nötfärsbiff på en brödskiva. När hamburgaren började serveras på nutida vis med två bröd är inte känt, men 1904 kunde man på Världsutställningen i Saint Louis äta sådana hamburgare. Det är möjligt att inspirationen kom från varmkorven, som serverades mellan två bröd i slutet av 1800-talet. Sandwichen (dubbelsmörgåsen) fanns i USA ännu tidigare – åtminstone 1815.

Det var dock inte förrän på 1920-talet som hamburgaren och annan snabbmat blev vanligt förekommande. Det alkoholförbud som infördes i USA 1920 kan vara en möjlig orsak till att krogar tvingades byta inriktning. Många av dem omvandlades till lunchrestauranger som serverade enklare rätter, som hamburgare. Hamburgerkedjor utvecklades ur dessa restauranger och verksamheten fick skjuts av antikorv-kampanjer, drivna av biffindustrin, som framställde hamburgare som hälsosammare än korv. Även den växande bilismen på 1930-talet drev på utvecklingen och gjorde det populärt att stanna och äta på de hamburgerrestauranger som växte upp längs vägarna. Uttrycket "food on the road" myntades.

Efter andra världskriget blev levnadsstandarden högre och människors konsumtionsmönster ändrades. Folk fick kortare arbetstid och fritiden prioriterades på ett annat sätt än tidigare. I stället för att ägna tid på matlagning åt man ute. Även det faktum att kvinnor i allt större utsträckning förvärvsarbetade bidrog till hamburgerrestaurangernas utbredning. Riktig fart på utvecklingen blev det på 1950-talet, då kedjorna McDonald's och Burger King började expandera.


Hamburgare

Hamburgarens ursprung är inte klarlagt. Det var vanligt i Baltikum att man skrapade av det sista köttet från oxben och gjorde små biffar av det, som sedan stektes. Denna sedvänja kan sedan ha spridit sig till Tyskland och vidare till USA med tyska migranter och sjömän. "Hamburgerkött" från Hamburg syftade dock på rökt hästkött och inte hamburgare.

Oavsett ursprung utvecklades nutidens hamburgare i USA. På 1800-talet öppnades där affärer som sålde enklare maträtter, bland annat nötfärsbiff på en brödskiva. När hamburgaren började serveras på nutida vis med två bröd är inte känt, men 1904 kunde man på Världsutställningen i Saint Louis äta sådana hamburgare. Det är möjligt att inspirationen kom från varmkorven, som serverades mellan två bröd i slutet av 1800-talet. Sandwichen (dubbelsmörgåsen) fanns i USA ännu tidigare – åtminstone 1815.

Det var dock inte förrän på 1920-talet som hamburgaren och annan snabbmat blev vanligt förekommande. Det alkoholförbud som infördes i USA 1920 kan vara en möjlig orsak till att krogar tvingades byta inriktning. Många av dem omvandlades till lunchrestauranger som serverade enklare rätter, som hamburgare. Hamburgerkedjor utvecklades ur dessa restauranger och verksamheten fick skjuts av antikorv-kampanjer, drivna av biffindustrin, som framställde hamburgare som hälsosammare än korv. Även den växande bilismen på 1930-talet drev på utvecklingen och gjorde det populärt att stanna och äta på de hamburgerrestauranger som växte upp längs vägarna. Uttrycket "food on the road" myntades.

Efter andra världskriget blev levnadsstandarden högre och människors konsumtionsmönster ändrades. Folk fick kortare arbetstid och fritiden prioriterades på ett annat sätt än tidigare. I stället för att ägna tid på matlagning åt man ute. Även det faktum att kvinnor i allt större utsträckning förvärvsarbetade bidrog till hamburgerrestaurangernas utbredning. Riktig fart på utvecklingen blev det på 1950-talet, då kedjorna McDonald's och Burger King började expandera.

I Sverige lär man ha kunnat äta hamburgare på H55-utställningen i Helsingborg 1955. Den första permanenta hamburgerbaren var Burger-Grill i Helsingborg.


Riksantikvarieämbetet

Riksantikvarieämbetet (RAÄ) är den nationella myndighet i Sverige som leder och stöder arbetet med att bevara, använda och utveckla kulturarvet och lyder under Kulturdepartementet.

Ansvaret omfattar i första hand frågor om kulturlandskap, kulturmiljöer, kulturminnen, kulturföremål och museer.

Det är den centrala förvaltningsmyndigheten för frågor som rör kulturmiljö och kulturarv och därmed en av de centrala myndigheterna i svensk kulturpolitik. Myndighetens chef (motsvarande generaldirektör) kallas riksantikvarie, ett ämbete som instiftades år 1630. Riksantikvarieämbetet är sedan 1938 ett ämbetsverk och sedan 1998 självständig statlig myndighet.

Riksantikvarieämbetet stödjer också forsknings- och utvecklingsverksamhet (FoU) genom anslaget 1:4, "Forskningsinsatser inom kulturområdet".

FoU för kulturarv och kulturmiljö
Riksantikvarieämbetet öppnar nu den årliga utlysningen för ansökningar om bidrag till forskning och utveckling för kulturarv och kulturmiljö 2023.
Bidrag kan sökas för insatser som är ett, två eller treåriga, det vill säga sträcker sig över perioden 2023–2025.
Utlysning av FoU-medel för 2023
Totalt kommer cirka 17 miljoner kronor fördelas till forskning- och utvecklingsprojekt inom tre högaktuella fokusområden. Därtill kommer 3,5 miljoner kronor till forskning och utveckling på centrala museer.
- Det första – Kulturarv, krishantering och klimatomställning – om behovet av betydande insatser för klimatanpassning och krishantering inför faror för kulturarvet.
- Det andra fokusområdet – Kulturhistoriska värden i bebyggd miljö – syftar till att främja kulturarvsarbetet och kulturarv som resurs för socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling.
- Det tredje fokusområdet – Museernas digitala omställning – syftar till att främja arbetet med den digitala omställningen inom kulturarvsområdet.
Nytt för i år är att utlysningen är gemensam för forskning och utveckling för kulturarv och kulturmiljö och de centrala museerna, som tidigare hade en egen utlysning.
Ansökan
Ansökningsperioden för 2023 års bidrag pågår från den 22 juni till den 1 oktober 2022.
Personuppgifter (GDPR): I samband med att du ansöker om FoU-bidrag samlar Riksantikvarieämbetet in och behandlar personuppgifter. Som användare har du rätt att få veta vilka av dina personuppgifter som Riksantikvarieämbetet behandlar. Mer information finns på raa.se/gdpr.
Tidigare års fördelningsbeslut
Beslut om fördelningen av forskningsmedel inför 2022 fattades den 11 januari 2022. Hela fördelningsbeslutet kan du läsa här:


Riksantikvarieämbetet

Ansvaret omfattar i första hand frågor om kulturlandskap, kulturmiljöer, kulturminnen, kulturföremål och museer.

Det är den centrala förvaltningsmyndigheten för frågor som rör kulturmiljö och kulturarv och därmed en av de centrala myndigheterna i svensk kulturpolitik. Myndighetens chef (motsvarande generaldirektör) kallas riksantikvarie, ett ämbete som instiftades år 1630. Riksantikvarieämbetet är sedan 1938 ett ämbetsverk och sedan 1998 självständig statlig myndighet. Riksantikvarieämbetets kontor och avdelningar finns huvudsakligen i Stockholm och i Visby. Myndigheten har även verksamhet i Tumba, Svensk Museitjänst (SMT) och vid besöksmålet Glimmingehus i Hammenhög. I Visby finns det så kallade Kulturarvslaboratoriet, som är ett material- och analyslaboratorium anpassat för kulturmiljövårdens och museernas behov.


Riksantikvarieämbetet

Ansvaret omfattar i första hand frågor om kulturlandskap, kulturmiljöer, kulturminnen, kulturföremål och museer.

Det är den centrala förvaltningsmyndigheten för frågor som rör kulturmiljö och kulturarv och därmed en av de centrala myndigheterna i svensk kulturpolitik. Myndighetens chef (motsvarande generaldirektör) kallas riksantikvarie, ett ämbete som instiftades år 1630. Riksantikvarieämbetet är sedan 1938 ett ämbetsverk och sedan 1998 självständig statlig myndighet. Riksantikvarieämbetets kontor och avdelningar finns huvudsakligen i Stockholm och i Visby. Myndigheten har även verksamhet i Tumba, Svensk Museitjänst (SMT) och vid besöksmålet Glimmingehus i Hammenhög. I Visby finns det så kallade Kulturarvslaboratoriet, som är ett material- och analyslaboratorium anpassat för kulturmiljövårdens och museernas behov.

Myndigheten får ofta olika regeringsuppdrag inom kulturvården. Det kan handla om att ta fram underlag för olika strategier inom kulturvården eller för att utreda effekterna av vissa lagar eller regler.


Riksantikvarieämbetet

Riksantikvarieämbetet drev fram till 2019 Internet-nätverket Platser. Där kunde enskilda och organisationer författa texter som bygger på personers berättelser och minnen (om hembygden). Texterna kompletterades med bilder och korta filmer, och de kopplades till en plats på en Sverigekarta."Om Platsr".  platsr.se. Läst 4 juli 2015. Allt material på Platser var upplagt under olika varianter av fri licens, vilket innebär att det kunde spridas vidare och (i många fall) omarbetas."Om copyright / Creative Commons".  platsr.se. Läst 4 juli 2015. Fram till 2019 hade 4549 berättelser om platser och samlingar skapats av 2121 enskilda, hembygdsföreningar, arkiv, museer och bibliotek. 8858 bilder hade laddats upp.

Platser skapades efter ett uppdrag från regeringen 2009. Uppdraget byggde på tankar om demokratisk historieskrivning och delaktighet via webben.Jonasson, Sophie (2012-06-19/2015-04-21): "Platsr".  raa.se. Läst 4 juli 2015.

Under september 2019 stängdes Platser och innehållet flyttades över till Nordiska museets digitala tjänst Minnen.

I Riksantikvarieämbetet ingår även Antikvarisk-topografiska arkivet"Antikvarisk-topografiska arkivet (ATA)". shmm.se. Läst 4 juli 2015.

Meny
- Aktuellt Öppna/stäng
- Om Riksantikvarieämbetet Öppna/stäng
- Hitta information Öppna/stäng
- Event och konferenser Öppna/stäng
- För museer Öppna/stäng
- Kulturarv Öppna/stäng
- Samhällsutveckling Öppna/stäng
- Lagar, bidrag och stöd Öppna/stäng
- Pågående regelarbeten och domstolsprocesser
- Kulturmiljölagen (KML)
- Bidrag, anslag och fonder
- Statliga byggnadsminnen – Förordning och vägledning
- Ansvar, lagar och andra regelverk
- Miljöbalken
- Standarder – bevarande av kulturarv
- Statliga utställningsgarantier
- Tillstånd att använda Unescos världsarvslogotyp
- Tillstånd att använda det internationella kännetecknet för kulturegendom
- EU:s kemikalieförordning – Reach
- Samlingssida för utvärderingar och rapporter
- Kontakta oss Öppna/stäng
- In English Öppna/stäng


Riksantikvarieämbetet

Riksantikvarieämbetet drev fram till 2019 Internet-nätverket Platser. Där kunde enskilda och organisationer författa texter som bygger på personers berättelser och minnen (om hembygden). Texterna kompletterades med bilder och korta filmer, och de kopplades till en plats på en Sverigekarta."Om Platsr".  platsr.se. Läst 4 juli 2015. Allt material på Platser var upplagt under olika varianter av fri licens, vilket innebär att det kunde spridas vidare och (i många fall) omarbetas."Om copyright / Creative Commons".  platsr.se.


Riksantikvarieämbetet

Riksantikvarieämbetet drev fram till 2019 Internet-nätverket Platser. Där kunde enskilda och organisationer författa texter som bygger på personers berättelser och minnen (om hembygden). Texterna kompletterades med bilder och korta filmer, och de kopplades till en plats på en Sverigekarta."Om Platsr".  platsr.se. Läst 4 juli 2015. Allt material på Platser var upplagt under olika varianter av fri licens, vilket innebär att det kunde spridas vidare och (i många fall) omarbetas."Om copyright / Creative Commons".  platsr.se. Läst 4 juli 2015. Fram till 2019 hade 4549 berättelser om platser och samlingar skapats av 2121 enskilda, hembygdsföreningar, arkiv, museer och bibliotek. 8858 bilder hade laddats upp.


Riksantikvarieämbetet

Vid sidan av Platser utnyttjar Riksantikvarieämbetet även Internet på flera andra sätt. Man har aktivitet på Facebook, Instagram, YouTube och Twitter. Sedan 2009 lägger myndigheten ut bilder med utslocknad upphovsrätt ur sina arkivsamlingar på Flickr Commons."Sociala medier".  raa.se. Läst 4 juli 2015. Riksantikvarieämbetet inledde 2012 ett projektsamarbete med Wikipedia. Det fanns erfarna wikipedianer på plats både hos Riksantikvarieämbetet i Visby och i Stockholm, och samarbetet syftade dels till att förbättra uppslagsverket, dels att koppla samman Wikipedia med innehåll i Riksantikvarieämbetets interna databaser.P4 Gotland (2012-04-24): "Riksantikvarieämbetet samarbetar med Wikipedia". sverigesradio.se. Läst 4 juli 2015.

Riksantikvarieämbetet har en internetbaserad söktjänst med namnet FornsökFornsök (2012-06-05/2015-07-02)"Fornsök". raa.se. Läst 4 juli 2015. med databasinformation om 700 000 fornlämningsplatser över hela Sverige. Dessutom förvaltar Riksantikvarieämbetet Bebyggelseregistret som rymmer cirka 100 000 skyddade byggnader och annan kulturhistoriskt intressant bebyggelse, bland annat kyrkor och byggnadsminnen.

Under 2015-2017 utvecklades och förvaltades tjänsten Aktuell Arkeologi, där arkeologiska aktörer kunde beskriva kommande och pågående arkeologiska undersökningar. Syftet med sajten var att underlätta för allmänheten att hitta arkeologiska undersökningar och andra evenemang som har med arkeologi att göra

Karttjänsten Aktuell Arkeologi
Aktuell Arkeologi har avvecklats. Tjänsten utvecklades 2015 tillsammans med grävande arkeologer för att lättare ge intresserad allmänhet tillgång till information för pågående arkeologiska undersökningar och insatser.
Målet var att sprida information om och öka intresset för arkeologi i Sverige. Genom att samla information om alla undersökningar på ett och samma ställe, i en gemensam karttjänst, skulle det bli enklare att hålla sig uppdaterad om vad som pågick och om det finns en intressant undersökning att besöka. Aktuell Arkeologi lanserades publikt i slutet av augusti 2015 i samband med den årliga temadagen Arkeologidagen
Tjänsten har tyvärr inte fått den användning och därmed givit den nytta som var avsedd, därför avvecklades tjänsten den 1 oktober 2017.


Riksantikvarieämbetet

Vid sidan av Platser utnyttjar Riksantikvarieämbetet även Internet på flera andra sätt. Man har aktivitet på Facebook, Instagram, YouTube och Twitter. Sedan 2009 lägger myndigheten ut bilder med utslocknad upphovsrätt ur sina arkivsamlingar på Flickr Commons."Sociala medier".  raa.se. Läst 4 juli 2015. Riksantikvarieämbetet inledde 2012 ett projektsamarbete med Wikipedia. Det fanns erfarna wikipedianer på plats både hos Riksantikvarieämbetet i Visby och i Stockholm, och samarbetet syftade dels till att förbättra uppslagsverket, dels att koppla samman Wikipedia med innehåll i Riksantikvarieämbetets interna databaser.P4 Gotland (2012-04-24): "Riksantikvarieämbetet samarbetar med Wikipedia". sverigesradio.se. Läst 4 juli 2015.


Riksantikvarieämbetet

Vid sidan av Platser utnyttjar Riksantikvarieämbetet även Internet på flera andra sätt. Man har aktivitet på Facebook, Instagram, YouTube och Twitter. Sedan 2009 lägger myndigheten ut bilder med utslocknad upphovsrätt ur sina arkivsamlingar på Flickr Commons."Sociala medier".  raa.se. Läst 4 juli 2015. Riksantikvarieämbetet inledde 2012 ett projektsamarbete med Wikipedia. Det fanns erfarna wikipedianer på plats både hos Riksantikvarieämbetet i Visby och i Stockholm, och samarbetet syftade dels till att förbättra uppslagsverket, dels att koppla samman Wikipedia med innehåll i Riksantikvarieämbetets interna databaser.P4 Gotland (2012-04-24): "Riksantikvarieämbetet samarbetar med Wikipedia". sverigesradio.se. Läst 4 juli 2015.

Riksantikvarieämbetet har en internetbaserad söktjänst med namnet FornsökFornsök (2012-06-05/2015-07-02)"Fornsök". raa.se.


Riksantikvarieämbetet

Vid sidan av Platser utnyttjar Riksantikvarieämbetet även Internet på flera andra sätt. Man har aktivitet på Facebook, Instagram, YouTube och Twitter. Sedan 2009 lägger myndigheten ut bilder med utslocknad upphovsrätt ur sina arkivsamlingar på Flickr Commons."Sociala medier".  raa.se. Läst 4 juli 2015. Riksantikvarieämbetet inledde 2012 ett projektsamarbete med Wikipedia. Det fanns erfarna wikipedianer på plats både hos Riksantikvarieämbetet i Visby och i Stockholm, och samarbetet syftade dels till att förbättra uppslagsverket, dels att koppla samman Wikipedia med innehåll i Riksantikvarieämbetets interna databaser.P4 Gotland (2012-04-24): "Riksantikvarieämbetet samarbetar med Wikipedia". sverigesradio.se. Läst 4 juli 2015.

Riksantikvarieämbetet har en internetbaserad söktjänst med namnet FornsökFornsök (2012-06-05/2015-07-02)"Fornsök". raa.se. Läst 4 juli 2015. med databasinformation om 700 000 fornlämningsplatser över hela Sverige. Dessutom förvaltar Riksantikvarieämbetet Bebyggelseregistret som rymmer cirka 100 000 skyddade byggnader och annan kulturhistoriskt intressant bebyggelse, bland annat kyrkor och byggnadsminnen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q631844--Andra halvan av 1900-talet-5--sv-0024-2445

Riksantikvarieämbetet

Museisamlingarna är idag delvis placerade inom ramen för Statens historiska museer, vars historia är tätt sammanlänkade med Riksantikvarieämbetet."Milstolpar".  shmm.se. Läst 4 juli 2015.

Läst 4 juli 2015. Vitterhetsakademien och Riksantikvarieämbetet skildes dock åt rent organisatoriskt redan 1975.

Det föreslår regeringens utredare Jan Bergqvist enligt SVT:s Kulturnyheter.
Ämbetet har i Stockholm 260 tjänster som alltså kan komma att flyttas till Gotland. Vissa delar av ämbetets verksamhet är redan i dag förlagda till olika platser utanför Stockholm.
Riksantikvarien Inger Liliequist: -En hög kvalitet i verksamheten kan inte garanteras vid en utlokalisering. Utredaren förstår inte hur vi arbetar.
22 myndigheter utreds
I samband med nedläggningarna inom försvaret har 22 myndigheter granskats för att eventuellt utlokaliseras till orter som kompensation förlorade jobb.
-Gotland är det säkert inte inget fel på alls, men jag tänker på vår egen personal och på den verksamhet vi bedriver. Gotland sköter alldeles utmärkt den kulturmiljö som finns på plats, vi ska se till hela landet, säger Inger Liliequist.
Oklart om kostnaderna
Vad flytten kommer att kosta är ännu inte klart, men enligt riksantikvarien ökar resekostnaderna för kontakter med myndigheter och andra aktörer ute i landet med 15 miljoner i samband med flytten.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q631844--Andra halvan av 1900-talet-5--sv-0024-2447

Riksantikvarieämbetet

Museisamlingarna är idag delvis placerade inom ramen för Statens historiska museer, vars historia är tätt sammanlänkade med Riksantikvarieämbetet."Milstolpar".  shmm.se. Läst 4 juli 2015.

I Riksantikvarieämbetet ingår även Antikvarisk-topografiska arkivet"Antikvarisk-topografiska arkivet (ATA)". shmm.se. Läst 4 juli 2015. och Vitterhetsakademiens bibliotek"Vitterhetsakademiens bibliotek". shmm.se.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0024.jsonl--Q631844--Andra halvan av 1900-talet-5--sv-0024-2448

Riksantikvarieämbetet

Museisamlingarna är idag delvis placerade inom ramen för Statens historiska museer, vars historia är tätt sammanlänkade med Riksantikvarieämbetet."Milstolpar".  shmm.se. Läst 4 juli 2015.

I Riksantikvarieämbetet ingår även Antikvarisk-topografiska arkivet"Antikvarisk-topografiska arkivet (ATA)". shmm.se. Läst 4 juli 2015. och Vitterhetsakademiens bibliotek"Vitterhetsakademiens bibliotek". shmm.se. Läst 4 juli 2015.. Dessa verksamheter finns inrymda i Östra stallet i Stockholm."Arkiv och bibliotek". raa.se.


Riksantikvarieämbetet

Den 2 juni 2005 beslutade regeringen att omlokalisera stora delar av Riksantikvarieämbetets verksamhet från Stockholm till Gotland. Flytten motiverades som en kompensation av Försvarets samtidiga neddragningar på ön.SVT Kultur (2005-01-24): "Riksantikvarieämbetet till Visby". svt.se.

I regeringens budgetproposition i september 2016 aviserades att delar av de uppgifter som idag finns på samordningssekretariatet Digisam samt Riksutställningar ska överföras till Riksantikvarieämbetet, från och med 1/1 2017 respektive 1/7 2017.

Proposition från Finansdepartementet
Budgetpropositionen för 2017 Prop. 2016/17:1
Publicerad
Ladda ner:
Den 20 september 2016 lämnade regeringen budgetpropositionen för år 2017 till riksdagen. Budgetpropositionen innehåller regeringens förslag till statens budget för 2017 samt de övriga förslag och bedömningar som följer av riksdagsordningen och budgetlagen.
--------------------------------------------------------------------------------------------
För beställning av Budgetpropositionen för 2017 kontakta:
Riksdagens tryckeriexpedition,
100 12 Stockholm
Tel: 08-786 58 10
E-post: [email protected]


Riksantikvarieämbetet

Den 2 juni 2005 beslutade regeringen att omlokalisera stora delar av Riksantikvarieämbetets verksamhet från Stockholm till Gotland. Flytten motiverades som en kompensation av Försvarets samtidiga neddragningar på ön.SVT Kultur (2005-01-24): "Riksantikvarieämbetet till Visby". svt.se. Läst 4 juli 2015. Riksantikvarieämbetet flyttade in i de nya lokalerna på A7-området i Visby i oktober 2008. I huset fanns också Riksutställningar som flyttade in redan 2007 fram tills myndighetens avveckling 2017.P4 Gotland (2006-07-03): "Peab bygger RAÄ:s hus i Visby". sverigesradio.se. Läst 4 juli 2015.

mini||RAÄ har verksamhet vid Glimmingehus.

Flytten till Gotland ifrågasattes av flera inom myndigheten, som ansåg att regeringen inte förstod hur Riksantikvarieämbetet arbetade. Stora delar av verksamheten finns även fortsättningsvis kvar i Stockholm – inklusive (sedan 2012) huvudkontoret – i Livgardet till hästs gamla kanslikasern vid Historiska museet på Östermalm. Under gården mellan huvudbyggnaden och Östra stallet ligger insprängda magasin för bland annat Riksantikvarieämbetets arkiv- och bibliotekssamlingar.


Riksantikvarieämbetet

Den 2 juni 2005 beslutade regeringen att omlokalisera stora delar av Riksantikvarieämbetets verksamhet från Stockholm till Gotland. Flytten motiverades som en kompensation av Försvarets samtidiga neddragningar på ön.SVT Kultur (2005-01-24): "Riksantikvarieämbetet till Visby". svt.se. Läst 4 juli 2015. Riksantikvarieämbetet flyttade in i de nya lokalerna på A7-området i Visby i oktober 2008. I huset fanns också Riksutställningar som flyttade in redan 2007 fram tills myndighetens avveckling 2017.P4 Gotland (2006-07-03): "Peab bygger RAÄ:s hus i Visby". sverigesradio.se. Läst 4 juli 2015.

mini||RAÄ har verksamhet vid Glimmingehus.

Flytten till Gotland ifrågasattes av flera inom myndigheten, som ansåg att regeringen inte förstod hur Riksantikvarieämbetet arbetade. Stora delar av verksamheten finns även fortsättningsvis kvar i Stockholm – inklusive (sedan 2012) huvudkontoret – i Livgardet till hästs gamla kanslikasern vid Historiska museet på Östermalm. Under gården mellan huvudbyggnaden och Östra stallet ligger insprängda magasin för bland annat Riksantikvarieämbetets arkiv- och bibliotekssamlingar.

2015 har Riksantikvarieämbetet verksamhet i Stockholm, Visby och Tumba (Svensk Museitjänst). Dessutom drivs verksamhet vid besöksmålen i Gamla Uppsala museum och Glimmingehus."Kontakta oss". raa.se. Läst 4 juli 2015.