Svenska Akademien

Svenska Akademien hade sedan år 2010 finansierat klubben Forums verksamhet med 126 000 kr per år. Forum drevs av paret Jean-Claude Arnault (i media kallad "Kulturprofilen") och akademiledamoten Katarina Frostenson. I samband med #metoo-kampanjen, i en granskning i Dagens Nyheter i november 2017, anklagades Arnault för sexuella övergrepp av en rad kvinnor."Detta har hänt: Krisen i Svenska Akademien – på 3 minuter", Aftonbladet. Publicerad 10 april 2018. Läst 12 april 2018. Arnault anklagades snart också för att ha läckt namnen på kommande Nobelpristagare. Svenska Akademien avbröt allt samarbete med Forum, och Akademiens ständiga sekreterare Sara Danius sa i ett uttalande att "ledamöter, ledamöters döttrar, ledamöters hustrur och personal vid Akademiens kansli utsatts för oönskad intimitet eller opassande behandling" av Arnault.Pressmeddelande från Svenska Akademien 23 nov 2017Sara Danius "Har utsatt ledamöters döttrar för 'oönskad intimitet'"  Dagens Nyheter, 23 november 2017 En utredning om hur akademien hade hanterat denna fråga beställdes av Akademien via dess ständiga sekreterare Sara Danius av en advokatbyrå efter publiceringen i Dagens Nyheter. Denna utredning levererades i mars 2018, men Akademien var då inte ense om vilka åtgärder utredningsresultatet borde leda till.

Den 5 april 2018 röstade Akademien om ett förslag att utesluta Frostenson, vilket inte fick tillräckligt stöd. Efter omröstningen, där sex ledamöter röstade för uteslutning och åtta emot, förklarade ledamöterna Kjell Espmark, Klas Östergren och Peter Englund att de inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. Englund förklarade att hans beslut motiverades av missnöje med hanterandet av de misshälligheter runt Akademien som uppdagades under hösten 2017.

Vid Akademiens ordinarie möte den 12 april 2018 avgick Sara Danius som ständig sekreterare, och hon meddelade samtidigt att hon inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. I samband med detta möte meddelade även Katarina Frostenson att inte heller hon kommer att delta i Akademiens fortsatta arbete. I en kampanj till stöd för Sara Danius (som ofta gick klädd i knytblus) postade tusentals kvinnor och män selfies iklädda knytblus med hashtag #knytblus eller #knytblusförsara på Instagram.

Den 20 april 2018 presenterade de aktiva ledamöterna i ett pressmeddelande att de överlämnar utredningen till rättsvårdande myndigheter. De beklagar flera ageranden i samband med hantering av finansieringen av Arnaults verksamhet och tidiga signaler om olämpligt uppträdande av Arnault.

Den 27 april 2018 meddelade Sara Stridsberg Akademien att hon önskade lämna sammanslutningen som ledamot.

Som en omedelbar följd av kontroversen gjordes stadgeändringar 2 maj 2018 beträffande ledamöters utträde ur Akademien, varefter Sara Stridsberg och Klas Östergren, vilka ansökt om utträde ur Akademien, beviljades utträde 7 maj samma år. Stadgeändringarna möjliggjorde även att Kerstin Ekman och Lotta Lotass samtidigt beviljades utträde.

I maj 2018 krävde Sara Danius, Peter Englund och Kjell Espmark att Horace Engdahl skulle lämna Akademien med motiveringen: "Han har varit drivande i den process som fört institutionen in i en allt djupare kris."

Som en följd av kontroversen meddelade Akademien att 2018 års Nobelpristagare i litteratur kommer att utses och annonseras parallellt med 2019 års pristagare. Nobelstiftelsen ansåg att händelserna hade en påtagligt negativ effekt på nobelprisets anseende och krävde att arbetet med att utse nobelpristagare förändras tills förtroendet för akademien återställts.

Fler ledamöter lämnade Akademien senare under året. I januari 2019 lämnade Katarina Frostenson sin plats i Akademien. Under 2018 invaldes flera nya ledamöter (Eric M. Runesson, Jila Mossaed och Mats Malm) på stolar som lämnats tomma efter ledamöter som lämnat akademien

Det var den 7 januari i år som Katarina Frostenson skickade in ett förlikningsförslag till Svenska Akademien där hon meddelade att hon kan tänka sig att lämna sin stol om hon kompenseras ekonomiskt så att hon kan försörja sig som poet.
Förlikningsprocessen mellan parterna är nu klar och Frostenson väljer att lämna sin stol, meddelar Svenska Akademien i ett pressmeddelande. Parterna meddelar också att de är överens om att inte gå vidare med någon rättslig prövning av konflikten.
”Svenska Akademien och Katarina Frostenson har träffat en överenskommelse som innebär att Frostenson erhåller en ersättning uppgående till 12 875 kronor per månad samt stöd för fortsatt boende i den lägenhet som hon hyr av Svenska Akademien”, skriver Svenska Akademien i ett pressmeddelande.
Katarina Frostenson är gift med den så kallade Kulturprofilen som i höstas dömdes till 2,5 års fängelse för våldtäkt. Fallet med Kulturprofilen blev början till krisen i Svenska Akademien – i november 2017 vittnade 18 kvinnor i en artikel i Dagens Nyheter om hur de utsatts för sexuella trakasserier och övergrepp av kulturprofilen.
Ville undvika särbehandling
Akademiens ständige sekreterare, Anders Olsson, skriver i ett mejl till Kulturnyheterna att han är nöjd med att parterna nu kunnat komma överens.
Han har tidigare framhållit att det varit av intresse för Akademien att med förlikningen upprätta en slags pensionslösning för samtliga ledamöter, och inte bara till Katarina Frostenson. En lösning som nu med förlikningen realiserats.
”Det goda med uppgörelsen för Akademiens del är att det är en pensionsliknande lösning som skulle kunna införas för alla som lämnar sin stol vid en viss ålder och efter 65 års ålder. Vi har velat undvika en särbehandling av Katarina Frostenson”, skriver Anders Olsson.
I en kommentar till TT säger Anders Olsson vidare att den summa Katarina Frostenson kommer få av Akademien inte riktigt täcker hyran av Akademiens lägenhet, och att detta är anledningen till att hon ges en viss hyresreduktion.
– Det här är ett stort steg framåt mot en mer sammansvetsad Akademi där vi kan arbeta tillsammans under helt andra förutsättningar. Det kändes så i går på mötet också; att vi kunde börja mer från en nollpunkt, ett nytt skede helt enkelt. Jag tror vi kan lämna ganska mycket bakom oss nu.
”Värdefulla insatser”
Kontroversen kring Frostensons ledamotskap i Akademien är kopplat till frågan om läckor av Nobelpristagare i litteratur, samt jäv med anledning av den kulturförening som Frostenson och Kulturprofilen drev ihop, och som mottog ekonomiskt stöd av Akademien.
Svenska Akademien anser att Frostenson gjort sig skyldig till sekretessbrott, vilket hon konsekvent nekat till.
Katarina Frostenson debuterade 1978 med diktsamlingen I mellan och har sedan dess blivit en av de mest tongivande poeterna i Sverige. Hon valdes in i Svenska Akademien 1992.
Kulturnyheterna söker Katarina Frostenson, hennes advokat och Akademiens ständige sekreterare, Anders Olsson.


Svenska Akademien

Svenska Akademien är en kunglig akademi som instiftades 1786 av Gustav III med syftet att ”arbeta uppå Svenska Språkets renhet, styrka och höghet”. Akademien utser årligen mottagare av flera priser och stipendier, däribland Nobelpriset i litteratur. Antalet akademiledamöter är arton, utom när en ledamot har avlidit eller beviljats utträde och ännu ingen efterträdare hunnit väljas in. Akademien kallas därmed även De Aderton. Dess valspråk är ”Snille och smak”.

Svenska Akademien ses allmänt som en av de viktigaste svenska kulturinstitutionerna. Förutom utdelandet av Nobelpriset i litteratur och ett antal andra utmärkelser ligger man bland annat bakom Svenska Akademiens ordlista (SAOL) och Svenska Akademiens ordbok (SAOB), två ordböcker med stor språklig auktoritet.

Akademiens organisationsform är "Offentlig korporation och anstalt".  Detta innebär att den är fristående från svensk statlig inblandning, men eftersom den är en kunglig akademi har Sveriges monark inflytande över samfundets regelverk.Sveriges Kungahus Pressmeddelande 18 april 2018: "Svenska Akademiens stadgar förtydligas vad gäller utträde", läst 28 april 2018 Aktieförvaltaren Akademiinvest förvaltar Akademiens tillgångar. Den löpande verksamheten finansieras via licensintäkter för utgivningsrätten för Post- och Inrikes Tidningar.

Svenska Akademien hade sedan år 2010 finansierat klubben Forums verksamhet med 126 000 kr per år. Forum drevs av paret Jean-Claude Arnault (i media kallad "Kulturprofilen") och akademiledamoten Katarina Frostenson. I samband med #metoo-kampanjen, i en granskning i Dagens Nyheter i november 2017, anklagades Arnault för sexuella övergrepp av en rad kvinnor."Detta har hänt: Krisen i Svenska Akademien – på 3 minuter", Aftonbladet. Publicerad 10 april 2018. Läst 12 april 2018. Arnault anklagades snart också för att ha läckt namnen på kommande Nobelpristagare. Svenska Akademien avbröt allt samarbete med Forum, och Akademiens ständiga sekreterare Sara Danius sa i ett uttalande att "ledamöter, ledamöters döttrar, ledamöters hustrur och personal vid Akademiens kansli utsatts för oönskad intimitet eller opassande behandling" av Arnault.Pressmeddelande från Svenska Akademien 23 nov 2017Sara Danius "Har utsatt ledamöters döttrar för 'oönskad intimitet'"  Dagens Nyheter, 23 november 2017 En utredning om hur akademien hade hanterat denna fråga beställdes av Akademien via dess ständiga sekreterare Sara Danius av en advokatbyrå efter publiceringen i Dagens Nyheter. Denna utredning levererades i mars 2018, men Akademien var då inte ense om vilka åtgärder utredningsresultatet borde leda till.


Svenska Akademien

Svenska Akademien hade sedan år 2010 finansierat klubben Forums verksamhet med 126 000 kr per år. Forum drevs av paret Jean-Claude Arnault (i media kallad "Kulturprofilen") och akademiledamoten Katarina Frostenson. I samband med #metoo-kampanjen, i en granskning i Dagens Nyheter i november 2017, anklagades Arnault för sexuella övergrepp av en rad kvinnor."Detta har hänt: Krisen i Svenska Akademien – på 3 minuter", Aftonbladet. Publicerad 10 april 2018. Läst 12 april 2018. Arnault anklagades snart också för att ha läckt namnen på kommande Nobelpristagare. Svenska Akademien avbröt allt samarbete med Forum, och Akademiens ständiga sekreterare Sara Danius sa i ett uttalande att "ledamöter, ledamöters döttrar, ledamöters hustrur och personal vid Akademiens kansli utsatts för oönskad intimitet eller opassande behandling" av Arnault.Pressmeddelande från Svenska Akademien 23 nov 2017Sara Danius "Har utsatt ledamöters döttrar för 'oönskad intimitet'"  Dagens Nyheter, 23 november 2017 En utredning om hur akademien hade hanterat denna fråga beställdes av Akademien via dess ständiga sekreterare Sara Danius av en advokatbyrå efter publiceringen i Dagens Nyheter. Denna utredning levererades i mars 2018, men Akademien var då inte ense om vilka åtgärder utredningsresultatet borde leda till.

Den 5 april 2018 röstade Akademien om ett förslag att utesluta Frostenson, vilket inte fick tillräckligt stöd. Efter omröstningen, där sex ledamöter röstade för uteslutning och åtta emot, förklarade ledamöterna Kjell Espmark, Klas Östergren och Peter Englund att de inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. Englund förklarade att hans beslut motiverades av missnöje med hanterandet av de misshälligheter runt Akademien som uppdagades under hösten 2017.


Svenska Akademien

Svenska Akademien hade sedan år 2010 finansierat klubben Forums verksamhet med 126 000 kr per år. Forum drevs av paret Jean-Claude Arnault (i media kallad "Kulturprofilen") och akademiledamoten Katarina Frostenson. I samband med #metoo-kampanjen, i en granskning i Dagens Nyheter i november 2017, anklagades Arnault för sexuella övergrepp av en rad kvinnor."Detta har hänt: Krisen i Svenska Akademien – på 3 minuter", Aftonbladet. Publicerad 10 april 2018. Läst 12 april 2018. Arnault anklagades snart också för att ha läckt namnen på kommande Nobelpristagare. Svenska Akademien avbröt allt samarbete med Forum, och Akademiens ständiga sekreterare Sara Danius sa i ett uttalande att "ledamöter, ledamöters döttrar, ledamöters hustrur och personal vid Akademiens kansli utsatts för oönskad intimitet eller opassande behandling" av Arnault.Pressmeddelande från Svenska Akademien 23 nov 2017Sara Danius "Har utsatt ledamöters döttrar för 'oönskad intimitet'"  Dagens Nyheter, 23 november 2017 En utredning om hur akademien hade hanterat denna fråga beställdes av Akademien via dess ständiga sekreterare Sara Danius av en advokatbyrå efter publiceringen i Dagens Nyheter. Denna utredning levererades i mars 2018, men Akademien var då inte ense om vilka åtgärder utredningsresultatet borde leda till.

Den 5 april 2018 röstade Akademien om ett förslag att utesluta Frostenson, vilket inte fick tillräckligt stöd. Efter omröstningen, där sex ledamöter röstade för uteslutning och åtta emot, förklarade ledamöterna Kjell Espmark, Klas Östergren och Peter Englund att de inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. Englund förklarade att hans beslut motiverades av missnöje med hanterandet av de misshälligheter runt Akademien som uppdagades under hösten 2017.

Vid Akademiens ordinarie möte den 12 april 2018 avgick Sara Danius som ständig sekreterare, och hon meddelade samtidigt att hon inte längre kommer att delta i Akademiens arbete.


Svenska Akademien

Svenska Akademien hade sedan år 2010 finansierat klubben Forums verksamhet med 126 000 kr per år. Forum drevs av paret Jean-Claude Arnault (i media kallad "Kulturprofilen") och akademiledamoten Katarina Frostenson. I samband med #metoo-kampanjen, i en granskning i Dagens Nyheter i november 2017, anklagades Arnault för sexuella övergrepp av en rad kvinnor."Detta har hänt: Krisen i Svenska Akademien – på 3 minuter", Aftonbladet. Publicerad 10 april 2018. Läst 12 april 2018. Arnault anklagades snart också för att ha läckt namnen på kommande Nobelpristagare. Svenska Akademien avbröt allt samarbete med Forum, och Akademiens ständiga sekreterare Sara Danius sa i ett uttalande att "ledamöter, ledamöters döttrar, ledamöters hustrur och personal vid Akademiens kansli utsatts för oönskad intimitet eller opassande behandling" av Arnault.Pressmeddelande från Svenska Akademien 23 nov 2017Sara Danius "Har utsatt ledamöters döttrar för 'oönskad intimitet'"  Dagens Nyheter, 23 november 2017 En utredning om hur akademien hade hanterat denna fråga beställdes av Akademien via dess ständiga sekreterare Sara Danius av en advokatbyrå efter publiceringen i Dagens Nyheter. Denna utredning levererades i mars 2018, men Akademien var då inte ense om vilka åtgärder utredningsresultatet borde leda till.

Den 5 april 2018 röstade Akademien om ett förslag att utesluta Frostenson, vilket inte fick tillräckligt stöd. Efter omröstningen, där sex ledamöter röstade för uteslutning och åtta emot, förklarade ledamöterna Kjell Espmark, Klas Östergren och Peter Englund att de inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. Englund förklarade att hans beslut motiverades av missnöje med hanterandet av de misshälligheter runt Akademien som uppdagades under hösten 2017.

Vid Akademiens ordinarie möte den 12 april 2018 avgick Sara Danius som ständig sekreterare, och hon meddelade samtidigt att hon inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. I samband med detta möte meddelade även Katarina Frostenson att inte heller hon kommer att delta i Akademiens fortsatta arbete. I en kampanj till stöd för Sara Danius (som ofta gick klädd i knytblus) postade tusentals kvinnor och män selfies iklädda knytblus med hashtag #knytblus eller #knytblusförsara på Instagram.


Svenska Akademien

Svenska Akademien hade sedan år 2010 finansierat klubben Forums verksamhet med 126 000 kr per år. Forum drevs av paret Jean-Claude Arnault (i media kallad "Kulturprofilen") och akademiledamoten Katarina Frostenson. I samband med #metoo-kampanjen, i en granskning i Dagens Nyheter i november 2017, anklagades Arnault för sexuella övergrepp av en rad kvinnor."Detta har hänt: Krisen i Svenska Akademien – på 3 minuter", Aftonbladet. Publicerad 10 april 2018. Läst 12 april 2018. Arnault anklagades snart också för att ha läckt namnen på kommande Nobelpristagare. Svenska Akademien avbröt allt samarbete med Forum, och Akademiens ständiga sekreterare Sara Danius sa i ett uttalande att "ledamöter, ledamöters döttrar, ledamöters hustrur och personal vid Akademiens kansli utsatts för oönskad intimitet eller opassande behandling" av Arnault.Pressmeddelande från Svenska Akademien 23 nov 2017Sara Danius "Har utsatt ledamöters döttrar för 'oönskad intimitet'"  Dagens Nyheter, 23 november 2017 En utredning om hur akademien hade hanterat denna fråga beställdes av Akademien via dess ständiga sekreterare Sara Danius av en advokatbyrå efter publiceringen i Dagens Nyheter. Denna utredning levererades i mars 2018, men Akademien var då inte ense om vilka åtgärder utredningsresultatet borde leda till.

Den 5 april 2018 röstade Akademien om ett förslag att utesluta Frostenson, vilket inte fick tillräckligt stöd. Efter omröstningen, där sex ledamöter röstade för uteslutning och åtta emot, förklarade ledamöterna Kjell Espmark, Klas Östergren och Peter Englund att de inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. Englund förklarade att hans beslut motiverades av missnöje med hanterandet av de misshälligheter runt Akademien som uppdagades under hösten 2017.

Vid Akademiens ordinarie möte den 12 april 2018 avgick Sara Danius som ständig sekreterare, och hon meddelade samtidigt att hon inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. I samband med detta möte meddelade även Katarina Frostenson att inte heller hon kommer att delta i Akademiens fortsatta arbete. I en kampanj till stöd för Sara Danius (som ofta gick klädd i knytblus) postade tusentals kvinnor och män selfies iklädda knytblus med hashtag #knytblus eller #knytblusförsara på Instagram.

Den 20 april 2018 presenterade de aktiva ledamöterna i ett pressmeddelande att de överlämnar utredningen till rättsvårdande myndigheter. De beklagar flera ageranden i samband med hantering av finansieringen av Arnaults verksamhet och tidiga signaler om olämpligt uppträdande av Arnault.

Den 27 april 2018 meddelade Sara Stridsberg Akademien att hon önskade lämna sammanslutningen som ledamot.

Som en omedelbar följd av kontroversen gjordes stadgeändringar 2 maj 2018 beträffande ledamöters utträde ur Akademien, varefter Sara Stridsberg och Klas Östergren, vilka ansökt om utträde ur Akademien, beviljades utträde 7 maj samma år. Stadgeändringarna möjliggjorde även att Kerstin Ekman och Lotta Lotass samtidigt beviljades utträde.


Svenska Akademien

Svenska Akademien hade sedan år 2010 finansierat klubben Forums verksamhet med 126 000 kr per år. Forum drevs av paret Jean-Claude Arnault (i media kallad "Kulturprofilen") och akademiledamoten Katarina Frostenson. I samband med #metoo-kampanjen, i en granskning i Dagens Nyheter i november 2017, anklagades Arnault för sexuella övergrepp av en rad kvinnor."Detta har hänt: Krisen i Svenska Akademien – på 3 minuter", Aftonbladet. Publicerad 10 april 2018. Läst 12 april 2018. Arnault anklagades snart också för att ha läckt namnen på kommande Nobelpristagare. Svenska Akademien avbröt allt samarbete med Forum, och Akademiens ständiga sekreterare Sara Danius sa i ett uttalande att "ledamöter, ledamöters döttrar, ledamöters hustrur och personal vid Akademiens kansli utsatts för oönskad intimitet eller opassande behandling" av Arnault.Pressmeddelande från Svenska Akademien 23 nov 2017Sara Danius "Har utsatt ledamöters döttrar för 'oönskad intimitet'"  Dagens Nyheter, 23 november 2017 En utredning om hur akademien hade hanterat denna fråga beställdes av Akademien via dess ständiga sekreterare Sara Danius av en advokatbyrå efter publiceringen i Dagens Nyheter. Denna utredning levererades i mars 2018, men Akademien var då inte ense om vilka åtgärder utredningsresultatet borde leda till.

Den 5 april 2018 röstade Akademien om ett förslag att utesluta Frostenson, vilket inte fick tillräckligt stöd. Efter omröstningen, där sex ledamöter röstade för uteslutning och åtta emot, förklarade ledamöterna Kjell Espmark, Klas Östergren och Peter Englund att de inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. Englund förklarade att hans beslut motiverades av missnöje med hanterandet av de misshälligheter runt Akademien som uppdagades under hösten 2017.

Vid Akademiens ordinarie möte den 12 april 2018 avgick Sara Danius som ständig sekreterare, och hon meddelade samtidigt att hon inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. I samband med detta möte meddelade även Katarina Frostenson att inte heller hon kommer att delta i Akademiens fortsatta arbete. I en kampanj till stöd för Sara Danius (som ofta gick klädd i knytblus) postade tusentals kvinnor och män selfies iklädda knytblus med hashtag #knytblus eller #knytblusförsara på Instagram.

Den 20 april 2018 presenterade de aktiva ledamöterna i ett pressmeddelande att de överlämnar utredningen till rättsvårdande myndigheter. De beklagar flera ageranden i samband med hantering av finansieringen av Arnaults verksamhet och tidiga signaler om olämpligt uppträdande av Arnault.

Den 27 april 2018 meddelade Sara Stridsberg Akademien att hon önskade lämna sammanslutningen som ledamot.

Som en omedelbar följd av kontroversen gjordes stadgeändringar 2 maj 2018 beträffande ledamöters utträde ur Akademien, varefter Sara Stridsberg och Klas Östergren, vilka ansökt om utträde ur Akademien, beviljades utträde 7 maj samma år. Stadgeändringarna möjliggjorde även att Kerstin Ekman och Lotta Lotass samtidigt beviljades utträde.

I maj 2018 krävde Sara Danius, Peter Englund och Kjell Espmark att Horace Engdahl skulle lämna Akademien med motiveringen: "Han har varit drivande i den process som fört institutionen in i en allt djupare kris."


Svenska Akademien


Svenska Akademien

Svenska Akademien hade sedan år 2010 finansierat klubben Forums verksamhet med 126 000 kr per år. Forum drevs av paret Jean-Claude Arnault (i media kallad "Kulturprofilen") och akademiledamoten Katarina Frostenson. I samband med #metoo-kampanjen, i en granskning i Dagens Nyheter i november 2017, anklagades Arnault för sexuella övergrepp av en rad kvinnor."Detta har hänt: Krisen i Svenska Akademien – på 3 minuter", Aftonbladet. Publicerad 10 april 2018. Läst 12 april 2018. Arnault anklagades snart också för att ha läckt namnen på kommande Nobelpristagare. Svenska Akademien avbröt allt samarbete med Forum, och Akademiens ständiga sekreterare Sara Danius sa i ett uttalande att "ledamöter, ledamöters döttrar, ledamöters hustrur och personal vid Akademiens kansli utsatts för oönskad intimitet eller opassande behandling" av Arnault.Pressmeddelande från Svenska Akademien 23 nov 2017Sara Danius "Har utsatt ledamöters döttrar för 'oönskad intimitet'"  Dagens Nyheter, 23 november 2017 En utredning om hur akademien hade hanterat denna fråga beställdes av Akademien via dess ständiga sekreterare Sara Danius av en advokatbyrå efter publiceringen i Dagens Nyheter. Denna utredning levererades i mars 2018, men Akademien var då inte ense om vilka åtgärder utredningsresultatet borde leda till.

Den 5 april 2018 röstade Akademien om ett förslag att utesluta Frostenson, vilket inte fick tillräckligt stöd. Efter omröstningen, där sex ledamöter röstade för uteslutning och åtta emot, förklarade ledamöterna Kjell Espmark, Klas Östergren och Peter Englund att de inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. Englund förklarade att hans beslut motiverades av missnöje med hanterandet av de misshälligheter runt Akademien som uppdagades under hösten 2017.

Vid Akademiens ordinarie möte den 12 april 2018 avgick Sara Danius som ständig sekreterare, och hon meddelade samtidigt att hon inte längre kommer att delta i Akademiens arbete. I samband med detta möte meddelade även Katarina Frostenson att inte heller hon kommer att delta i Akademiens fortsatta arbete. I en kampanj till stöd för Sara Danius (som ofta gick klädd i knytblus) postade tusentals kvinnor och män selfies iklädda knytblus med hashtag #knytblus eller #knytblusförsara på Instagram.

Den 20 april 2018 presenterade de aktiva ledamöterna i ett pressmeddelande att de överlämnar utredningen till rättsvårdande myndigheter. De beklagar flera ageranden i samband med hantering av finansieringen av Arnaults verksamhet och tidiga signaler om olämpligt uppträdande av Arnault.

Den 27 april 2018 meddelade Sara Stridsberg Akademien att hon önskade lämna sammanslutningen som ledamot.

Som en omedelbar följd av kontroversen gjordes stadgeändringar 2 maj 2018 beträffande ledamöters utträde ur Akademien, varefter Sara Stridsberg och Klas Östergren, vilka ansökt om utträde ur Akademien, beviljades utträde 7 maj samma år. Stadgeändringarna möjliggjorde även att Kerstin Ekman och Lotta Lotass samtidigt beviljades utträde.

I maj 2018 krävde Sara Danius, Peter Englund och Kjell Espmark att Horace Engdahl skulle lämna Akademien med motiveringen: "Han har varit drivande i den process som fört institutionen in i en allt djupare kris."

Som en följd av kontroversen meddelade Akademien att 2018 års Nobelpristagare i litteratur kommer att utses och annonseras parallellt med 2019 års pristagare. Nobelstiftelsen ansåg att händelserna hade en påtagligt negativ effekt på nobelprisets anseende och krävde att arbetet med att utse nobelpristagare förändras tills förtroendet för akademien återställts.


Svenska Akademien

"Kungl. Maj:ts proposition nr 17 år 1960", riksdagen.se. Åtkomst den 29 juli 2019

Åtkomst den 29 juli 2019. Historisk översikt Svenska Akademiens webbplats Högtidssammankomst 20 december 2008 Svenska Akademien Martin Fredriksson.


Thomas Bodström

Thomas Lennart Bodström, född 9 april 1962 i Uppsala, är en svensk deckarförfattare, advokat och före detta politiker (socialdemokrat). Han var Sveriges justitieminister 2000–2006 och ordinarie riksdagsledamot 2002–2010. Han var även styrelseledamot i Allra under den briserande Allra-skandalen.

Thomas Bodström är son till före detta utrikesministern Lennart Bodström och bror till Cecilia Bodström.

Thomas Bodström försörjde sig under studierna som fotbollsspelare, bland annat som allsvensk högerback i AIK 1987–1989. I januari 1990 avlade han juristexamen vid Stockholms universitet. Han skrev sitt examensarbete inom statsrätt.Utdrag ur Ladok, Stockholms universitet, juli 2018. Därefter började han arbeta som biträdande jurist vid Sju advokater i Stockholm. 1996 var han med och startade Stockholms advokatbyrå, där han arbetade fram till oktober 2000. Mest känd för allmänheten blev Bodström när han företrädde de anhöriga till offren vid Diskoteksbranden i Göteborg. Han har även suttit i styrelsen för Unicef Sverige, Advokatsamfundet och Advokater utan gränser.

Efter Laila Freivalds avgång 2000 utsågs han till ny justitieminister av statsminister Göran Persson den 11 oktober samma år. Samma dag som han tackade ja till posten ansökte han om medlemskap i Socialdemokraterna.

Vid valet 2002 blev han invald i riksdagen för Örebro län. Efter valet 2006, där socialdemokraterna förlorade regeringsmakten, blev Bodström ordförande i riksdagens justitieutskott. Den posten lämnade han efter valet 2010. Efter att inte ha beviljats sökt ledighet från uppdraget för att vistas med familjen i USA avsade han sig senare riksdagsplatsen.

Han valdes till ordförande i ECPAT Sverige, som arbetar mot utnyttjande av barn, i april 2007.

Bodström har under 2008 åter tagit upp sin advokatsyssla, bland annat som ombud i rättegången mot Tito Beltrán. Bodströms medverkan i Beltrán-rättegången kritiserades av Beltrán, som ansåg att hans dubbla uppdrag – som målsägandebiträde och ordförande i justitieutskottet – stred mot grundlagens princip om delning mellan den lagstiftande och den dömande makten.

Bodström var under delar av åren 2016 och 2017 ledamot av det kritiserade fondbolaget Allras styrelse.

Den 24 augusti 2017 beslöt regeringen att utse Thomas Bodström till ny landshövding och chef för Länsstyrelsen i Stockholms län med tillträde den 1 november 2017. Regeringen upphävde 14 oktober 2017 sitt beslut, eftersom det ”saknas förtroende för honom bland flera politiska partier”, på grund av att han fram till början av 2017 satt som styrelseledamot i fondbolaget Allra, där oegentligheter hade avslöjats

Den 24 augusti 2017 beslöt regeringen att utse Thomas Bodström till ny landshövding och chef för Länsstyrelsen i Stockholms län med tillträde den 1 november 2017. Regeringen upphävde 14 oktober 2017 sitt beslut, eftersom det ”saknas förtroende för honom bland flera politiska partier”, på grund av att han fram till början av 2017 satt som styrelseledamot i fondbolaget Allra, där oegentligheter hade avslöjats.

Regeringen backar – Bodström petas som landshövding
Regeringen upphäver sitt beslut att utse Thomas Bodström till landshövding i Stockholms län eftersom det ”saknas förtroende för honom bland flera politiska partier”.
– Om man ska ha ett förtroendeuppdrag så krävs att man har ett högt förtroende. Det är uppenbart att många nyckelaktörer saknar det förtroendet för honom, säger civilminister Ardalan Shekarabi till Svenska Dagbladet.
Frågan om Thomas Bodströms lämplighet som landshövding tog fart när 54 anställda på Pensionsmyndigheten skrev ett brev till Ardalan Shekarabi och krävde att regeringen skulle dra tillbaka utnämningen.


Thomas Bodström

Thomas Bodström försörjde sig under studierna som fotbollsspelare, bland annat som allsvensk högerback i AIK 1987–1989. I januari 1990 avlade han juristexamen vid Stockholms universitet. Han skrev sitt examensarbete inom statsrätt.Utdrag ur Ladok, Stockholms universitet, juli 2018. Därefter började han arbeta som biträdande jurist vid Sju advokater i Stockholm. 1996 var han med och startade Stockholms advokatbyrå, där han arbetade fram till oktober 2000. Mest känd för allmänheten blev Bodström när han företrädde de anhöriga till offren vid Diskoteksbranden i Göteborg. Han har även suttit i styrelsen för Unicef Sverige, Advokatsamfundet och Advokater utan gränser.

Efter Laila Freivalds avgång 2000 utsågs han till ny justitieminister av statsminister Göran Persson den 11 oktober samma år. Samma dag som han tackade ja till posten ansökte han om medlemskap i Socialdemokraterna.

Vid valet 2002 blev han invald i riksdagen för Örebro län. Efter valet 2006, där socialdemokraterna förlorade regeringsmakten, blev Bodström ordförande i riksdagens justitieutskott.


Thomas Bodström

Thomas Bodström försörjde sig under studierna som fotbollsspelare, bland annat som allsvensk högerback i AIK 1987–1989. I januari 1990 avlade han juristexamen vid Stockholms universitet. Han skrev sitt examensarbete inom statsrätt.Utdrag ur Ladok, Stockholms universitet, juli 2018. Därefter började han arbeta som biträdande jurist vid Sju advokater i Stockholm. 1996 var han med och startade Stockholms advokatbyrå, där han arbetade fram till oktober 2000. Mest känd för allmänheten blev Bodström när han företrädde de anhöriga till offren vid Diskoteksbranden i Göteborg. Han har även suttit i styrelsen för Unicef Sverige, Advokatsamfundet och Advokater utan gränser.

Efter Laila Freivalds avgång 2000 utsågs han till ny justitieminister av statsminister Göran Persson den 11 oktober samma år. Samma dag som han tackade ja till posten ansökte han om medlemskap i Socialdemokraterna.

Vid valet 2002 blev han invald i riksdagen för Örebro län. Efter valet 2006, där socialdemokraterna förlorade regeringsmakten, blev Bodström ordförande i riksdagens justitieutskott. Den posten lämnade han efter valet 2010. Efter att inte ha beviljats sökt ledighet från uppdraget för att vistas med familjen i USA avsade han sig senare riksdagsplatsen.

Han valdes till ordförande i ECPAT Sverige, som arbetar mot utnyttjande av barn, i april 2007.


Thomas Bodström

Thomas Bodström försörjde sig under studierna som fotbollsspelare, bland annat som allsvensk högerback i AIK 1987–1989. I januari 1990 avlade han juristexamen vid Stockholms universitet. Han skrev sitt examensarbete inom statsrätt.Utdrag ur Ladok, Stockholms universitet, juli 2018. Därefter började han arbeta som biträdande jurist vid Sju advokater i Stockholm. 1996 var han med och startade Stockholms advokatbyrå, där han arbetade fram till oktober 2000. Mest känd för allmänheten blev Bodström när han företrädde de anhöriga till offren vid Diskoteksbranden i Göteborg. Han har även suttit i styrelsen för Unicef Sverige, Advokatsamfundet och Advokater utan gränser.

Efter Laila Freivalds avgång 2000 utsågs han till ny justitieminister av statsminister Göran Persson den 11 oktober samma år. Samma dag som han tackade ja till posten ansökte han om medlemskap i Socialdemokraterna.

Vid valet 2002 blev han invald i riksdagen för Örebro län. Efter valet 2006, där socialdemokraterna förlorade regeringsmakten, blev Bodström ordförande i riksdagens justitieutskott. Den posten lämnade han efter valet 2010. Efter att inte ha beviljats sökt ledighet från uppdraget för att vistas med familjen i USA avsade han sig senare riksdagsplatsen.

Han valdes till ordförande i ECPAT Sverige, som arbetar mot utnyttjande av barn, i april 2007.

Bodström har under 2008 åter tagit upp sin advokatsyssla, bland annat som ombud i rättegången mot Tito Beltrán. Bodströms medverkan i Beltrán-rättegången kritiserades av Beltrán, som ansåg att hans dubbla uppdrag – som målsägandebiträde och ordförande i justitieutskottet – stred mot grundlagens princip om delning mellan den lagstiftande och den dömande makten.


Thomas Bodström

Thomas Bodström försörjde sig under studierna som fotbollsspelare, bland annat som allsvensk högerback i AIK 1987–1989. I januari 1990 avlade han juristexamen vid Stockholms universitet. Han skrev sitt examensarbete inom statsrätt.Utdrag ur Ladok, Stockholms universitet, juli 2018. Därefter började han arbeta som biträdande jurist vid Sju advokater i Stockholm. 1996 var han med och startade Stockholms advokatbyrå, där han arbetade fram till oktober 2000. Mest känd för allmänheten blev Bodström när han företrädde de anhöriga till offren vid Diskoteksbranden i Göteborg. Han har även suttit i styrelsen för Unicef Sverige, Advokatsamfundet och Advokater utan gränser.

Efter Laila Freivalds avgång 2000 utsågs han till ny justitieminister av statsminister Göran Persson den 11 oktober samma år. Samma dag som han tackade ja till posten ansökte han om medlemskap i Socialdemokraterna.

Vid valet 2002 blev han invald i riksdagen för Örebro län. Efter valet 2006, där socialdemokraterna förlorade regeringsmakten, blev Bodström ordförande i riksdagens justitieutskott. Den posten lämnade han efter valet 2010. Efter att inte ha beviljats sökt ledighet från uppdraget för att vistas med familjen i USA avsade han sig senare riksdagsplatsen.

Han valdes till ordförande i ECPAT Sverige, som arbetar mot utnyttjande av barn, i april 2007.

Bodström har under 2008 åter tagit upp sin advokatsyssla, bland annat som ombud i rättegången mot Tito Beltrán. Bodströms medverkan i Beltrán-rättegången kritiserades av Beltrán, som ansåg att hans dubbla uppdrag – som målsägandebiträde och ordförande i justitieutskottet – stred mot grundlagens princip om delning mellan den lagstiftande och den dömande makten.

Bodström var under delar av åren 2016 och 2017 ledamot av det kritiserade fondbolaget Allras styrelse.


Thomas Bodström

miniatyr|Thomas Bodström berättar om sin bok Inifrån på Bok- och biblioteksmässan i Göteborg 2011.
2008 debuterade Thomas Bodström som deckarförfattare med boken Rymmaren som fick genomgående dåliga recensioner. 2009 gav han ut uppföljaren IdealistenThomas Bodström / Idealisten , Expressen 2009-05-18, 2010 LobbyistenThomas Bodström: Lobbyisten , Expressen 2010-06-21, och 2013 Populisten - den avslutande i serien. Persongalleriet i de fyra böckerna är till stor del gemensamt, och inkluderar den sympatiske socialdemokratiske advokaten Mattias, polisen Susanne och den mindre begåvade borgerliga justitieministern, senare ordförande i Justitieutskottet, Gerd, som ständigt begår misstag och är baserad på Beatrice Ask.

2011 gav Bodström ut den politiska memoarboken Inifrån. Makten, myglet, politiken.Thomas Bodström: ”Inifrån. Makten, myglet, politiken”, Dagens Nyheter 2011-05-24 Hans påstående om att Mona Sahlins avgång skedde till följd av en kupp, ledde till medial uppmärksamhet kring boken och kritik av Bodströms påståenden från några av de som i boken utpekats som kuppmakare.Kuppen mot Sahlin, Dagens Nyheter 2011-05-23”Bodström sprider myter”, Dagens Nyheter 2011-05-24”Juholt agerar som en pamp”, Dagens Nyheter 2011-05-2

Det var fel att välja en ny partiledare från en av de stridande falangerna och märkligt att utse Carin Jämtin till ny partisekreterare. Det anser Socialdemokraternas tidigare golden boy, Thomas Bodström.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Thomas Bodström

miniatyr|Thomas Bodström berättar om sin bok Inifrån på Bok- och biblioteksmässan i Göteborg 2011.
2008 debuterade Thomas Bodström som deckarförfattare med boken Rymmaren som fick genomgående dåliga recensioner. 2009 gav han ut uppföljaren IdealistenThomas Bodström / Idealisten , Expressen 2009-05-18, 2010 LobbyistenThomas Bodström: Lobbyisten , Expressen 2010-06-21, och 2013 Populisten - den avslutande i serien. Persongalleriet i de fyra böckerna är till stor del gemensamt, och inkluderar den sympatiske socialdemokratiske advokaten Mattias, polisen Susanne och den mindre begåvade borgerliga justitieministern, senare ordförande i Justitieutskottet, Gerd, som ständigt begår misstag och är baserad på Beatrice Ask.


Thomas Bodström


Thomas Bodström

Yilmaz Kerimo  utsågs till ny ordinarie riksdagsledamot från och med 19 oktober 2010 sedan Bodström avsagt sig sitt uppdrag. Detta framgår av Sveriges riksdags protokoll 2010/11:5 (§ 1) och 2010/11:6 (§ 1).
Bodström var invald som ordinarie ledamot i Sveriges riksdag för Örebro läns valkrets. Valkretsen framgår av riksdagens protokoll 2002/03:1 (§ 2) respektive 2006/07:1 (§ 2).
Bodström var invald som ordinarie ledamot i Sveriges riksdag för Stockholms läns valkrets. Valkretsen framgår av riksdagens protokoll 2010/11:1 (§ 2)

Riksdagens protokoll
Dokumentet är stort, klicka för att öppna på egen sida
2010/11:1
Måndagen den 4 oktober
Kl. 11:00 - 14:54
1 § Hälsningsanförande av ålderspresidenten
Anf. 1 Ålderspresident PER WESTERBERG (M):
Ärade riksdagsledamöter! Jag vill i egenskap av riksdagens ålderspresident hälsa er varmt välkomna till den nyvalda riksdagens första sammanträde. Ni är många nya ledamöter – ett extra varmt välkommen till er! Ni är också ett antal ledamöter som suttit en eller flera mandatperioder.
Riksdagen är inte en vanlig arbetsplats. Den är dessutom bara en av många platser där ni utövar ert uppdrag. Man är som riksdagsledamot alltid i tjänst, oavsett om det är på resa, på hemorten eller här i plenisalen.
Till er hjälp finns
Ledamotens lathund
, en särskild handbok för arbetet i riksdagen. Ni har också alla


Prins Carl Philip

miniatyr|Prins Carl Philips vapen.

Carl Philip Edmund Bertil, född 13 maj 1979 på Stockholms slottTidningarnas Telegrambyrå, 2012-02-23, 03:03, "Fakta: Kungliga födslar"., är prins av Sverige och hertig av Värmland. Han är son till kung Carl XVI Gustaf och drottning Silvia. Sedan 13 juni 2015 är han gift med prinsessan Sofia.

Paret har tre barn, prins Alexander, hertig av Södermanland (född 2016), prins Gabriel, hertig av Dalarna (född 2017) och prins Julian, hertig av Halland (född 2021). Barnen tillhör inte det Kungliga huset och kommer därför inte att få del av apanaget.

I juli 2010 bekräftade hovet att Carl Philip hade ett förhållande med Sofia Hellqvist.http://svenskdam.se/2010/07/hovet-erkanner-att-carl-philip-och-sofia-ar-ett-par/ Från juni 2011 till april 2016 sammanbodde paret i en villa på Djurgården.

Paret flyttade i april 2016 till Sjöpaviljongen vid Drottningholms slott. Sommaren 2017 flyttade de till Villa Solbacken på Djurgården i Stockholm.

Prins Carl Philip och prinsessan Sofia har under lång tid renoverat Villa Solbacken på Djurgården.
Nu är de äntligen helt klara. Expressen kan avslöja att prinsparet och lille Alexander från och med i dag, fredag, är bosatta i den anrika villan.
Hovet bekräftar uppgiften.
– Ja, jag kan bekräfta att familjen nu är folkbokförd på adressen, säger informationschef Margareta Thorgren.
Villa Solbacken ligger ute på Djurgården och fanns i prins Bertils ägo och testamenterades till Carl Philip, som ärvde den efter att prinsessan Lilian avlidit. Hon hade nyttjanderätt fram till sin död.
Fyra sovrum
Det är ett imponerande hus som Carl Philip och Sofia nu har att flytta in i ute på Djurgården i Stockholm.
På entréplan finns, erfar Expressen, ett kök med anslutande matsal, två salonger, wc och ett kontor med förvaring för kläder.
På övervåningen finns den mer privata delen av bostaden. Här stoltserar prinsparet med hela fyra sovrum – tre mindre och ett ”master bedroom”. Det större sovrummet har ett eget badrum och en tillhörande walk in closet.
Till de tre mindre sovrummen finns ett barnbadrum som är specialanpassat för allra yngsta – och kortaste – medlemmarna av prinsfamiljen. Carl Philip och Sofia har just nu en son, prins Alexander, och ytterligare ett barn på väg i september.
Renoveringen av Villa Solbacken är bekostad av prinsparets privata pengar.
Prinsessan Madeleines bästa vän har inrett
Under lång tid har villan renoverats och Expressen har sedan tidigare kunnat avslöja planlösningen och att prinsessan Madeleines bästa vän Louise "Lussan" Gottlieb stått för inredningen.
Då, i maj, hade paret just börjat sin inflyttningsprocess från en bostad ute på Drottningholms slottsområde.
– De flyttar in successivt. Flytten beräknas vara klar innan sommaren, sa Margareta Thorgren, informationschef vid hovet, då.


Prins Carl Philip

I juli 2010 bekräftade hovet att Carl Philip hade ett förhållande med Sofia Hellqvist.http://svenskdam.se/2010/07/hovet-erkanner-att-carl-philip-och-sofia-ar-ett-par/ Från juni 2011 till april 2016 sammanbodde paret i en villa på Djurgården. Riksmarskalken tillkännagav förlovningen mellan Prins Carl Philip och fröken Sofia Hellqvist 27 juni 2014.Hovet om förlovningen Vigseln mellan prins Carl Philip och Sofia Hellqvist ägde rum 13 juni 2015 i Slottskyrkan i Stockholm. Paret vigdes av överhovpredikanten, biskop emeritus Lars-Göran Lönnermark och hovförsamlingens pastor Michael Bjerkhagen. Carl Philips gode vän Jan-Åke Hansson var hans best man. Vigseln och den efterföljande festen på Stockholms slott direktsändes av Sveriges Television.


Prins Carl Philip

I juli 2010 bekräftade hovet att Carl Philip hade ett förhållande med Sofia Hellqvist.http://svenskdam.se/2010/07/hovet-erkanner-att-carl-philip-och-sofia-ar-ett-par/ Från juni 2011 till april 2016 sammanbodde paret i en villa på Djurgården. Riksmarskalken tillkännagav förlovningen mellan Prins Carl Philip och fröken Sofia Hellqvist 27 juni 2014.Hovet om förlovningen Vigseln mellan prins Carl Philip och Sofia Hellqvist ägde rum 13 juni 2015 i Slottskyrkan i Stockholm. Paret vigdes av överhovpredikanten, biskop emeritus Lars-Göran Lönnermark och hovförsamlingens pastor Michael Bjerkhagen. Carl Philips gode vän Jan-Åke Hansson var hans best man. Vigseln och den efterföljande festen på Stockholms slott direktsändes av Sveriges Television. Efter vigseln fick Sofia titeln H.K.H. Prinsessan Sofia, Hertiginna av Värmland.


Vänsterpartiet

Vänsterpartiet (V) är ett svenskt socialistiskt och feministiskt parti på ekologisk grund. På partiets valsedlar anges partibeteckningen Vänsterpartiet. Partiledare är sedan den 31 oktober 2020 Nooshi Dadgostar.

Vänsterpartiet antog sitt nuvarande namn 1990 som ersatte det tidigare Vänsterpartiet Kommunisterna som använts från 1967, dessförinnan Sveriges Kommunistiska Parti från 1921 och Sveriges socialdemokratiska vänsterparti från 1917. Vänsterpartiet har, likt socialdemokraterna, sitt tidiga ursprung i den socialistiska arbetarrörelsen. Bolsjevikernas maktövertagande i Ryssland 1917 innebar grundandet av den kommunistiska världsrörelsen och den svenska arbetarrörelsen delades därmed i en socialdemokratisk och en kommunistisk del. I Sverige har den kommunistiska delen av arbetarrörelsen historiskt varit relativt svag medan socialdemokraterna, i jämförelse med andra länder, har varit starka. Socialdemokraterna har historiskt betraktat Vänsterpartiet som splittrare av arbetarrörelsen och har i perioder ömsom stött sig på deras passiva stöd i riksdagen och ömsom bekämpat kommunismen i samhällslivet i övrigt.

Mellan 1998 och 2006 agerade Vänsterpartiet tillsammans med Miljöpartiet stödparti till den socialdemokratiska minoritetsregeringen. Inför riksdagsvalet i Sverige 2010, mellan december 2008 och den 26 oktober 2010, samarbetade partiet tillsammans med Socialdemokraterna och Miljöpartiet som De rödgröna.Rödgröna samarbetet tar paus 2010-10-26 Från riksdagsvalet 2014 till 2019 samarbetade Vänsterpartiet med Regeringen Löfven, bestående av Socialdemokraterna och Miljöpartiet, om budgeten. Detta samarbete upphörde med januariavtalet 2019.

Partiet är det femte största i riksdagen, med 28 mandat av 349, efter att ha fått 8,00 procent av rösterna i riksdagsvalet 2018. Vänsterpartiet har sitt starkaste stöd i Göteborgs kommuns (14,00 % valet 2018, 9,35 % valet 2014), Stockholms kommuns (13,12 % valet 2018, 7,73 % valet 2014) och Västerbottens läns (12,69 % valet 2018, 10,96 % valet 2014) riksdagsvalkretsar.

I Europaparlamentsvalet 2019 erhöll Vänsterpartiet 6,80 procentenheter av väljarnas röster och fick därmed ett mandat i parlamentet. I parlamentet är Vänsterpartiet en del av Vänstergruppen. Partiet är inte medlem av Europeiska vänsterpartiet.

Partiet har inte längre någon nomineringsgrupp i Svenska kyrkan, utan har ersatts av Vänsterns religiösa nätverk (VRG) som har nomineringsgruppen Vänstern i Svenska kyrkan (ViSK).

miniatyr|Lars Werner (ordförande 1975–1993), till höger i bild, träffar Erich Honecker under ett besök i Östtyskland 1974.

Två år innan splittringen hade Lars Werner tagit över partiledarposten. Werner sågs som en kompromisskandidat men det kunde alltså inte hejda splittringen. Men ändå blev det en viss tillbakagång i partiets inställning till de statsbärande kommunistpartierna. Officiellt ville man betona sitt oberoende, men på ett något ambivalent sätt bibehölls och återupptogs de vänskapliga förbindelserna till broderpartier inom Sovjetunionens intressesfär och i synnerhet till Sovjetunionens kommunistiska parti. VPK kritiserade öppet sidor av den sovjetiska politiken som exempelvis Warszawapaktens invasion av Tjeckoslovakien 1968 och invasionen av Afghanistan.

Vid regeringskrisen 1990 röstade partiet tillsammans med de borgerliga ned den sittande S-regeringen:s förslag, som innebar ett krispaket med bland annat strejkförbud och lönestopp. Detta fick till följd att regeringen avgick, men med tanke på att det inte fanns något underlag för en borgerlig trepartiregering, på grund av riksdagens socialistiska majoritet, avlöstes denna regering efter fjorton dagar av en ny S-regering, som VPK stödde i riksdagen vid regeringsbildningen.

1957: ATP-krisen
Koalitionsregeringen mellan Socialdemokraterna och Centerpartiet hamnar på kollisionskurs i pensionsfrågan. Socialdemokraterna ledda av statsminister Tage Erlander vill ha ett obligatoriskt system, medan Gunnar Hedlunds Centerparti vill att det till stor del bör vara upp till medborgarna själva att ordna sin pension. Efter en rådgivande folkomröstning i frågan driver Socialdemokraterna igenom införandet av allmän tjänstepension (ATP), varpå Centern lämnar regeringen. C är dock inte beredda att stödja en borgerlig regering, vilket gör att Tage Erlander kan fortsätta som statsminister för en enpartiregering i minoritet.
1973-1976: Lotteririksdagen
Riksdagens kammare har vid den här tiden 350 ledamöter och vid valet 1973 fick de röda och blå blocken 175 röster var. Flera beslut i riksdagen under den här perioden fick tas med lottens hjälp och perioden kallas därför ofta för ”lotteririksdagen”. Från 1976/77 års riksmöte har kammaren 349 ledamöter vilket gör att situationen inte kan upprepas.
1978: Kärnkraftsbråket
Sveriges statsminister Torbjörn Fälldin (C) har före valet 1976 gjort klart att han inte tänker sitta i en regering som startade nya kärnkraftverk. Fälldin fällde då de bevingade orden: ” Ingen statsrådspost kan vara så åtråvärd att jag vore beredd att dagtinga med min övertygelse”.Regeringskamraterna i Moderaterna och Folkpartiet vill dock ha en fortsatt utbyggnad av kärnkraften. När dessa säger nej till en folkomröstning för att avgöra frågan, lämnar Fälldin in sin och regeringens avskedsansökan den 5 oktober 1978 efter tre år vid makten.
1990: Carlsson-krisen
Regeringens proposition om att bland annat införa lönestopp och fredsplikt röstas ner av riksdagen den 15 februari. Detta trots att regeringen, ledd av Ingvar Carlsson, hade klargjort att man skulle avgå om inte förslagen gick igenom. Omedelbart efter att riksdagen röstat nej till propositionen lämnar statsministern in sin avskedsansökan till talmannen Thage G. Peterson. Talmannen ger då M-ledaren Carl Bildt i uppdrag sondera förutsättningarna för att bilda en borgerlig trepartiregering, men det visar sig snart inte vara möjligt. Därför går uppdraget tillbaka till Ingvar Carlsson som med riksdagens stöd på nytt kan bilda regering, trots M och FP:s krav på nyval. Efter tolv dagar av politiskt kaos tillträder så den andra regeringen Carlsson, till stora delar bestående av samma ministrar som före avgången.
1993: Nyvalshot
Statsminister Carl Bildt hotar med nyval om Ny Demokrati bestämmer sig för att rösta ner regeringens finansplan. Ny Demokrati väljer dock att inte göra allvar av sitt hot och lägger istället ner sina röster.
1994: C-avhopp
Centerledaren och miljöministern Olof Johansson avgår från regeringen i protest mot byggandet av Öresundsbron som han länge arbetat emot. En fullskalig regeringskris undveks dock eftersom Johansson valde att göra sin avgång till en personlig protest – de övriga tre centerpartisterna i regeringen satt kvar.
1996: Kina-kontroversen
Statsminister Göran Perssons resa till Kina, där han bland annat berömmer den politiska stabiliteten i landet, väcker starka protester. Moderaterna, Folkpartiet och Centerpartiet får igenom en omröstning om misstroendeförklaring mot Persson, men förslaget röstas ned med siffrorna 204-119.


Vänsterpartiet

miniatyr|Lars Werner (ordförande 1975–1993), till höger i bild, träffar Erich Honecker under ett besök i Östtyskland 1974.

Två år innan splittringen hade Lars Werner tagit över partiledarposten. Werner sågs som en kompromisskandidat men det kunde alltså inte hejda splittringen. Men ändå blev det en viss tillbakagång i partiets inställning till de statsbärande kommunistpartierna. Officiellt ville man betona sitt oberoende, men på ett något ambivalent sätt bibehölls och återupptogs de vänskapliga förbindelserna till broderpartier inom Sovjetunionens intressesfär och i synnerhet till Sovjetunionens kommunistiska parti. VPK kritiserade öppet sidor av den sovjetiska politiken som exempelvis Warszawapaktens invasion av Tjeckoslovakien 1968 och invasionen av Afghanistan.

Enligt dokument från SUKP centralkommittés arkiv fick VPK trots detta fortfarande inofficiellt bistånd i form av betalda tjänster som skulle synas mindre i räkenskaperna, enligt ett arkiverat mötesprotokoll från då VPK:s partisekreterare Bo Hammar mötte ambassadrådet Jevgenij Rymko. Detta bestod av bistånd i form av betalda resekostnader till Vietnams kommunistpartis kongress, sjukhusvård i Sovjetunionen för en av VPK:s partimedlemmar och fiktiva beställningar av produkter från företag som ägdes av VPK.


Vänsterpartiet

miniatyr|Lars Werner (ordförande 1975–1993), till höger i bild, träffar Erich Honecker under ett besök i Östtyskland 1974.

Två år innan splittringen hade Lars Werner tagit över partiledarposten. Werner sågs som en kompromisskandidat men det kunde alltså inte hejda splittringen. Men ändå blev det en viss tillbakagång i partiets inställning till de statsbärande kommunistpartierna. Officiellt ville man betona sitt oberoende, men på ett något ambivalent sätt bibehölls och återupptogs de vänskapliga förbindelserna till broderpartier inom Sovjetunionens intressesfär och i synnerhet till Sovjetunionens kommunistiska parti. VPK kritiserade öppet sidor av den sovjetiska politiken som exempelvis Warszawapaktens invasion av Tjeckoslovakien 1968 och invasionen av Afghanistan.

Enligt dokument från SUKP centralkommittés arkiv fick VPK trots detta fortfarande inofficiellt bistånd i form av betalda tjänster som skulle synas mindre i räkenskaperna, enligt ett arkiverat mötesprotokoll från då VPK:s partisekreterare Bo Hammar mötte ambassadrådet Jevgenij Rymko. Detta bestod av bistånd i form av betalda resekostnader till Vietnams kommunistpartis kongress, sjukhusvård i Sovjetunionen för en av VPK:s partimedlemmar och fiktiva beställningar av produkter från företag som ägdes av VPK. Dessa förbindelser odlades fram till Sovjetunionens upplösning. En rädsla för att utbrytarna i APK, från 1977 och framöver ta över kontakterna med partierna i de kommunistiskt styrda länderna spelade in som en drivande orsak till den ändrade hållningen. Under 80-talet hade VPK goda förbindelser med regimen i Nordkorea och man utväxlade telegram med gratulationer. 1983 besökte Lars Werner och Bo Hammar Nordkorea. 1987 skickade Werner och VPK gratulationer till Kim Il-sung på dennes 75-årsdag.


Vänsterpartiet

miniatyr|Lars Werner (ordförande 1975–1993), till höger i bild, träffar Erich Honecker under ett besök i Östtyskland 1974.

Två år innan splittringen hade Lars Werner tagit över partiledarposten. Werner sågs som en kompromisskandidat men det kunde alltså inte hejda splittringen. Men ändå blev det en viss tillbakagång i partiets inställning till de statsbärande kommunistpartierna. Officiellt ville man betona sitt oberoende, men på ett något ambivalent sätt bibehölls och återupptogs de vänskapliga förbindelserna till broderpartier inom Sovjetunionens intressesfär och i synnerhet till Sovjetunionens kommunistiska parti. VPK kritiserade öppet sidor av den sovjetiska politiken som exempelvis Warszawapaktens invasion av Tjeckoslovakien 1968 och invasionen av Afghanistan.

Enligt dokument från SUKP centralkommittés arkiv fick VPK trots detta fortfarande inofficiellt bistånd i form av betalda tjänster som skulle synas mindre i räkenskaperna, enligt ett arkiverat mötesprotokoll från då VPK:s partisekreterare Bo Hammar mötte ambassadrådet Jevgenij Rymko. Detta bestod av bistånd i form av betalda resekostnader till Vietnams kommunistpartis kongress, sjukhusvård i Sovjetunionen för en av VPK:s partimedlemmar och fiktiva beställningar av produkter från företag som ägdes av VPK. Dessa förbindelser odlades fram till Sovjetunionens upplösning. En rädsla för att utbrytarna i APK, från 1977 och framöver ta över kontakterna med partierna i de kommunistiskt styrda länderna spelade in som en drivande orsak till den ändrade hållningen. Under 80-talet hade VPK goda förbindelser med regimen i Nordkorea och man utväxlade telegram med gratulationer. 1983 besökte Lars Werner och Bo Hammar Nordkorea. 1987 skickade Werner och VPK gratulationer till Kim Il-sung på dennes 75-årsdag.

Under folkomröstningen om kärnkraften 1980 kampanjade VPK för Linje 3, som förespråkade kärnkraftens avveckling inom 10 år. Kampanjen leddes av Lennart Daléus och genomfördes tillsammans med kärnkraftskritiska Centerpartiet och KDS, men förlorade omröstningen med endast 38,7% av rösterna, mot 39,1% för Linje 2 som förespråkade en successiv avveckling.


Vänsterpartiet

miniatyr|Lars Werner (ordförande 1975–1993), till höger i bild, träffar Erich Honecker under ett besök i Östtyskland 1974.

Två år innan splittringen hade Lars Werner tagit över partiledarposten. Werner sågs som en kompromisskandidat men det kunde alltså inte hejda splittringen. Men ändå blev det en viss tillbakagång i partiets inställning till de statsbärande kommunistpartierna. Officiellt ville man betona sitt oberoende, men på ett något ambivalent sätt bibehölls och återupptogs de vänskapliga förbindelserna till broderpartier inom Sovjetunionens intressesfär och i synnerhet till Sovjetunionens kommunistiska parti. VPK kritiserade öppet sidor av den sovjetiska politiken som exempelvis Warszawapaktens invasion av Tjeckoslovakien 1968 och invasionen av Afghanistan.

Enligt dokument från SUKP centralkommittés arkiv fick VPK trots detta fortfarande inofficiellt bistånd i form av betalda tjänster som skulle synas mindre i räkenskaperna, enligt ett arkiverat mötesprotokoll från då VPK:s partisekreterare Bo Hammar mötte ambassadrådet Jevgenij Rymko. Detta bestod av bistånd i form av betalda resekostnader till Vietnams kommunistpartis kongress, sjukhusvård i Sovjetunionen för en av VPK:s partimedlemmar och fiktiva beställningar av produkter från företag som ägdes av VPK. Dessa förbindelser odlades fram till Sovjetunionens upplösning. En rädsla för att utbrytarna i APK, från 1977 och framöver ta över kontakterna med partierna i de kommunistiskt styrda länderna spelade in som en drivande orsak till den ändrade hållningen. Under 80-talet hade VPK goda förbindelser med regimen i Nordkorea och man utväxlade telegram med gratulationer. 1983 besökte Lars Werner och Bo Hammar Nordkorea. 1987 skickade Werner och VPK gratulationer till Kim Il-sung på dennes 75-årsdag.

Under folkomröstningen om kärnkraften 1980 kampanjade VPK för Linje 3, som förespråkade kärnkraftens avveckling inom 10 år. Kampanjen leddes av Lennart Daléus och genomfördes tillsammans med kärnkraftskritiska Centerpartiet och KDS, men förlorade omröstningen med endast 38,7% av rösterna, mot 39,1% för Linje 2 som förespråkade en successiv avveckling.

I riksdagspolitiken bröts den tidigare isoleringen av dåvarande VPK 1982 i och med att partiet sade nej till den föreslagna momshöjningen som föreslogs av den dåvarande socialdemokratiska regeringen Palme för att finansiera vallöftena. Istället fick partiet efter förhandlingar mellan Palme och Werner från riksdagens talarstol igenom höjda livsmedelssubventioner som kompensation för momshöjningen samt höjd tobaksskatt för att finansiera dessa subventioner.

Werner var populär bland väljarna, och i en opinionsundersökning 1988 gav 25% av de tillfrågade högsta poäng till honom bland Sveriges dåvarande partiledare. Detta ledde dock enbart till två nya mandat i 1988 års riksdagsval då partiet erhöll 5,84% av rösterna.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Gudrun Schyman, ordförande 1993–2003.

Mot slutet av Schymans partiledarskap hade Vänsterpartiet börjat backa i opinionen. Schyman lämnade Vänsterpartiet den 7 december 2004 och satt fram till valet 2006 som politisk vilde i riksdagen.

- Jag förutsätter att hon lämnar riksdagsplatsen. Är man invald för ett parti ska man lämna alla förtroendeuppdrag när man lämnar partiet, säger Lars Ohly. Partisekreteraren Pernilla Zethraeus sa efter ett extra partistyrelsemöte vid lunchtid i dag: – Vi förutsätter att Gudrun lämnar sin plats i riksdagen samtidigt som hon lämnar partiet.
"Ynkligt"
Riksdagsledamoten Peter Pedersen är upprörd över att Schyman vid dagens möte med partistyrelsen och riksdagsgruppen inte sa att hon lämnat sin plats. - Man kan aldrig hindra någon att lämna ett parti, men det är ynkligt att hon inte lämnar riksdagsplatsen, sa han. Pressekretaren Britta Kellgren tillägger: - Hon har ju inte deltagit så mycket i riksdagsarbetet utan varit mest intresserad av det feministiska arbete – och endast det egentligen. – Hon tycker att feminismen bör prioriteras mer, men hon har inte fått gehör för det. Vänsterpartiets partiledare Lars Ohly beklagade vid ett besök i Göteborg sin företrädares avgång. - Det är naturligtvis beklagligt. Det är många vänsterpartister som kommer att bli besvikna, särskilt som vi tycker att vi bedriver den bästa feministiska politiken. Det är ologiskt att man lämnar det parti som i verkligheten förändrar så att kvinnors villkor blir bättre, säger Ohly. Hur ser partiets framtid ut med tanke på att Schyman är en av de mest framträdande företrädarna? - Vi står starka i vår politik. Gudrun Schyman hade aldrig varit framgångsrik utan en bra politik och den står vi fortfarande för.
Fick kraftig kritik
Irritationen inom partiet har varit stor över att Schyman haft en helt egen agenda i riksdagen och bara intresserat sig för jämställdhetsfrågor. Gudrun Schymans framtid diskuterades vid ett stormigt möte med partiets verkställande utskott i fredags. Enligt uppgift fick Schyman under mötet med VU kraftig kritik för att hon valt att driva en egen politisk linje -trots att hon sitter i riksdagen för vänsterpartiet. Schyman ska då ha meddelat att hon beslutat att lämna partiet med omedelbar verkan. Enligt uppgift vädjade partiledningen till Schyman att vänta med att offentliggöra sitt beslut tills efter helgens stora krismöte. Partiledningen insåg att man inte hade råd med den stjärnsmällen också. Rossana Dinamarca (v), Västra Götaland, säger: – Jag känner mig överrumplad. Men Gudrun har inte direkt hymlat med planerna på ett nytt feministiskt parti. Det är tråkig med tanke på partiets situation känns detta inte bra. Men vårt feministiska arbete står inte och faller med Gudrun.
"Väldigt dålig stil"
För vänsterpartiet kommer avhoppet i sämsta möjliga läge. Partiets opinionssiffror är de sämsta på åratal efter Uppdrag gransknings reportage om partiets intima förbindelser med de tidigare kommunistdiktaturerna i öst. Samtidigt hotas partiet att slitas itu av konflikten mellan konservativa kommunister med partiledaren Lars Ohly i spetsen och förnyare inom fraktionen Vägval vänster. – Sorgligt och väldigt dåligt stil mot partiet. Vi har våra små problem och att försvåra detta ytterligare, en gamla partiledare borde ha känsla för att man inte gör så här. Detta underlättar inte partiets situation. Fortsatt förfall inifrån, säger Lennart Beijer, riksdagsledamot från Kalmar. Britt-Marie Danestig, Östergötland, kommenterar: – Det var inte oväntat. Jag är inte förvånad. Jag har sett det som en process som ledde fram till detta. Om det är så att det finns tankar på ett feministisk parti måste Gudrun lämna partiet. Jag tror att det är en förlust för partiet. För många vänsterpartister har Gudrun betytt mycket. Jag saknar henne.
Många sympatisörer
Owe Hellberg, Gävleborgs län, menar: – Det är olyckligt att hon lämnar partiet. Hon har massor av sympatisörer i landet men hon känner väl att hon måste jobba annorlunda. Det visar hennes motion om mansskatt. Den konflikten kan vi inte ha. Vi driver en annan ekonomisk politik där feminismen ingår. Gudrun Schyman efterträdde Lars Werner som vänsterpartiets partiordförande 1993. Hon ledde partiet till dess hittills största valframgångar. I januari 2003 tvingades hon avgå efter avslöjanden om att hon under en följd av år i sin självdeklaration yrkat avdrag för utgifter hon inte själv betalat.


Vänsterpartiet


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Gudrun Schyman, ordförande 1993–2003.

I januari 1993 valdes Gudrun Schyman till Lars Werners efterträdare. Vid riksdagsvalet 1994 gick partiet framåt och fick 6,16%, samtidigt som riksdagen återigen fick en socialistisk majoritet, och Vänsterpartiet kunde därmed inleda ett budgetsamarbete med Socialdemokraterna som ännu en gång bildat regering. Partiet fick då igenom en höjd fastighetsskatt, högre skatt på koldioxidutsläpp, kärnkraft och vattenkraft, samt ekonomisk kompensation för mindre jordbruk som drabbades av de höjda fastighetsskatten. I utbyte mot dessa eftergifter släpptes krav på höjd bolagsskatt och högre skatt för höginkomsttagare.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Gudrun Schyman, ordförande 1993–2003.

I januari 1993 valdes Gudrun Schyman till Lars Werners efterträdare. Vid riksdagsvalet 1994 gick partiet framåt och fick 6,16%, samtidigt som riksdagen återigen fick en socialistisk majoritet, och Vänsterpartiet kunde därmed inleda ett budgetsamarbete med Socialdemokraterna som ännu en gång bildat regering. Partiet fick då igenom en höjd fastighetsskatt, högre skatt på koldioxidutsläpp, kärnkraft och vattenkraft, samt ekonomisk kompensation för mindre jordbruk som drabbades av de höjda fastighetsskatten. I utbyte mot dessa eftergifter släpptes krav på höjd bolagsskatt och högre skatt för höginkomsttagare. Dock blev budgetsamarbetet kortvarigt då finansminister Göran Persson valde att istället göra upp med Centerpartiet våren 1995. 1997 ingick partiet i en energiuppgörelse med Socialdemokraterna och Centerpartiet som innebar att båda reaktorerna i Barsebäck stängdes 1999 respektive 2005.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Gudrun Schyman, ordförande 1993–2003.

I januari 1993 valdes Gudrun Schyman till Lars Werners efterträdare. Vid riksdagsvalet 1994 gick partiet framåt och fick 6,16%, samtidigt som riksdagen återigen fick en socialistisk majoritet, och Vänsterpartiet kunde därmed inleda ett budgetsamarbete med Socialdemokraterna som ännu en gång bildat regering. Partiet fick då igenom en höjd fastighetsskatt, högre skatt på koldioxidutsläpp, kärnkraft och vattenkraft, samt ekonomisk kompensation för mindre jordbruk som drabbades av de höjda fastighetsskatten. I utbyte mot dessa eftergifter släpptes krav på höjd bolagsskatt och högre skatt för höginkomsttagare. Dock blev budgetsamarbetet kortvarigt då finansminister Göran Persson valde att istället göra upp med Centerpartiet våren 1995. 1997 ingick partiet i en energiuppgörelse med Socialdemokraterna och Centerpartiet som innebar att båda reaktorerna i Barsebäck stängdes 1999 respektive 2005.

Gudrun Schyman var partiledare för Vänsterpartiet när Sverige 1994 folkomröstade om att gå med i EU eller inte.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Gudrun Schyman, ordförande 1993–2003.

I januari 1993 valdes Gudrun Schyman till Lars Werners efterträdare. Vid riksdagsvalet 1994 gick partiet framåt och fick 6,16%, samtidigt som riksdagen återigen fick en socialistisk majoritet, och Vänsterpartiet kunde därmed inleda ett budgetsamarbete med Socialdemokraterna som ännu en gång bildat regering. Partiet fick då igenom en höjd fastighetsskatt, högre skatt på koldioxidutsläpp, kärnkraft och vattenkraft, samt ekonomisk kompensation för mindre jordbruk som drabbades av de höjda fastighetsskatten. I utbyte mot dessa eftergifter släpptes krav på höjd bolagsskatt och högre skatt för höginkomsttagare. Dock blev budgetsamarbetet kortvarigt då finansminister Göran Persson valde att istället göra upp med Centerpartiet våren 1995. 1997 ingick partiet i en energiuppgörelse med Socialdemokraterna och Centerpartiet som innebar att båda reaktorerna i Barsebäck stängdes 1999 respektive 2005.

Gudrun Schyman var partiledare för Vänsterpartiet när Sverige 1994 folkomröstade om att gå med i EU eller inte. Vänsterpartiet stod på nej-sidan och skrev bland annat i sitt valmanifest att ett medlemskap skulle urholka demokratin och hota en politik för välfärd och social rättvisa. Folkomröstningen om svenskt medlemskap gav till slut en seger för ja-sidan med drygt 52 procent av rösterna mot nej-sidans knappa 47 procent.

Vänsterpartiet växte sedan under Gudrun Schymans partiledarskap till Sveriges tredje största politiska parti. Vid riksdagsvalet 1998 erhöll det 12 procent av väljarnas röster.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Gudrun Schyman, ordförande 1993–2003.

I januari 1993 valdes Gudrun Schyman till Lars Werners efterträdare. Vid riksdagsvalet 1994 gick partiet framåt och fick 6,16%, samtidigt som riksdagen återigen fick en socialistisk majoritet, och Vänsterpartiet kunde därmed inleda ett budgetsamarbete med Socialdemokraterna som ännu en gång bildat regering. Partiet fick då igenom en höjd fastighetsskatt, högre skatt på koldioxidutsläpp, kärnkraft och vattenkraft, samt ekonomisk kompensation för mindre jordbruk som drabbades av de höjda fastighetsskatten. I utbyte mot dessa eftergifter släpptes krav på höjd bolagsskatt och högre skatt för höginkomsttagare. Dock blev budgetsamarbetet kortvarigt då finansminister Göran Persson valde att istället göra upp med Centerpartiet våren 1995. 1997 ingick partiet i en energiuppgörelse med Socialdemokraterna och Centerpartiet som innebar att båda reaktorerna i Barsebäck stängdes 1999 respektive 2005.

Gudrun Schyman var partiledare för Vänsterpartiet när Sverige 1994 folkomröstade om att gå med i EU eller inte. Vänsterpartiet stod på nej-sidan och skrev bland annat i sitt valmanifest att ett medlemskap skulle urholka demokratin och hota en politik för välfärd och social rättvisa. Folkomröstningen om svenskt medlemskap gav till slut en seger för ja-sidan med drygt 52 procent av rösterna mot nej-sidans knappa 47 procent.

Vänsterpartiet växte sedan under Gudrun Schymans partiledarskap till Sveriges tredje största politiska parti. Vid riksdagsvalet 1998 erhöll det 12 procent av väljarnas röster. Schyman positivt särbehandlade vidare de förnyare inom partiet som inte såg sig själva som kommunister. 2000 höll Schyman ett tal som bland annat innehöll formuleringen "Vi har en gång för alla brutit med den kommunistiska traditionen. Vi avvisar Lenins parti- och statsteori. Vi avvisar de kommunistiska teorierna om den väpnade revolutionen, partiets ledande roll och enpartivälde och planekonomi".https://www.di.se/ledare/ledare-en-skam-att-v-inte-stadat-bort-kommunismen/ Dagens Iindustri 20171016 Talet kom att kallas "kommunismen är död-talet" och skapade stor splittring inom partiet och Schyman hamnade på kollisionskurs med flera ledande partiföreträdare, däribland dåvarande partisekreterare Lars Ohly.

Efter att under decennier ha varit ett passivt stödparti till Socialdemokraterna blev Vänsterpartiet allt ifrån 1998 ett mer aktivt stödparti, och kunde tillsammans med Miljöpartiet sluta formella samarbetsavtal om den ekonomiska politiken med den socialdemokratiska Regeringen Persson. Partiet kunde därmed 1998–2002 infria 47 procent av 115 explicita löften, och delvis genomföra (genom minst en motion) ytterligare 40 procent.Adrian Talaney (2009), "Kan man infria vallöften utan att sitta i regeringen? En studie i Vänsterpartiet och Miljöpartiets vallöftesinfriande under mandatperioden 1998-2002", studentuppsats statsvetenskapliga institutionen, Lunds universitet, sid 23.

I januari 2003 avgick den populära Gudrun Schyman efter en uppmärksammad skattetvist, och hon efterträddes tillfälligt av Ulla Hoffmann. Samma år publicerades ett upprop under rubriken Vägval Vänster i partiets interntidning Vänsterpress, som en del av den interna maktkampen mellan så kallade förnyare och traditionalister. Flera av dem som undertecknade uppropet hade riksdagsuppdrag och andra ledande positioner inom partiet, som till exempel Johan Lönnroth, dåvarande ledamot i programkommittén.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Jonas Sjöstedt, ordförande 2012–2020.

Den 5 juli 2011 meddelade Jonas Sjöstedt att han ställer upp som kandidat till partiledarposten i Vänsterpartiet. Den 10 december 2011 föreslog valberedningen honom som partiledare och den 6 januari 2012 valdes Sjöstedt till ny ordförande i partiet. I sitt avslutningstal vid kongressen förkunnade Sjöstedt att vänsterpartiets mål är den demokratiska socialismen.Jonas Sjöstedt:Avslutningstal på partikongressen.

Från 2011 till december 2012 stöttade biståndsorganisation Vänsterns internationella forum, VIF, som är knuten till Vänsterpartiet, den ukrainska organisationen Borotba som enligt VIF var ett antinazistiskt och feministiskt vänsterparti. Enligt FOI är organisationen knuten till Vladimir Putins maktspel med betydande inslag av separatism och Sovjetnostalgi.

Vänsterpartiet har skickat svenska biståndspengar till pro-ryska ukrainska separatister.
Aftonbladet kan i dag avslöja att minst 219 000 kronor gått till organisationen Borotba i Ukraina.
Hundratusentals kronor har förts över till ledarens flickväns privata konto.
Organisationen har kopplingar till president Vladimir Putin och medlemmar som strider i östra Ukraina mot regeringen i Kiev.
Borotba är en omstridd organisation i Ukraina.
Vänsterpartiet, via sin biståndsorganisation Vänsterns Internationella Forum, VIF, beskriver den som en ukrainsk vänsterrörelse mot nazism och för feminism.
Jakob Hedenskog är säkerhetspolitisk analytiker på Totalförsvarets forskningsinstitut, FOI. Han beskriver Borotba som en av brickorna i Putins maktspel. Organisationen har ett tydligt drag av sovjetnostalgi och separatism:
– Som en aktiv del av anti-majdanrörelsen hamnar de i praktiken på samma sida som de pro-ryska separatisterna i Donbass, säger Hedenskog.
– Syftet på lång sikt är att splittra Europa.
Aftonbladet kan i dag avslöja att Vänsterpartiet via sin biståndsorganisation VIF, som är samarbetsorganisation till Sida, under flera år fört över hundratusentals svenska biståndskronor till Borotba. Men uppgifterna om det exakta beloppet varierar.
Slutbelopp som utbetalats till Förenade Marxister under 2010 är, enligt ett mejl från en handläggare på VIF, 250 000 kronor. Det stämmer inte med det belopp som anges i revisionsrapporten som VIF skickade till Sida: 238 000 kronor.
Men det är dokumenterat att mellan 2010 och 2012 har 219 000 kronor gått till dels Borotba, dels till Förenade Marxister – den organisation Borotba bildades ur 2011.
Strider mot Sidas regler
Enligt en intern VIF-rapport från 2013 var samarbetet med Borotba då pågående. Rapporten föreslog att det skulle fortsätta och utökas.
Sedan kriget startade för ett år sedan har flera av Borotbas aktivister ingått i väpnade separatiststyrkor som stridit mot regeringen i Kiev.
Vänsterpartiets samarbete med Borotba avslutades formellt först den 31 december 2014.
I ett par fall har biståndspengarna gått till ett privat bankkonto som ledarna haft kontroll över, något som strider mot Sidas regler. De har förts över på flera sätt bland annat direkt in på en ukrainsk kvinnas bankkonto.
I ett mejl Aftonbladet tagit del bekräftas att kvinnan under juli och augusti 2010 fick totalt 250 000 kronor från VIF insatt på sitt privata konto, 30 000 via Western Union och 220 000 via en direkt banköverföring.
Kvinnan säger själv att hon är vän till Borotbaledaren Sergej Kiritjuk. Enligt uppgift till Aftonbladet var hon vid tiden för betalningarna hans flickvän.
– En del av pengarna togs ut kontant av Sergej Kiritjuk, resten blev kvar på kontot, säger hon.
Vad pengarna användes till känner hon inte till, hon ställde inga frågor.
– Han bad mig bara att ta emot pengarna, eftersom jag har ett valutakonto på banken.
När biståndet som betalats ut till kvinnan skulle följas upp lämnade Sergej Kiritjuk och Borotba-grundaren Viktor Sjapinov en rapport till VIF med en förfalskad revisorsnamnteckning.
”Signaturen är inte min”
Förfalskningen upptäcktes av en intern revisor, Nina Potarskaja, hos Förenade Marxister som reagerade på upplägget. Efter påtryckningar från revisorn betalades 128 000 kronor av pengarna tillbaka till VIF.
– Svenskarna blev lurade, säger Potarskaja.
Enligt Potarskaja har alla projekt i hennes organisation varit självfinansierade, utan bistånd utifrån.
Och revisorn vars namn satts på rapporten bekräftar bluffrapporten:
– Signaturen är inte min, säger han.
Nina Potarskaja som upptäckte den falska rapporten ger i dag sin bild av vad som hänt:
– Viktor Sjapinov och Sergej Kiritjuk kom antagligen överens med VIF:s representanter genom att lura dem. Sedan fick de pengar. De ljög för svenskarna att de hade problem att öppna bankkonto. Därefter har de inte lyckats rapportera om pengarna. Då ljög de igen.
När VIF 2011 frågade Förenade Marxister var Sjapinov och Kiritjuk befann sig blev svaret att Sjapinov troligen befann sig i Gus Khrustalnij, en stad nära Moskva, där han tidigare jobbat i en kampanj för en kandidat från Putins parti Enade Ryssland.
Enligt Potarskaja ville VIF:s representant inte att saken skulle bli offentlig.
– De ville hålla så låg profil som möjligt eftersom det var deras fel. De gav pengarna till skumma personer, enligt skumma avtal utan några signaturer eller stämpel av organisationens ledare och revisorer. Sedan har de överfört pengarna, inte till ett organisationskonto utan till ett privat konto tillhörande Kiritjuks flickvän.
”Första gången jag hör om detta”
En sluten mejlkonversation inom Förenade Marxister, som Aftonbladet tagit del av, visar att högt uppsatta inom organisationen 2010 var starkt kritiska till Viktor Sjapinov och Sergej Kiritjuk som året därpå bildade Borotba.
I mejlen framkommer att ingen i organisationen lyckats få tag i duon.
Trots de oklara omständigheterna fortsatte och fördjupade VIF och Vänsterpartiet samarbetet.
Och 2012 betalade VIF ut 107 000 kronor till Borotba.
I en rapport i april 2013 beskrev projektansvariga från VIF hur VIF-stöd går till Borotbas sommarläger och till hyra för partilokaler.
För Sida, som är den svenska myndighet som hanterar biståndspengarna, är Aftonbladets avslöjande en nyhet.
– Det är första gången jag hör om detta, säger programsamordnaren Johan Nordqvist.
Det är inte tillåtet för någon av Sidas samarbetspartners att överföra bistånd till ett privat konto. Alla samarbetsorganisationer måste vara juridiska personer.
Och att en förfalskad revisionsrapport kommit in är något som VIF ska informera Sida om.
– I sådant fall måste en avvikelserapport göras. Så vitt jag vet har de inte rapporterat in några avvikelser, säger Johan Nordqvist.
Den person i VIF som haft mest kontakt med Borotba – och träffat företrädare i Ukraina – vill i dag inte låta sig intervjuas. Han hänvisar till att han inte längre sitter i VIF:s styrelse.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Jonas Sjöstedt, ordförande 2012–2020.

Den 5 juli 2011 meddelade Jonas Sjöstedt att han ställer upp som kandidat till partiledarposten i Vänsterpartiet. Den 10 december 2011 föreslog valberedningen honom som partiledare och den 6 januari 2012 valdes Sjöstedt till ny ordförande i partiet. I sitt avslutningstal vid kongressen förkunnade Sjöstedt att vänsterpartiets mål är den demokratiska socialismen.Jonas Sjöstedt:Avslutningstal på partikongressen. Läst: 24 februari 2012. Valet av Sjöstedt blev en seger för förnyarna då den nya partiledaren sedan tidigare gjort sig känd som en sådan.

Valet av Jonas Sjöstedt hade föregåtts av en valprocess under hösten 2011 där fyra kandidater öppet meddelat att de kandiderade till att bli ny partiledare.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Jonas Sjöstedt, ordförande 2012–2020.

Den 5 juli 2011 meddelade Jonas Sjöstedt att han ställer upp som kandidat till partiledarposten i Vänsterpartiet. Den 10 december 2011 föreslog valberedningen honom som partiledare och den 6 januari 2012 valdes Sjöstedt till ny ordförande i partiet. I sitt avslutningstal vid kongressen förkunnade Sjöstedt att vänsterpartiets mål är den demokratiska socialismen.Jonas Sjöstedt:Avslutningstal på partikongressen. Läst: 24 februari 2012. Valet av Sjöstedt blev en seger för förnyarna då den nya partiledaren sedan tidigare gjort sig känd som en sådan.

Valet av Jonas Sjöstedt hade föregåtts av en valprocess under hösten 2011 där fyra kandidater öppet meddelat att de kandiderade till att bli ny partiledare. Utöver Jonas Sjöstedt kandiderade även Rossana Dinamarca, Ulla Andersson och Hans Linde. Den öppna valprocessen, även Miljöpartiet och Centerpartiet genomförde liknande partiledarval, välkomnades av många debattörer, i jämförelse med exempelvis Socialdemokraterna där valet av Håkan Juholt som ny partiledare i mars 2011 hade föregåtts av en mer sluten process.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Jonas Sjöstedt, ordförande 2012–2020.

Den 5 juli 2011 meddelade Jonas Sjöstedt att han ställer upp som kandidat till partiledarposten i Vänsterpartiet. Den 10 december 2011 föreslog valberedningen honom som partiledare och den 6 januari 2012 valdes Sjöstedt till ny ordförande i partiet. I sitt avslutningstal vid kongressen förkunnade Sjöstedt att vänsterpartiets mål är den demokratiska socialismen.Jonas Sjöstedt:Avslutningstal på partikongressen. Läst: 24 februari 2012. Valet av Sjöstedt blev en seger för förnyarna då den nya partiledaren sedan tidigare gjort sig känd som en sådan.

Valet av Jonas Sjöstedt hade föregåtts av en valprocess under hösten 2011 där fyra kandidater öppet meddelat att de kandiderade till att bli ny partiledare. Utöver Jonas Sjöstedt kandiderade även Rossana Dinamarca, Ulla Andersson och Hans Linde. Den öppna valprocessen, även Miljöpartiet och Centerpartiet genomförde liknande partiledarval, välkomnades av många debattörer, i jämförelse med exempelvis Socialdemokraterna där valet av Håkan Juholt som ny partiledare i mars 2011 hade föregåtts av en mer sluten process.

Den 4 februari 2012 valdes Aron Etzler till ny partisekreterare. Etzler var tidigare chefredaktör för den socialistiska tidningen Flamman. Samma år bildade partiet ett eget kvinnonätverk med syftet att stärka feminismen inom partiet och lyfta upp de feministiska frågorna på den politiska dagordningen. Ida Gabrielsson, som tidigare lett Ung vänster, har sedan starten varit ordförande för kvinnonätverket. Efter valet 2014 tillsatte Vänsterpartiets mer än 50 procent kvinnor bland ledamöter på alla nivåer i kommun, landsting och riksdag.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Jonas Sjöstedt, ordförande 2012–2020.

Den 5 juli 2011 meddelade Jonas Sjöstedt att han ställer upp som kandidat till partiledarposten i Vänsterpartiet. Den 10 december 2011 föreslog valberedningen honom som partiledare och den 6 januari 2012 valdes Sjöstedt till ny ordförande i partiet. I sitt avslutningstal vid kongressen förkunnade Sjöstedt att vänsterpartiets mål är den demokratiska socialismen.Jonas Sjöstedt:Avslutningstal på partikongressen. Läst: 24 februari 2012. Valet av Sjöstedt blev en seger för förnyarna då den nya partiledaren sedan tidigare gjort sig känd som en sådan.

Valet av Jonas Sjöstedt hade föregåtts av en valprocess under hösten 2011 där fyra kandidater öppet meddelat att de kandiderade till att bli ny partiledare. Utöver Jonas Sjöstedt kandiderade även Rossana Dinamarca, Ulla Andersson och Hans Linde. Den öppna valprocessen, även Miljöpartiet och Centerpartiet genomförde liknande partiledarval, välkomnades av många debattörer, i jämförelse med exempelvis Socialdemokraterna där valet av Håkan Juholt som ny partiledare i mars 2011 hade föregåtts av en mer sluten process.

Den 4 februari 2012 valdes Aron Etzler till ny partisekreterare. Etzler var tidigare chefredaktör för den socialistiska tidningen Flamman. Samma år bildade partiet ett eget kvinnonätverk med syftet att stärka feminismen inom partiet och lyfta upp de feministiska frågorna på den politiska dagordningen. Ida Gabrielsson, som tidigare lett Ung vänster, har sedan starten varit ordförande för kvinnonätverket. Efter valet 2014 tillsatte Vänsterpartiets mer än 50 procent kvinnor bland ledamöter på alla nivåer i kommun, landsting och riksdag. 57,9 procent kvinnor i landstingsfullmäktige, 50,7 procent i kommunfullmäktige och 57 procent i riksdagsgruppen. Inför valet var det också ett uttalat mål efter att partiet satt helt jämställda listor på alla nivåer, samtidigt som även partistyrelsen och det verkställande utskottet hade en majoritet kvinnor.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Jonas Sjöstedt, ordförande 2012–2020.

Den 5 juli 2011 meddelade Jonas Sjöstedt att han ställer upp som kandidat till partiledarposten i Vänsterpartiet. Den 10 december 2011 föreslog valberedningen honom som partiledare och den 6 januari 2012 valdes Sjöstedt till ny ordförande i partiet. I sitt avslutningstal vid kongressen förkunnade Sjöstedt att vänsterpartiets mål är den demokratiska socialismen.Jonas Sjöstedt:Avslutningstal på partikongressen. Läst: 24 februari 2012. Valet av Sjöstedt blev en seger för förnyarna då den nya partiledaren sedan tidigare gjort sig känd som en sådan.

Valet av Jonas Sjöstedt hade föregåtts av en valprocess under hösten 2011 där fyra kandidater öppet meddelat att de kandiderade till att bli ny partiledare. Utöver Jonas Sjöstedt kandiderade även Rossana Dinamarca, Ulla Andersson och Hans Linde. Den öppna valprocessen, även Miljöpartiet och Centerpartiet genomförde liknande partiledarval, välkomnades av många debattörer, i jämförelse med exempelvis Socialdemokraterna där valet av Håkan Juholt som ny partiledare i mars 2011 hade föregåtts av en mer sluten process.

Den 4 februari 2012 valdes Aron Etzler till ny partisekreterare. Etzler var tidigare chefredaktör för den socialistiska tidningen Flamman. Samma år bildade partiet ett eget kvinnonätverk med syftet att stärka feminismen inom partiet och lyfta upp de feministiska frågorna på den politiska dagordningen. Ida Gabrielsson, som tidigare lett Ung vänster, har sedan starten varit ordförande för kvinnonätverket. Efter valet 2014 tillsatte Vänsterpartiets mer än 50 procent kvinnor bland ledamöter på alla nivåer i kommun, landsting och riksdag. 57,9 procent kvinnor i landstingsfullmäktige, 50,7 procent i kommunfullmäktige och 57 procent i riksdagsgruppen. Inför valet var det också ett uttalat mål efter att partiet satt helt jämställda listor på alla nivåer, samtidigt som även partistyrelsen och det verkställande utskottet hade en majoritet kvinnor.

I riksdagsvalet 2014 fick Vänsterpartiet 5,7 procent av rösterna, en ökning med 0,1 procentenheter från valet fyra år tidigare.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Jonas Sjöstedt, ordförande 2012–2020.

Den 5 juli 2011 meddelade Jonas Sjöstedt att han ställer upp som kandidat till partiledarposten i Vänsterpartiet. Den 10 december 2011 föreslog valberedningen honom som partiledare och den 6 januari 2012 valdes Sjöstedt till ny ordförande i partiet. I sitt avslutningstal vid kongressen förkunnade Sjöstedt att vänsterpartiets mål är den demokratiska socialismen.Jonas Sjöstedt:Avslutningstal på partikongressen. Läst: 24 februari 2012. Valet av Sjöstedt blev en seger för förnyarna då den nya partiledaren sedan tidigare gjort sig känd som en sådan.

Valet av Jonas Sjöstedt hade föregåtts av en valprocess under hösten 2011 där fyra kandidater öppet meddelat att de kandiderade till att bli ny partiledare. Utöver Jonas Sjöstedt kandiderade även Rossana Dinamarca, Ulla Andersson och Hans Linde. Den öppna valprocessen, även Miljöpartiet och Centerpartiet genomförde liknande partiledarval, välkomnades av många debattörer, i jämförelse med exempelvis Socialdemokraterna där valet av Håkan Juholt som ny partiledare i mars 2011 hade föregåtts av en mer sluten process.

Den 4 februari 2012 valdes Aron Etzler till ny partisekreterare. Etzler var tidigare chefredaktör för den socialistiska tidningen Flamman. Samma år bildade partiet ett eget kvinnonätverk med syftet att stärka feminismen inom partiet och lyfta upp de feministiska frågorna på den politiska dagordningen. Ida Gabrielsson, som tidigare lett Ung vänster, har sedan starten varit ordförande för kvinnonätverket. Efter valet 2014 tillsatte Vänsterpartiets mer än 50 procent kvinnor bland ledamöter på alla nivåer i kommun, landsting och riksdag. 57,9 procent kvinnor i landstingsfullmäktige, 50,7 procent i kommunfullmäktige och 57 procent i riksdagsgruppen. Inför valet var det också ett uttalat mål efter att partiet satt helt jämställda listor på alla nivåer, samtidigt som även partistyrelsen och det verkställande utskottet hade en majoritet kvinnor.

I riksdagsvalet 2014 fick Vänsterpartiet 5,7 procent av rösterna, en ökning med 0,1 procentenheter från valet fyra år tidigare. I partiets egna valutvärdering sågs resultatet som en besvikelse, men samtidigt gjorde partiet ett starkare resultat i kommun- och landstingsvalen. Under valkampanjen lyfte partiet framförallt fram frågan om vinster i välfärden, vilket ledde till intern kritik. I landstinget landade rikssnittet på 7,08 procent i väljarstöd och i kommunvalet röstade 6,44 procent på Vänsterpartiet.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Jonas Sjöstedt, ordförande 2012–2020.

Den 5 juli 2011 meddelade Jonas Sjöstedt att han ställer upp som kandidat till partiledarposten i Vänsterpartiet. Den 10 december 2011 föreslog valberedningen honom som partiledare och den 6 januari 2012 valdes Sjöstedt till ny ordförande i partiet. I sitt avslutningstal vid kongressen förkunnade Sjöstedt att vänsterpartiets mål är den demokratiska socialismen.Jonas Sjöstedt:Avslutningstal på partikongressen. Läst: 24 februari 2012. Valet av Sjöstedt blev en seger för förnyarna då den nya partiledaren sedan tidigare gjort sig känd som en sådan.

Valet av Jonas Sjöstedt hade föregåtts av en valprocess under hösten 2011 där fyra kandidater öppet meddelat att de kandiderade till att bli ny partiledare. Utöver Jonas Sjöstedt kandiderade även Rossana Dinamarca, Ulla Andersson och Hans Linde. Den öppna valprocessen, även Miljöpartiet och Centerpartiet genomförde liknande partiledarval, välkomnades av många debattörer, i jämförelse med exempelvis Socialdemokraterna där valet av Håkan Juholt som ny partiledare i mars 2011 hade föregåtts av en mer sluten process.

Den 4 februari 2012 valdes Aron Etzler till ny partisekreterare. Etzler var tidigare chefredaktör för den socialistiska tidningen Flamman. Samma år bildade partiet ett eget kvinnonätverk med syftet att stärka feminismen inom partiet och lyfta upp de feministiska frågorna på den politiska dagordningen. Ida Gabrielsson, som tidigare lett Ung vänster, har sedan starten varit ordförande för kvinnonätverket. Efter valet 2014 tillsatte Vänsterpartiets mer än 50 procent kvinnor bland ledamöter på alla nivåer i kommun, landsting och riksdag. 57,9 procent kvinnor i landstingsfullmäktige, 50,7 procent i kommunfullmäktige och 57 procent i riksdagsgruppen. Inför valet var det också ett uttalat mål efter att partiet satt helt jämställda listor på alla nivåer, samtidigt som även partistyrelsen och det verkställande utskottet hade en majoritet kvinnor.

I riksdagsvalet 2014 fick Vänsterpartiet 5,7 procent av rösterna, en ökning med 0,1 procentenheter från valet fyra år tidigare. I partiets egna valutvärdering sågs resultatet som en besvikelse, men samtidigt gjorde partiet ett starkare resultat i kommun- och landstingsvalen. Under valkampanjen lyfte partiet framförallt fram frågan om vinster i välfärden, vilket ledde till intern kritik. I landstinget landade rikssnittet på 7,08 procent i väljarstöd och i kommunvalet röstade 6,44 procent på Vänsterpartiet.

Efter riksdagsvalet 2014 behövde den nyvalda regeringen med Socialdemokraterna och Miljöpartiet stöd för att få igenom sin politik i riksdagen och vände sig till Vänsterpartiet, som inte fick ingå i själva regeringssamarbetet.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Jonas Sjöstedt, ordförande 2012–2020.

Den 5 juli 2011 meddelade Jonas Sjöstedt att han ställer upp som kandidat till partiledarposten i Vänsterpartiet. Den 10 december 2011 föreslog valberedningen honom som partiledare och den 6 januari 2012 valdes Sjöstedt till ny ordförande i partiet. I sitt avslutningstal vid kongressen förkunnade Sjöstedt att vänsterpartiets mål är den demokratiska socialismen.Jonas Sjöstedt:Avslutningstal på partikongressen. Läst: 24 februari 2012. Valet av Sjöstedt blev en seger för förnyarna då den nya partiledaren sedan tidigare gjort sig känd som en sådan.

Valet av Jonas Sjöstedt hade föregåtts av en valprocess under hösten 2011 där fyra kandidater öppet meddelat att de kandiderade till att bli ny partiledare. Utöver Jonas Sjöstedt kandiderade även Rossana Dinamarca, Ulla Andersson och Hans Linde. Den öppna valprocessen, även Miljöpartiet och Centerpartiet genomförde liknande partiledarval, välkomnades av många debattörer, i jämförelse med exempelvis Socialdemokraterna där valet av Håkan Juholt som ny partiledare i mars 2011 hade föregåtts av en mer sluten process.

Den 4 februari 2012 valdes Aron Etzler till ny partisekreterare. Etzler var tidigare chefredaktör för den socialistiska tidningen Flamman. Samma år bildade partiet ett eget kvinnonätverk med syftet att stärka feminismen inom partiet och lyfta upp de feministiska frågorna på den politiska dagordningen. Ida Gabrielsson, som tidigare lett Ung vänster, har sedan starten varit ordförande för kvinnonätverket. Efter valet 2014 tillsatte Vänsterpartiets mer än 50 procent kvinnor bland ledamöter på alla nivåer i kommun, landsting och riksdag. 57,9 procent kvinnor i landstingsfullmäktige, 50,7 procent i kommunfullmäktige och 57 procent i riksdagsgruppen. Inför valet var det också ett uttalat mål efter att partiet satt helt jämställda listor på alla nivåer, samtidigt som även partistyrelsen och det verkställande utskottet hade en majoritet kvinnor.

I riksdagsvalet 2014 fick Vänsterpartiet 5,7 procent av rösterna, en ökning med 0,1 procentenheter från valet fyra år tidigare. I partiets egna valutvärdering sågs resultatet som en besvikelse, men samtidigt gjorde partiet ett starkare resultat i kommun- och landstingsvalen. Under valkampanjen lyfte partiet framförallt fram frågan om vinster i välfärden, vilket ledde till intern kritik. I landstinget landade rikssnittet på 7,08 procent i väljarstöd och i kommunvalet röstade 6,44 procent på Vänsterpartiet.

Efter riksdagsvalet 2014 behövde den nyvalda regeringen med Socialdemokraterna och Miljöpartiet stöd för att få igenom sin politik i riksdagen och vände sig till Vänsterpartiet, som inte fick ingå i själva regeringssamarbetet. Men för att partiet skulle förhandla med regeringen om kommande budgetar krävde Vänsterpartiet en överenskommelse om en välfärd utan vinstintresse.


Vänsterpartiet

miniatyr|stående|vänster|Jonas Sjöstedt, ordförande 2012–2020.

Den 5 juli 2011 meddelade Jonas Sjöstedt att han ställer upp som kandidat till partiledarposten i Vänsterpartiet. Den 10 december 2011 föreslog valberedningen honom som partiledare och den 6 januari 2012 valdes Sjöstedt till ny ordförande i partiet. I sitt avslutningstal vid kongressen förkunnade Sjöstedt att vänsterpartiets mål är den demokratiska socialismen.Jonas Sjöstedt:Avslutningstal på partikongressen. Läst: 24 februari 2012. Valet av Sjöstedt blev en seger för förnyarna då den nya partiledaren sedan tidigare gjort sig känd som en sådan.

Valet av Jonas Sjöstedt hade föregåtts av en valprocess under hösten 2011 där fyra kandidater öppet meddelat att de kandiderade till att bli ny partiledare. Utöver Jonas Sjöstedt kandiderade även Rossana Dinamarca, Ulla Andersson och Hans Linde. Den öppna valprocessen, även Miljöpartiet och Centerpartiet genomförde liknande partiledarval, välkomnades av många debattörer, i jämförelse med exempelvis Socialdemokraterna där valet av Håkan Juholt som ny partiledare i mars 2011 hade föregåtts av en mer sluten process.

Den 4 februari 2012 valdes Aron Etzler till ny partisekreterare. Etzler var tidigare chefredaktör för den socialistiska tidningen Flamman. Samma år bildade partiet ett eget kvinnonätverk med syftet att stärka feminismen inom partiet och lyfta upp de feministiska frågorna på den politiska dagordningen. Ida Gabrielsson, som tidigare lett Ung vänster, har sedan starten varit ordförande för kvinnonätverket. Efter valet 2014 tillsatte Vänsterpartiets mer än 50 procent kvinnor bland ledamöter på alla nivåer i kommun, landsting och riksdag. 57,9 procent kvinnor i landstingsfullmäktige, 50,7 procent i kommunfullmäktige och 57 procent i riksdagsgruppen. Inför valet var det också ett uttalat mål efter att partiet satt helt jämställda listor på alla nivåer, samtidigt som även partistyrelsen och det verkställande utskottet hade en majoritet kvinnor.

I riksdagsvalet 2014 fick Vänsterpartiet 5,7 procent av rösterna, en ökning med 0,1 procentenheter från valet fyra år tidigare. I partiets egna valutvärdering sågs resultatet som en besvikelse, men samtidigt gjorde partiet ett starkare resultat i kommun- och landstingsvalen. Under valkampanjen lyfte partiet framförallt fram frågan om vinster i välfärden, vilket ledde till intern kritik. I landstinget landade rikssnittet på 7,08 procent i väljarstöd och i kommunvalet röstade 6,44 procent på Vänsterpartiet.

Efter riksdagsvalet 2014 behövde den nyvalda regeringen med Socialdemokraterna och Miljöpartiet stöd för att få igenom sin politik i riksdagen och vände sig till Vänsterpartiet, som inte fick ingå i själva regeringssamarbetet. Men för att partiet skulle förhandla med regeringen om kommande budgetar krävde Vänsterpartiet en överenskommelse om en välfärd utan vinstintresse. Regeringen gick med på det och i december 2017 skrev Ali Esbati (V) och Ardalan Shekarabi (S) på DN debatt att skattepengar i välfärden inte ska gå till vinstjakt. Därför ska regeringen tillsammans med Vänsterpartiet lägga en proposition i riksdagen "om tillstånd för att motta offentliga medel inom skolväsendet, inklusive vuxenutbildningen och inom socialtjänstens områden, exempelvis inom äldre- och funktionshinderomsorgen". Partierna kom också överens om att tillsätta en utredning som ska föreslå hur man ska se till att skattemedel används till det de är avsedda för inom hälso- och sjukvårdssektorn, skrev Shekarabi och Esbati i debattartikeln.