final-lid-disam-match/mega-cliqa-0005.jsonl--Q351981--Representerad i bland annat följande kyrkor-8--sv-0005-153

Pehr Hörberg


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0005.jsonl--Q351981--Representerad i bland annat följande kyrkor-8--sv-0005-156

Pehr Hörberg

Pehr Hörberg, född 31 januari 1746 i Virestads socken i Småland i Kronobergs län, död 24 januari 1816 i Falla i Risinge socken, Östergötlands län, var en svensk konstnär, målare och spelman.

Han har utfört ett stort antal målningar och konstverk, bland annat bilder ur böndernas liv och fantasier ur den nordiska fornsagan, väggbonader, porträtt, illustrationer, etsningar och träsnitt i en starkt personlig, folklig stil. Han har målat 87 altartavlor i kyrkor, varav 57 altartavlor i Östergötlands län.Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet, Finspång, Risinge kyrka.

miniatyr|höger|Interiör i Gustafs kyrka i Säters kommun i Dalarna. Altartavlan, Kristi himmelsfärd, målad av Pehr Hörberg 1803.
miniatyr|höger|Tjällmo kyrka, Östergötland, den gamla altartavlan, som föreställer Jesu uppståndelse, målad av Pehr Hörberg 1806, uppsatt som altartavla 1815, flyttad till norra korsarmen 1856.
miniatyr|höger|200px|Pehr Hörbergs altartavla Kristi nedtagning av korset målad 1796 i Rystads kyrka i Åkerbo församling i Östergötland.

Algutsboda kyrka i Växjö stift, Kristi himmelsfärd, 1805.
Bjälbo kyrka, Skänninge församling, Mjölby kommun, Östergötland, Kvinnorna vi Kristi grav, 1810.Kyrkokartan.se, Bjälbo kyrka, Kvinnorna vid Kristi grav. Bilder från Bjälbo kyrka med altartavlan.Bjälbo, Svenska kyrkan, Skänninge församling.
Björsäters kyrka, Åtvids församling, Östergötland, Jesu födelse och Jesu död på korset, 1800.Björsäters kyrka, Svenska kyrkan, Åtvids församling. Framme i koret utfördes två stora väggmålningar av Per Hörberg. Den vänstra visar Jesu födelse, den högra hans död på korset.
Dagsbergs kyrka, Västra Vikbolandets församling, Jesus välsignar barnen, 1807.Pehr Hörbergs altartavla från 1807. Det är evangelietexten på Den Helige Mikaels dag, "Den störste i himmelriket" (Matt. 18:1), som inspirerat konstnären till denna målning.  (Matt. 18:1), som inspirerat konstnären till denna målning. Samtidigt med gesten mot barnet fäller Kristus orden: "Om I icke omvänden eder och bliven såsom barn skolen I icke komma in i himmelriket". Orden riktas till alla som betraktar altartavlan. Barnets beroende av de vuxnas ledning, barnets tro på de vuxnas vetande och barnets vilja att låta sig formas står som förebild för människan i hennes förhållande till Gud.
Borgs kyrka, Norrköpings Borgs församling, Östergötland, Kristi bergspredikan, 1804.Altartavlan i Borgs kyrka, Norrköpings Borgs församling, Kristi bergspredikan målad av Pehr Hörberg 1804 är skänkt av friherre E. G. Adelswärd, initiativtagaren till kyrkan.Svenska kyrkan, Borgs kyrka, Norrköpings Borgs församling.  Kyrkan ligger 5 km sydväst om Norrköping, mellan E4 och gamla Linköpingsvägen.
Foss kyrka, Foss församling, Munkedals kommun, Golgatamotiv, 1790-talet.Munkedal.se, Foss.  Altartavlan är en oljemålning på duk med Golgatamotiv från 1790-talet av Pehr Hörberg.
Furingstads kyrka, Västra Vikbolandets församling, Den barmhärtige samariten, 1803 Furingstad kyrka, Svenska kyrkan, Västra Vikbolandet. Altartavlan, Den barmhärtige samariten eller Jesu samtal med den lagkloke. Koret domineras av Pehr Hörbergs altartavla från 1803. Samma år såldes på auktion den gamla altartavlan som var från katolska tiden med bilder av helgon och de tolv apostlarna. Det är evangelietexten på trettonde söndagen efter trefaldighet, Jesu samtal med de lagkloke (Luk. 10:23-37), som inspirerat konstnären till denna målning. Som svar på den lagklokes fråga "Vilken är min nästa?" präglade Jesus liknelsen om den barmhärtige samariten: "En man begav sig från Jerusalem ned till Jeriko, men råkade ut för rövare…" Pehr Hörberg låter Jesus göra en gest ut mot Jerikovägen, där liknelsen fått ta konkret gestalt. Med denna liknelse ville Jesus lära oss at varje människa är "min nästa". Det var inte prästen eller leviten som hjälpte den slagne mannen, utan en samarit. Detta är det signifikativa i berättelsen: En isreaelit fick ta emot hjälp av en föraktad samarit. Invånarna i Samarien ansågs nämligen av israeliterna som lagbrytare, då de inte följde de äldstes stadgar. Begreppet "en barmhärtig samarit" har blivit kristendomens honnörsord när det gäller människohjälp och ett bevingat ord för att känneteckna den rätta människokärleken.
Godegårds kyrka, Godegårds församling, Östergötland, Jesus välsignar barnen, 1805.Godegårds kyrka ligger 2 km söder om tätorten Godegård i Motala kommun och cirka 29 km norr om Motala. Den som betalade kyrkans vändning fick sina barn målade på altartavlan: Låten barnen komma...
Gryts kyrka, Valdemarsviks församling, Östergötland, Jesu himmelsfärd, 1802.
Gustafs kyrka, Säterbygdens församling, Dalarna, Kristi himmelsfärd, 1803.Altartavlan är Dalarnas största, mäter 31 kvadratmeter och är och 6,6 meter hög, skänktes av Gustav IV Adolf 1803. Motivet är Kristi himmelsfärd. Kyrkan är uppkallad efter Gustav III.
Hedvigs kyrka, Norrköping, S:t Olofs församling i Norrköping, Den uppståndne Kristus möte med Tomas tvivlaren, 1791.Altartavla av Pehr Hörberg i Hedvigs kyrka i Norrköping, målad 1791, motivet föreställer "Den uppståndne Kristus möte med Tomas tvivlaren".
Husby-Oppunda kyrka, Strängnäs stift, Stigtomta-Vrena församling, 18 km nordväst om Nyköping, altartavla från 1799.Kyrkokartan.se, Bilder från Husby-Oppunda kyrka, altartavlan från 1799. Husby-Oppunda kyrka är en medeltida kyrka, utbyggd i öster och väster 1796-1798.
Hycklinge kyrka, Hycklinge församling, Östergötland, Korsfästelsen, 1794.Hycklinge kyrka ligger ½ mil nordöst om Horn i Kinda kommun.
Kyrkan är en salkyrka med grålaserat trätunnvalv och stora rundbågiga fönster. Dess inre domineras av Pehr Hörbergs altartavla mellan två pilastrar med joniska kapitäl. Altartavla med motiv "Korsfästelsen" målad av Pehr Hörberg, skänkt 1794 av ryttmästaren friherre Svante Duvall, Kristineberg och kapten Axel Isak Gyllenhammar med hustru Eva Elisabeth Kraft, Gröninge. Som bifigur finns ett självporträtt av Pehr Hörberg. Kungaporträtt på orgelläktaren, Adolf Fredrik, Gustav III och Gustav IV Adolf, målade av Pehr Hörberg.
Häradshammars kyrka, Östra Husby församling, Östra Vikbolandets pastorat, Jesus lärer i templet, 1806 Länsstyrelsen, Östergötland, Häradshammars kyrka.  Kyrkorummet domineras av korväggens komposition med Pehr Hörbergs altartavla Jesus lärer var dag i templet. Den flankeras av hög socklar, som bär upp arkitektoniska element i form av dubbelkopplade pilastrar, som omger målade nischer med Moses respektive Johannes döparen i grisaillemålning, dvs målningar utförda i gråskalan. En stor altartavla hade målats år 1800 av Pehr Hörberg. Den förstördes i en förödande brand den 13 april 1806. Återuppbyggandet påbörjades omgående, altartavlan målades om av Hörberg och den 1 november samma år kunde kyrkan åter tas i bruk.
 Högsjö kapell, Södermanland, altarpredikstol av Pehr Hörberg.
Hölö kyrka, Hölö-Mörkö församling, Södermanland, Nattvarden, 1796.
Konungsunds kyrka, Västra Vikbolandets församling, Kristus välsignar barnen, 1802 Länsstyrelsen Östergötland. Konungsunds kyrka, Västra Vikbolandets församling.  Den nya kyrkan stod klar för invigning den 7 november 1802. Altartavlan målades av Pehr Hörberg med "Kristus välsignar barnen" som motiv. Pehr Hörberg ritade även altaruppsatsen, som uppfördes Carl Fredrik Beurling. Som byggmästare anlitades Casper Seurling (1757–1808), som svarade för ett stort antal kyrkobyggen i Östergötland. Casper Seurling och Pehr Hörberg var flitigt anlitade till de nya kyrkor som uppfördes i slutet av 1700-talet och i början av 1800-talet. Pehr Hörberg var sin tids mest anlitade kyrkomålare. Han har målat 87 altartavlor, varav 57 i Östergötland. Carl Fredrik Beurling (1755-1837) var verksam i Norrköping och tillverkade ett 10-tal predikstolar i länet. Han anlitades, som här i Konungsunds kyrka, även till andra inredningsarbeten i kyrkorna. Från 1805 var Beurling under en kort period ägare av marmorbruket i Kolmården.
Krokeks kyrka, Kolmårdens församling, Östergötland, altartavla från 1806.Länsstyrelsen Östergötland. Sidan 7.  Krokeks kyrka hade en altartaavla från 1806, men kyrkan brann 1889, och murrester markerar kyrkplatsen. Genom branden blev kyrkan helt förstörd. 1896 invigdes den nya kyrkan, sex kilometer söder om den gamla kyrkplatsen.
Kråkshults kyrka, Hässleby-Kråkshults församling, Jönköpings län, Jesus välsignar barnen, 1803.Kråkhults kyrka, Jönköpings län, har en stor altarmålning av Pehr Hörberg, utförd 1803, Jesus välsignar barnen. Över denna en förgylld strålsol med Gudsöga. Även läktarbarriärens tre målningar är utförda av Pehr Hörberg, 1804.

Kvarsebo kyrka, Kolmårdens församling, Östergötland, Kristus i Getsemane, 1810.
Kvillinge kyrka, Kolmårdens församling, Linköpings stift, Jungfru Marias kyrkogång, skänkt 1788 av församlingsbor.I Kvillinge kyrka byttes under 1890-talet Pehr Hörbergs målade infattning ut mot en ny omramning med skulpterade ornament i tidens stil.
Lövstabruks kyrka, Altartavla 1804.Lövstabruks kyrka stod färdig 1727 och Pehr Hörbergs altartavla kom till 1804.
Norra Ljunga kyrka, Sävsjö församling, Jönköpings län,Norra Ljunga kyrka. Den ursprungliga kyrkan uppfördes på 1100-talet. Predikstolen är tillverkad på 1600-talet och har i efterhand försetts med målningar av Pehr Hörberg. Trettondedag jul 1977 eldhärjades kyrkan och många unika målningar av Pehr Hörberg försvann.Norra Ljunga kyrka.  Pehr Hörberg, som bodde i Norra Ljunga församling, har dekorerat altarskranket, bänkarna, predikstolen och läktarbröstet. Vid en brand 1977 förstördes läktarbröstet. 1997 renoverades läktarbröstet och konstnären och arkitekten Pontus Ljungberg (född 1945) utförde fem stycken nya målningar.
Loshults kyrka (Tavlan numera stulen.)
Lunda kyrka, Södermanlands län, Kiladalens församling, Jönåker, Kristi förklaring, 1797 Kyrkokartan.se, Lunda kyrka, Kristi förklaring.
Närpes kyrka, Närpes församling i Finland, altartavla anskaffad 1803.Bild på Närpes församlings hemsida. Närpes kyrka i Finland. Altartavlan anskaffades 1803 och är målad av hovmålaren Pehr Hörberg från Stockholm.
Rappestads kyrka, Vikingstads församling, Östergötland, Jesus i Getsemane, 1802, icke kompetent ommålning utförd 1871 av fotografen och skarpskytten S L Rydholm från Linköping.
Regna kyrka, Finspångs församling, Östergötland, Jesus i synagogan i Nasareth, 1792 Regna kyrka, Linköpings stift. Regna kyrka, Finspångs församling, Linköpings stift. Interiören försågs 1792 med en stor altartavla målad av Pehr Hörberg. Den framställer Jesus i synagogan i Nasareth. I bakgrunden skymtar stadsbebyggelse med bland annat Finspångs slott i Östergötland. Pehr Hörbergs altartavla räddades undan en brand, som bröt ut mitt under pågående gudstjänst söndagen den 6 april 1913.
Risinge gamla kyrka (eller Sankta Maria kyrka) i Finspångs församling, Östergötland.Risinge gamla kyrka (eller Sankta Maria kyrka)är en kyrkobyggnad i Risinge socken som tillhör Finspångs församling, Östergötland. Den ligger ca 3 km öster om Finspång och sedan ytterligare 4 km söderut från Riksväg 51 och tillhör Linköpings stift.Under 1800-talet började man planera för en helt ny kyrka, som skulle ligga mer mitt i församlingen. Pehr Hörberg gjorde en modell och lovade skänka en altartavla om man byggde enligt hans förslag. Församlingen beslutade bygga en ny kyrka, dock inte i enlighet med Hörbergs modell. Emellertid målade han ändå den utlovade altartavlan. När Risinge nya kyrka invigts 1849 övergavs den gamla kyrkan som fick förfalla. År 1907 övertogs den av staten, vilken i sin tur överlämnade förvaltningen till Riksantikvarieämbetet. Gamla kyrkan blev en ödekyrka ända fram till 1940-talet, då man efter en grundlig restaurering åter tog henne i bruk som en levande kyrka.
Risinge kyrka, Finspångs församling, Östergötland, Jesu bergspredikan, 1809.Altartavlan i Risinge nya kyrka är målad 1809 av Pehr Hörberg har motivet Jesu bergspredikan, (Matteus 5:1–7:29). Pehr Hörberg, som bodde i Risinge socken, erbjöd sig måla en altartavla om man byggde en ny kyrka och utarbetade till och med både modell och ritningar till en treskeppig kyrka. Församlingen begärde hjälp från överintendentsämbetet i Stockholm, som dock inte hörde av sig.
Rystads kyrka, Åkerbo församling, Östergötland, Kristi nedtagning av korset (Korsnedtagningen) 1796.I koret dominerar altaruppsatsen med Pehr Hörbergs altartavla omgiven av pilastrar med förgyllda garneringar. Kyrkan ligger en knapp mil nordöst om Linköping. Rystad kyrka, Linköpings stift. Pehr Hörbergs altartavla målades 1796 och föreställer Christi nedtagning af korset. Altaret tillhör också originalinredningen och är av trä med svartmarmorerade fyllningar med girlanger och festonger i grisaille.
Skärkinds kyrka, Norrköpings Borgs församling, Östergötland, Kristi förklaring, 1803.Skärkinds kyrka, Östergötlands län. Altartavlan Jesus på förklaringens berg. Ett blixtnedslag 1906 utlöste en brand som förstörde tornets överbyggnad och delar av inredningen. Hörbergs altartavla flyttades till den västra korsarmen, och i koret placerades ett praktfullt 1500-talsaltarskåp från Antwerpen, som hämtades från den gamla kyrkan. Det är det bäst bevarade flamländska altarskåpet i Linköpings stift, och det finns uppgifter om att skåpet ursprungligen har stått i domkyrkan och senare förts till Skärkind.
Sankt Anna kyrka
Sankt Olai kyrka, Norrköpings S:t Olof församling, Östergötland, Nattvarden, 1797.En stadskyrka med anor, Stolta stad. Norrköpings tidningar, 2008-09-17. I mittern av 1700-talet fick Carl Johan Cronstedt uppdraget att rita en ny kyrka på den gamla grunden. Det var då som S:t Olofs kyrka fick sin västliga barockfasad. Men det saknades pengar och bygget drog ut på tiden. Först 1767 kunde invigningen förrättas genom biskopen Petrus Filenius. Men det skulle dröja omkring hundra år innan en ny orgel kom på plats, likaså altartavlan av Pehr Hörberg.
Sankt Lars kyrka, Linköping, Sankt Lars församling i centrala Linköping, Östergötland, två vägghöga kortavlor, 1801.Sankt Lars kyrka, Linköping är belägen vid Storgatan mellan Stora torget och Stångån. Kyrkan helgades åt Sankt Laurentius. Kyrkan fick sitt nuvarande långhus 1798-1801. Kyrkorummet är invändigt 45 meter långt, 12,7 meter brett och 7 meter högt vid taklisten. Två vägghöga kortavlor av Pehr Hörberg donerades 1801 av Charlotte von Friesendorff, född Strålenhjelm. Återinvigningen skedde på nyårsdagen 1802. I början av maj samma år besöktes kyrkan av Gustav IV Adolf och drottning Fredrika och fick strax därefter, den 11 maj, namnet Fredrika Dorotea Wilhelmina. Detta namn övergavs dock på 1880-talet.
Sankt Laurentii kyrka, Söderköping, i Söderköping S:t Anna församling, Jesu födelse, 1802.Sankt Laurentii kyrka, Söderköping. Under åren 1802–1886 hängde Pehr Hörbergs altartavla längst fram, men numera hänger den vid en sidovägg i kyrkans kor.
Sankt Olai kyrka, Norrköpings S:t Olof församling, i centrala Norrköping, Nattvarden, 1797.Altartavla av Pehr Hörberg i Sankt Olai kyrka i Norrköping, målad 1797, motivet föreställer "Nattvarden".Vid invigningen den 20 december 1767 av Sankt Olai kyrka i Norrköping var inredningen inte helt klar utan fick färdigställas efterhand. På 1790-talet fick kyrkan den altartavla av Pehr Hörberg som ännu används och den första orgeln byggdes 1775. I samband med riksdagen i Norrköping 1800  utvidgades läktarna. Den första större renoveringen gjordes 1870 efter planer upprättade av dåvarande stadsarkitekten Carl Theodor Malm. Denna innebar att all ursprunglig inredning utom predikstolen och orgelfasaden revs ut. Hörberghs altartaval togs ned, sidoskeppens läktare byggdes om och kyrkan fick nya bänkar. Interiören försågs med målningar och stuck i barockstil, utförda av Axel Jungstedt, Olle Hjortzberg samt Sven Scholander. Ref. Schmalensee (1964), sid 4. Nästa stora renovering gjordes 1945–1949 på grund av svåra skador på takstolarna. Skadorna gjorde att taket fick byggas om och kyrkas interiör restaurerades samtidigt. Bland annat togs stuck- och målningsdekorationerna bort. Kyrkan fick nya bänkar, läktarna i sidoskeppen togs bort och Pehr Hörbergs altartavla sattes åter upp. För renoveringen ansvarade stadsarkitekten  samt arkitekt Erik Fant. Ref. Schmalensee (1964), sidorna 4–6.

Skeda kyrka, Marias och Elisabeths möte, 1796.Länsstyrelsen, Skeda kyrka, Östergötland.  Såväl altartavla som altaruppsats är utförda av Pehr Hörberg.
Slaka kyrka
Stigtomta kyrka, Stigtomta-Vrena församling i Strängnäs stift, Fottvagningen, 1812.Stigtomta kyrka.  Kyrkan är omtyckt för sitt ljusa inre med kröningen över altartavlan: Gloria in exelsis Deo, Ära vare Gud i höjden!! Motivet är Fottvagningen, då Petrus säger: "Herre, icke allenast mina fötter utan ock händer och huvud" (Joh. 13:9). Altartavlan föregicks tydligen av ett nu försvunnet medeltida altarskåp, vars underrede enligt Peringskiöld bar en märklig inskrift som i översättning löd: "Herrans år 1469, då herr Bo Bengtsson var kyrkoherde i Stigtomta gjorde Jordan snickare och Staffan snickare detta". Flera andra arbeten av Jordan är kända, till exempel de ännu bevarade altarskåpen i Bollnäs kyrka i Hälsingland och Sollentuna kyrka i Uppland. Anskaffningen av altarskåpet kan tyda på att en större invändig förändring, förslagsvis valvslagningen, nyss fullbordats. Det ljusa, korsformiga kyrkorummet är typiskt för 1700-talet, men dekorationsmålningarna från 1904 har i någon mån ändrat dess karaktär. Predikstolen och Pehr Hörbergs stora altartavla konkurrerar med varandra om blickfånget.
Stora Malms kyrka
Styrstads kyrka
Svenarums kyrka, Jesus stillar stormenSvärta kyrka
Sunds kyrka
Söndrums kyrka, Korsnedtagningen, 1787 Altartavla av Pehr Hörberg i Söndrums kyrka. I koret i Söndrums kyrka finns en större altartavla av Pehr Hörberg från 1787, motivet föreställer Korsnedtagningen. Söndrums kyrka ligger i Söndrum-Vapnö församling i Halmstad kommun.
Tingstads kyrka, Norrköpings S:t Johannes församling, Korsbärandet, 1791.Altartavla av Pehr Hörberg i Tingstads kyrka, målad 1791, motivet föreställer "Korsbärandet". Den hör till konstnärens allra bästa arbeten, enligt Västgöten.
Tåby kyrka, Västra Vikbolandets församling, Gravens öppnande, 1797.Länsstyrelsen Östergötland. Tåby kyrka.  Altartavlan framställer "Hällebergens rämnande vid Kristi död" och är målad 1796. Den omges av en marmoreringsmålad enkel altaruppsats som kröns av ett mindre kors flankerat av platta figurer föreställande Maria och Johannes.Tåby kyrka, Svenska kyrkan, Västra Vikbolandets församling. Den stora altartavlan är ett av Jesu sju ord på korset "Det är fullbordat" som inspirerat konstnären. Arbetet bekostades av landshövdingen, friherre Fredrik Ulric Hamilton av Hageby, Mems slott.
Tjällmo kyrka, Tjällmo församling, Östergötland, Jesu uppståndelse, 1806.Före detta altartavlan Jesu uppståndelse  målades av Pehr Hörberg 1806, uppsatt som altartavla 1815, flyttad till norra korsarmen 1856.
Törnevalla kyrka, Åkerbo församling, Östergötland, Jesu bergspredikan, 1804. Målad för Gistads kyrka och skänkt till Törnevalla 1836.Törnevalla kyrka i Törnevalla socken. Beslut om rivning av den gamla Törnevalla kyrkan fattades 1815 och byggnadsarbetena kunde snart börja på allvar. År 1817 stod den nya kyrkan klar. Från gamla kyrkan överfördes Niclas Österboms predikstol, som på församlingens begäran sattes upp ovanför altaret omgiven av två målningar, Kristi bön i Getsemane och Bergspredikan av Pehr Hörberg från 1815, resp. 1804. Bergspredikan målades ursprungligen för Gistads kyrka men kom inte till användning där. Under 1860-talet revs överdelen av tornet och den nuvarande tillkom. År 1909 omgestaltades koret, varvid predikstolen flyttades till nordväggen och den ena av Hörbergs altartavlor, Kristi bön i Getsemane ställdes undan i tornet. Törnevalla kyrka, även kallad Carl Johans kyrka efter den vid uppförandet blivande konungen Karl XIV Johan, då kronprins, ligger i en öppen, småbruten slättbygd med talrika skogsbackar, 15 km nordöst om Linköping.<ref>Törnevalla kyrka, Östergötlands län.  1815 målade Pehr Hörberg en altartavla Kristi bön i Getsemane, som placerades över predikstolen. Pehr Hörberg förde noggrann dagbok över sina arbeten och altartavlan till Törnevalla kyrka är enligt dagboken hans sista uppdrag. Målningen är sedan 1930 deponerad på Östergötlands länsmuseum. År 1836 fick Törnevalla kyrka ytterligare en målning av Pehr Hörberg. Jesu bergspredikan var ursprungligen målad 1804 för Gistads kyrka.</ref>
Vapnö kyrka
Viby kyrka
Virestads kyrka,Jesus lär var dag i templet, 1800.
Vissefjärda kyrka
Vrigstads kyrka
Vårdsbergs kyrka
Västerlösa kyrka
Årstads kyrka, Susedalens församling, Falkenberg, Den 12-årige Jesus i templet, 1786.församling, Årstads kyrka. Mörk och mäktig på utsidan, men ljus och varm på insidan syns hon vida omkring. Årstads nya kyrka invigas 17 december 1890. Kyrkan fick sin nuvarande färgskala i vitt och guld efter en grundlig renovering 1912. Ursprungligen fanns inte den stora altarmålningen bakom altaret utan tre stora målade glasfönster prydde platsen framme i koret. I Årstads kyrka finns en stor altarmålning, till ytan är tavlan 6 m x 7 m och räknas till Nordens största, som föreställer den 12-årige Jesus i templet målades av Pehr Hörberg 1786. Den prydde tidigare Årstads gamla kyrka och räckte med sin storlek över hela kyrkans bredd. 1959 fick kyrkan den interiör den har i dag. När altarmålningen hängdes på sin nuvarande plats byttes också de ursprungliga målade korfönstren ut.Årstads kyrka. I samband med renoveringen 1959 insattes i koret en av landets största altartavlor föreställande den 12-årige Jesus i templet, utförd av Pehr Hörberg 1786 för den gamla kyrkan. Korväggen och altartavlan var målade av Pehr Hörberg.
Örtomta kyrka, Åkerbo församling, Östergötland, Jesu korsfästelse, 1807.Örtomta kyrka. År 1806 företogs en grundlig renovering av kyrkan, ledd av murmästare Casper Seurling. Befintliga fönster förstorades och nya fönster höggs upp. Koret fick ett nytt altare och, mellan tvenne pilastrar, en ny altartavla, målad 1807 av Pehr Hörberg, visande Jesu korsfästelse. Via vapenhuset i väster kommer man in i kyrkans långhus. I koret syns altaret med sitt antependium och däröver skönjer man mellan tvenne pilastrar Pehr Hörbergs målning Jesu korsfästelse. Altartavlan skänktes av patronus, friherre Svante Banér på Ekenäs slott.
Östra Husby kyrka, Östra Husby församling, Östra Vikbolandets pastorat, Kristi himmelsfärd, 1807 Länsstyrelsen Östgergötland. Östra Husby kyrka. Den nuvarande kyrkan i Östra Husby byggdes 1806-1809. Kyrkorummet domineras av Pehr Hörbergs stora altarmålning "Kristi Himmelsfärd" på korväggen över altarnischen. "Kristi Himmelsfärd" målades i samband med att kyrkan byggdes (1806-1809) och några år senare kompletterade Pehr Hörberg målningen. Då tillkom två tavlor, läktarmålning och en valvmålning. De två tavlorna hänger över dörrarna till sakristian respektive skrudkammaren. 1814 målade Pehr Hörberg den arkitekturbundna utsmyckningen i Östra Husby kyrka: dörröverstycken till sakristiorna, läktarbarriärer till korläktarna och absidvalvet.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0005.jsonl--Q351981--Representerad i bland annat följande kyrkor-8--sv-0005-157

Pehr Hörberg


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0005.jsonl--Q351981--Representerad i bland annat följande kyrkor-8--sv-0005-154

Pehr Hörberg

miniatyr|höger|Interiör i Gustafs kyrka i Säters kommun i Dalarna. Altartavlan, Kristi himmelsfärd, målad av Pehr Hörberg 1803.
miniatyr|höger|Tjällmo kyrka, Östergötland, den gamla altartavlan, som föreställer Jesu uppståndelse, målad av Pehr Hörberg 1806, uppsatt som altartavla 1815, flyttad till norra korsarmen 1856.
miniatyr|höger|200px|Pehr Hörbergs altartavla Kristi nedtagning av korset målad 1796 i Rystads kyrka i Åkerbo församling i Östergötland.

Algutsboda kyrka i Växjö stift, Kristi himmelsfärd, 1805.
Bjälbo kyrka, Skänninge församling, Mjölby kommun, Östergötland, Kvinnorna vi Kristi grav, 1810.Kyrkokartan.se, Bjälbo kyrka, Kvinnorna vid Kristi grav. Bilder från Bjälbo kyrka med altartavlan.Bjälbo, Svenska kyrkan, Skänninge församling.
Björsäters kyrka, Åtvids församling, Östergötland, Jesu födelse och Jesu död på korset, 1800.Björsäters kyrka, Svenska kyrkan, Åtvids församling. Framme i koret utfördes två stora väggmålningar av Per Hörberg. Den vänstra visar Jesu födelse, den högra hans död på korset.
Dagsbergs kyrka, Västra Vikbolandets församling, Jesus välsignar barnen, 1807.Pehr Hörbergs altartavla från 1807. Det är evangelietexten på Den Helige Mikaels dag, "Den störste i himmelriket" (Matt. 18:1), som inspirerat konstnären till denna målning.  (Matt. 18:1), som inspirerat konstnären till denna målning. Samtidigt med gesten mot barnet fäller Kristus orden: "Om I icke omvänden eder och bliven såsom barn skolen I icke komma in i himmelriket". Orden riktas till alla som betraktar altartavlan. Barnets beroende av de vuxnas ledning, barnets tro på de vuxnas vetande och barnets vilja att låta sig formas står som förebild för människan i hennes förhållande till Gud.
Borgs kyrka, Norrköpings Borgs församling, Östergötland, Kristi bergspredikan, 1804.Altartavlan i Borgs kyrka, Norrköpings Borgs församling, Kristi bergspredikan målad av Pehr Hörberg 1804 är skänkt av friherre E. G. Adelswärd, initiativtagaren till kyrkan.Svenska kyrkan, Borgs kyrka, Norrköpings Borgs församling.  Kyrkan ligger 5 km sydväst om Norrköping, mellan E4 och gamla Linköpingsvägen.
Foss kyrka, Foss församling, Munkedals kommun, Golgatamotiv, 1790-talet.Munkedal.se, Foss.  Altartavlan är en oljemålning på duk med Golgatamotiv från 1790-talet av Pehr Hörberg.
Furingstads kyrka, Västra Vikbolandets församling, Den barmhärtige samariten, 1803 Furingstad kyrka, Svenska kyrkan, Västra Vikbolandet. Altartavlan, Den barmhärtige samariten eller Jesu samtal med den lagkloke. Koret domineras av Pehr Hörbergs altartavla från 1803. Samma år såldes på auktion den gamla altartavlan som var från katolska tiden med bilder av helgon och de tolv apostlarna. Det är evangelietexten på trettonde söndagen efter trefaldighet, Jesu samtal med de lagkloke (Luk. 10:23-37), som inspirerat konstnären till denna målning. Som svar på den lagklokes fråga "Vilken är min nästa?" präglade Jesus liknelsen om den barmhärtige samariten: "En man begav sig från Jerusalem ned till Jeriko, men råkade ut för rövare…" Pehr Hörberg låter Jesus göra en gest ut mot Jerikovägen, där liknelsen fått ta konkret gestalt. Med denna liknelse ville Jesus lära oss at varje människa är "min nästa". Det var inte prästen eller leviten som hjälpte den slagne mannen, utan en samarit. Detta är det signifikativa i berättelsen: En isreaelit fick ta emot hjälp av en föraktad samarit. Invånarna i Samarien ansågs nämligen av israeliterna som lagbrytare, då de inte följde de äldstes stadgar. Begreppet "en barmhärtig samarit" har blivit kristendomens honnörsord när det gäller människohjälp och ett bevingat ord för att känneteckna den rätta människokärleken.
Godegårds kyrka, Godegårds församling, Östergötland, Jesus välsignar barnen, 1805.Godegårds kyrka ligger 2 km söder om tätorten Godegård i Motala kommun och cirka 29 km norr om Motala. Den som betalade kyrkans vändning fick sina barn målade på altartavlan: Låten barnen komma...
Gryts kyrka, Valdemarsviks församling, Östergötland, Jesu himmelsfärd, 1802.
Gustafs kyrka, Säterbygdens församling, Dalarna, Kristi himmelsfärd, 1803.Altartavlan är Dalarnas största, mäter 31 kvadratmeter och är och 6,6 meter hög, skänktes av Gustav IV Adolf 1803. Motivet är Kristi himmelsfärd. Kyrkan är uppkallad efter Gustav III.
Hedvigs kyrka, Norrköping, S:t Olofs församling i Norrköping, Den uppståndne Kristus möte med Tomas tvivlaren, 1791.Altartavla av Pehr Hörberg i Hedvigs kyrka i Norrköping, målad 1791, motivet föreställer "Den uppståndne Kristus möte med Tomas tvivlaren".
Husby-Oppunda kyrka, Strängnäs stift, Stigtomta-Vrena församling, 18 km nordväst om Nyköping, altartavla från 1799.Kyrkokartan.se, Bilder från Husby-Oppunda kyrka, altartavlan från 1799. Husby-Oppunda kyrka är en medeltida kyrka, utbyggd i öster och väster 1796-1798.
Hycklinge kyrka, Hycklinge församling, Östergötland, Korsfästelsen, 1794.Hycklinge kyrka ligger ½ mil nordöst om Horn i Kinda kommun.
Kyrkan är en salkyrka med grålaserat trätunnvalv och stora rundbågiga fönster. Dess inre domineras av Pehr Hörbergs altartavla mellan två pilastrar med joniska kapitäl. Altartavla med motiv "Korsfästelsen" målad av Pehr Hörberg, skänkt 1794 av ryttmästaren friherre Svante Duvall, Kristineberg och kapten Axel Isak Gyllenhammar med hustru Eva Elisabeth Kraft, Gröninge. Som bifigur finns ett självporträtt av Pehr Hörberg. Kungaporträtt på orgelläktaren, Adolf Fredrik, Gustav III och Gustav IV Adolf, målade av Pehr Hörberg.
Häradshammars kyrka, Östra Husby församling, Östra Vikbolandets pastorat, Jesus lärer i templet, 1806 Länsstyrelsen, Östergötland, Häradshammars kyrka.  Kyrkorummet domineras av korväggens komposition med Pehr Hörbergs altartavla Jesus lärer var dag i templet. Den flankeras av hög socklar, som bär upp arkitektoniska element i form av dubbelkopplade pilastrar, som omger målade nischer med Moses respektive Johannes döparen i grisaillemålning, dvs målningar utförda i gråskalan. En stor altartavla hade målats år 1800 av Pehr Hörberg. Den förstördes i en förödande brand den 13 april 1806. Återuppbyggandet påbörjades omgående, altartavlan målades om av Hörberg och den 1 november samma år kunde kyrkan åter tas i bruk.
 Högsjö kapell, Södermanland, altarpredikstol av Pehr Hörberg.
Hölö kyrka, Hölö-Mörkö församling, Södermanland, Nattvarden, 1796.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0005.jsonl--Q351981--Representerad i bland annat följande kyrkor-8--sv-0005-155

Pehr Hörberg


Bromma socken, Uppland

miniatyr|Sollentuna härad 1901
Bromma socken i Uppland ingick i Sollentuna härad, uppgick 1916 i Stockholms stad, och området är sedan 1971 en del av Stockholms kommun och Sundbybergs kommun, från 2016 inom Bromma, Västerleds distrikt, Essinge och Sundbybergs distrikt.

Socknens areal var 25,05 kvadratkilometer land (1903).  År 1903 fanns här 2 220 invånare, där Sundbybergs köping med 3 031 inte inräknats. Sockenkyrkan Bromma kyrka ligger i socknen.

Bromma socken ligger väster om Stockholm med Mälaren i sydväst, söder och sydost där Ulvsundasjön ligger i öster och Bällstaviken med Bällstaån i nordost. Sjöarna Lillsjön Judarn och Kyrksjön ligger i socknen. Socknen är en slättbygd i norr och kuperad skogsbygd i söder.

Det finns tre kommunala naturreservat i socknen. Igelbäcken som delas med Spånga socken i Stockholms kommun och Solna socken i Solna kommun ligger i Sundbybergs kommun medan Judarskogen och Kyrksjölöten hör till Stockholms kommun.

Det har funnits fem sätesgårdar i socknen: Ulvsunda slott,Ulfsunda i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883Ulfsunda i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870 Åkeshovs slott,Åkeshof i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883Åkeshof i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870 Stora Ängby (säteri),Ängby i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883Ängby i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870 Ålstens gårdÅlsten i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883 och Smedslättens gård.Smedslätten i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883

Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - S - Smedsbo ...
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan. Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
.610
bo hd, Fläckebo sn. By i sns
nordligaste del.
Smedsbo i Vestmanlands län,
Norrbo hd, Harakers sn. By.
Smedsbo i Vestmanlands län,
Simtuna hd. By i Tärna sn nära kyrkan.
Smedsbo i Vestmanlands län, Vata
hd, Harbo sn. Gård vid Harbo Storån.
Lyder under Viby.
Smedsbo i Vestmanlands län, Vàla
hd, Östervåla sn. Gård nära sjön
Tem-naren, 1 mtl, eges af Upsala akademi.
Smedsbo i Örebro län. Gård i
Ljusnarsbergs sn, Nya Kopparbergs blg,
under Stjernfors.
Smedsbol i Elfsborgs län, Nordals
hd, Gunnarsnäs sn. By nära
Näsöl-sjön.
Smedsbol i Elfsborgs län, Nordals
hd, Holms sn. By vid Bergslagernas
jernväg och Venern.
Smedsbol i Elfsborgs län, Nordals
hd, Jerns sn. By nära Bergslagernas
jernväg.
Smedsbol i Skaraborgs län. By i
Hofva sn, Vadsbo hd, vid sjön Unden.
Smedsbol i Södermanlands län,
Jönåkers hd. Gård i Björkviks sn.
Smedsbol i Södermanlands län,
Villåttinge hd. Gård i Hyltinge sn;
lyder under Sparreholm.
Smedsbol i Östergötlands län. By
i Tjellmo sn, Finspängaläns hd, i sns
sydligaste del. Tillhör Hättorp.
Smedsby i Vermlands län. By i Ö.
Emterviks sn, Fryksdals hd, vid
Mellan-Fryken.
Smedsby i Östergötlands län. Gård
i Motala sn, Aska hd, nära Vettern.
Smedsbyn i Norrbottens län. By i
Nederluleå sn och tg, längst i n. vid
Pers öfj är den.
Smedsbyn i Vesternorrlands län.
By i Arnäs sn och tg,t nära
Bygdoms-sjön.
Smedserud i Elfsborgs län, Tössbo
Jtd, Fröskogs sn. By vid Errsjön.
Smedserud i Elfsborgs län, Tössbo
hd, Mo sn. By vid gränsen till
Vermland.
Smedserud i Elfsborgs län, Tössbo
hd, Ånimskogs sn. By vid sjön
Ånimmen.
Smedserud i Elfsborgs län, Valbo
hd. By i N. Byrs sn.
Smedserud i Elfsborgs län, Vedbo
hd. Gård i Steneby sn vid Laxsjön.
Lyder under Baldersnäs.
Smedserud i Vermlands län,
Fryksdals hd. By i Fryksände sn nära
Röjd-elfven.
Smedserud i Vermlands lån, Jösse
hd. By i Böda sn nära Böda
jernvägsstation.
Smedserud i Vermlands län, Kils
hd. By i Öfra Ulleruds sn vid
Klar-elfven.
Smedserud i Vermlands län, Näs
hd. By i Kila sn.
Smedserudstorp. By i öfra
Ulleruds sn, Kils hd, Vermlands län, nära
Klarelfven.
Smedserum. Gård med tjärfabrik
i Tuna sn, Tunaläns hd, Kalmar län,,
under herregården Väderum.
Smedseröd i Göteborgs och Bohus
län, Inlands n. ltd, Jörlanda sn. Gård.
Smedseröd i Göteborgs och Bohus
län, Inlands n. hd, Norums sn. Gård.
Smedseröd i Göteborgs och Bohus
län, Inlands n. hd, Ucklums sn.
Tingsställe och gästgifvaregård, hvarifrån
befordras till oKyrkeby 1,1 mil,
Sten-ungssund 1,3, Åsen 1,5, Sollum 2,3 och
Holmen 1,8 mil.
Smedseröd i Göteborgs och Bohus
län, Lane hd. By i Herrestads sn.
Smedseröd i Göteborgs och Bohus
län, Qville hd. By i Svenneby sn nära
Kattegatt.
Smedsgård i Hallands län. By i
Tvååkers sn, Himle hd, vid Kattegatt.
Qvarn tax. 1,000 kr.
Smedsgård i Östergötlands län. By
i Ledbergs sn, Valkebo hd, nära Svartån.
Smedsgården i Gefleborgs län. By
i Forsa sn och tg, nära
Hudiksvalls-jernväg.
Smedsgården i Södermanlands län.
By i Tunabergs sn, Jönåkers hd.
Smedsgården i Vesternorrlands län.
By I Alnö sn, Sköns tg, på n. delen
af Alnön.
Smedsgärde i Hallands län. By i
Gällinge sn, Fjäre hd.
Smedsgärde i Kalmar län. By i
Gårdby sn, Möckleby hd, på midten
af Öland.
Smedskärr i Vermlands län. Gård
i Kils sn, Visnums hd.
Smedskärr i Östergötlands lån. By
i Qvarsebo sn, Östkinds hd.
Smedslätten. Landställe i Bromma,
sn, Sollentuna hd, Stockholms län, vid
Mälaren.
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>


Bromma socken, Uppland


Djursholm

Djursholm är en kommundel i Danderyds kommun, vid fjärdarna Stora och Lilla Värtan strax norr om Stockholms kommun. Samhället ingår, liksom resten av Danderyds kommun, i den av SCB definierade tätorten Stockholm. Den kommunala förvaltning ligger här, i Djursholms slott.

Djursholm har ända sedan samhället grundades 1889 till stor del präglats av villabebyggelse på stora tomter. De äldre husen har dock genom åren kompletterats med såväl modernare villor och centrumbebyggelse som mindre områden med flerfamiljshus. Flera områden i samhället består av för sin tid typisk bebyggelse präglad av stilar som nationalromantik, nyklassicism och funktionalism.

Djursholm, med ca 9 300 invånare, betraktas som ett exklusivt bostadsområde, med några av landets dyraste adresser, och har varit bostadsort för åtskilliga bemärkta företrädare för svenskt finans- och näringsliv, akademi samt kulturliv.

miniatyr|Djursholms bibliotek ligger i centrum.
miniatyr|Samfundets styrelserum i vattentornet.
Under samhällets första år var en rad kulturpersonligheter verksamma eller bosatta i Djursholm. Viktor Rydberg bodde där till sin död 1895. Han var bland annat inspektor för samskolan och inspiratör till att stora delar av de äldsta delarna av samhället fick gatu- och kvartersnamn med fornnordisk anknytning. Erik Axel Karlfeldt tjänstgjorde under ett par år som lärare i samskolan, där Alice Tegnér under en period stod för musikundervisningen. Hon verkade också som organist i kapellet, där Natanael Beskow var predikant. Hans maka, barnboksförfattaren Elsa Beskow, var Djursholmsbo under större delen av sitt liv. Makarna Beskow övertog Viktor Rydbergs villa Ekeliden efter dennes död.

Författaren Verner von Heidenstam var Djursholmsbo åren runt sekelskiftet 1900. August Strindberg tillbringade vintern 1891–1892 i hyrda bostäder i Djursholm. Författaren Gustaf Janson och hans son Gösta Gustaf-Janson har också en stark koppling till Djursholm. Gösta Gustaf-Janson har skildrat samhället i flera böcker, då under namnet Rydsholm.

Ludvig ”Lubbe” Nordström och hans maka Marika Stiernstedt var Djursholmsbor under många år. Författaren Fredrik August Dahlgren, Fredrek på Rannsätt, flyttade till Villa Ransäter år 1894 men avled redan året därpå.

Även flera konstnärer bosatte sig i Djursholm, bland dem Robert Thegerström. Andra kända Djursholmskonstnärer är Bo Beskow, som var son till Elsa och Natanael Beskow, och Björn Berg, som bland annat har illustrerat böcker av Astrid Lindgren.

Djursholm har under många år även varit hemort för skådespelarna Ingvar Kjellson och Meta Velander.

Svensk teaters grand old lady, Meta Velander, är först ut i DN Söndags serie ”Min barndoms somrar” där hon minns 30-talet. Varje söndag i sommar berättar en känd person om decenniet när de var små. Nästa vecka tar Sven-Bertil Taube med oss till sina Sjösalasomrar på 40-talet.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Djursholm


Djursholm

miniatyr|Djursholms bibliotek ligger i centrum.
miniatyr|Samfundets styrelserum i vattentornet.
Under samhällets första år var en rad kulturpersonligheter verksamma eller bosatta i Djursholm. Viktor Rydberg bodde där till sin död 1895. Han var bland annat inspektor för samskolan och inspiratör till att stora delar av de äldsta delarna av samhället fick gatu- och kvartersnamn med fornnordisk anknytning. Erik Axel Karlfeldt tjänstgjorde under ett par år som lärare i samskolan, där Alice Tegnér under en period stod för musikundervisningen. Hon verkade också som organist i kapellet, där Natanael Beskow var predikant. Hans maka, barnboksförfattaren Elsa Beskow, var Djursholmsbo under större delen av sitt liv. Makarna Beskow övertog Viktor Rydbergs villa Ekeliden efter dennes död.

Författaren Verner von Heidenstam var Djursholmsbo åren runt sekelskiftet 1900. August Strindberg tillbringade vintern 1891–1892 i hyrda bostäder i Djursholm. Författaren Gustaf Janson och hans son Gösta Gustaf-Janson har också en stark koppling till Djursholm. Gösta Gustaf-Janson har skildrat samhället i flera böcker, då under namnet Rydsholm.

Ludvig ”Lubbe” Nordström och hans maka Marika Stiernstedt var Djursholmsbor under många år. Författaren Fredrik August Dahlgren, Fredrek på Rannsätt, flyttade till Villa Ransäter år 1894 men avled redan året därpå.

Även flera konstnärer bosatte sig i Djursholm, bland dem Robert Thegerström. Andra kända Djursholmskonstnärer är Bo Beskow, som var son till Elsa och Natanael Beskow, och Björn Berg, som bland annat har illustrerat böcker av Astrid Lindgren.

Musiklivet var aktivt i Djursholm under samhällets ungdom, med körer, musiksällskap och konsertverksamhet, ofta med Alice Tegnér som drivande kraft. Även kompositören och vissångaren Sven Scholander deltog i det lokala musiklivet. Under senare år har artister som Björn Ulvaeus, Marie Fredriksson och Charlotte Perelli bosatt sig i Djursholm.


Riksväg 40

Riksväg 40 är en cirka 321 km lång svensk riksväg som går mellan Göteborg och Västervik via Borås, Ulricehamn, Jönköping, Nässjö, Eksjö och Vimmerby. Riksväg 40 har störst antal kilometer motorväg bland de vägar i Sverige som inte är europaväg, nämligen 96 kilometer (95 km Göteborg-Ulricehamn och 1 km i Jönköping). Riksväg 40 är, i sin helhet, en stamväg.

Fram till 1 april 2009 gick riksväg 40 endast mellan Göteborg och Jönköping. Sträckan Jönköping–Västervik hette då riksväg 33.väg 33 byter namn till väg 40

Öster om Borås fortsätter motorvägen genom skogslandskap. Vägen håller motorvägsstandard till Hester vid Ulricehamn. Strax öster om Ulricehamn når vägen 300 meter över havet och är därmed Sveriges högst belägna motorväg. Därefter övergår vägen till att bli mötesfri landsväg med mitträcke (2+1-väg), vilken den har på den resterande sträckan till Jönköping. I den västra utkanten av Jönköping sjunker vägen kraftigt i höjd i den så kallade Göteborgsbacken. Nedanför backen kommer man till stadsdelen Haga och här blir det motorväg. Motorvägen passerar trafikplats Ljungarum, där E4 ansluter, och slutar vid trafikplats Ekhagen där riksväg 40 svänger av E4.

Vid Duvered cirka 6 km öster om Ulricehamn ligger vägens högsta punkt, cirka 330 m, och även den högst belägna riksvägen i Götaland. Vägen når över 320 m på fler ställen längs sträckan Ulricehamn-länsgränsen (samt på ett ställe nära Nässjö). Det finns ett antal långa backar längs sträckan som är besvärliga för tung trafik. Den svåraste är den väster om Jönköping, den så kallade Göteborgsbacken, där tunga lastbilar med släp åtminstone tidigare ofta fastnade på vintern i den långa branta backen (2,0 km lång, 130 m hög, 7 %). Backen har byggts ut till två körfält nerför och tre fält uppför med mitträcke. Vägen försågs under 2007 med ett tredje "uppvärmt" körfält, vilket gör att körfältet hålls isfritt. De därnäst svåraste backarna är den öster om Ulricehamn (120 m hög) och Kallebäcksbacken öster om Göteborg (70 m hög, 6 %). Det finns ytterligare minst 6 rejäla backar väster om Jönköping (Landvetter väst (60 m höjd) och öst (80 m höjd), Bollebygd väst (80 m höjd) och öst (80 m höjd), Borås väst (80 m höjd) och öst (60+70 m höjd), plus minst en öster om Jönköping vilket gör vägen till en av de mest kuperade huvudvägarna i landet

70 km/h genom vissa korsningar, cirka 1 km förbi Strängsered samt cirka 1 km förbi Västra Jära. Jönköping (Trafikplats Hedenstorp) Jönköping (Trafikplats Haga) 25px 3 km 3+2-väg. Göteborgsbacken.

NVDB på webb
Till Trafikverket.se
Hjälp
Logga in
Release Notes
Version:1.0.7.19
Start
Välkommen till NVDB på webb
Vad vill du göra?
Se Sveriges vägar på karta
Här ser du Sveriges bil-, cykel- och gångvägar där uppgifter finns lagrade i NVDB. Du kan också rapportera felaktigheter som du ser i kartan
Leverera data till NVDB
Här skickar du in underlag till förändringar i NVDB. Du måste vara leverantör till NVDB genom avtal och ha egen inloggning
Det här kan du göra
Se alla Sveriges vägar i en karta
Titta på olika typer av information som är kopplad till vägen, till exempel vilken hastighetsgräns som gäller för en viss väg eller vilken typ av beläggning vägen har.
Rapportera felaktigheter i kartan
Information
Hantering av personuppgifter kan du läsa om här
NVDB - Nationell vägdatabas - läs mer
Vid frågor eller synpunkter skicka e-post till nvdb@trafikverket.se
Ändringar i NVDB syns inte i NVDB på webb förrän nästa dag
Information från förvaltningen
Uppgiften uppdaterad
2010-12-31
Trafikverket, Postadress: 781 89 Borlänge, Telefon: 0771-921 921


Riksväg 40


Riksväg 40

NVDB på webb
 Delsträcka  Hastighet Sträcka Vägstandard Göteborg (E6/E20 Kallebäcksmotet)  Göteborg (Delsjömotet) 25px 3 km  Motorväg (3+2) 20px. 70 km/h i Kallebäcksmotet. Göteborg (Delsjömotet)  Rya (Ryamotet) 25px 19 km  Motorväg (2+2) 20px. 3+2 väster om Landvetter. Rya (Ryamotet)  Borås (Tullamotet) 25px 36 km  Motorväg (2+2) 20px.  Borås (Tullamotet)  Borås (Kyllaredsmotet) 25px 6 km  Motorväg (2+2) 20px.  70 km/h mellan Brodalsmotet och Hultamotet. Borås (Kyllaredsmotet)  Ulricehamn (Ulricehamnstunneln) 25px 30 km  Motorväg (2+2) 20px Ulricehamn (Ulricehamnstunneln)  Ulricehamn (Hössnamotet) 25px 4 km  Motorväg (2+2)  20px Ulricehamn (Hössnamotet) Jönköping (Trafikplats Hedenstorp)25px 40 km  2+1-väg (trefältsväg) med korsningar. 70 km/h genom vissa korsningar, cirka 1 km förbi Strängsered samt cirka 1 km förbi Västra Jära. Jönköping (Trafikplats Hedenstorp) Jönköping (Trafikplats Haga) 25px 3 km  3+2-väg. Göteborgsbacken. Jönköping (Trafikplats Haga)  Jönköping (Trafikplats Ekhagen) 25px 6 km  Motorväg (2+2) 20px. Sträckan trafikplats Ljungarum - trafikplats Ekhagen är gemensam med E4. Jönköping (Trafikplats Ekhagen) Nässjö (Sörängsrondellen) 25px 25px 38 km  2+1-väg (trefältsväg). 70 km/h första 500 meter efter Trafikplats Ekhagen förbi korsning. 90 km/h fram till Trafikplats Rogberga. 100 km/h fram till Nässjö. 80 km/h förbi Nässjö. Nässjö (Sörängsrondellen)  Eksjö  (Aborrarondellen) 25px 15 km  Landsväg. Eksjö  (Aborrarondellen)  Vimmerby  (Cirkulationsplats Vimmerby) 25px 59 km  Landsväg. 40 / 60 km/h genom Eksjö, Bruzaholm och Mariannelund. Vimmerby  (Cirkulationsplats Vimmerby) Toverum 25px 17 km  2+1-väg. 80 km/h förbi Vimmerby. Toverum  Hyttan 25px 24 km   Landsväg. 70 km/h genom vissa korsningar. Hyttan  Verkebäck (Verkebäcksbron) 25px 4 km  Landsväg. Gemensam med E22. Verkebäck (Verkebäcksbron)  Västervik (Trafikplats Västervik) 25px 5 km  2+1-väg. Gemensam med E22. Västervik (Trafikplats Västervik)  Västervik (Cirkulationsplats Östersjövägen) 25px 25px 5 km  Landsväg / stadsgata


Storsjöodjuret

höger|miniatyr|Storsjöodjur (Östersund i bakgrunden) formgivet av Einar Hagnestad.

Storsjöodjuret är ett folkloristiskt eller möjligen kryptozoologiskt fenomen i Storsjön i centrala Jämtland.

Odjuret omnämndes i skrift första gången år 1635 i sägnen om trollen Jata och Kata, nedtecknad av kyrkoherden Mogens Pedersen.storsjoodjuret.com – "Sägnen om Jata och Kata". Läst 6 september 2008. Här associeras odjuret med Frösö runsten, som liksom många andra runstenar visar en runorm med drakslingor.

miniatyr|

Projektet finansieras av företagarföreningen i Svenstavik, samt av Bergs kommun och EU-medel som länsstyrelsen förfogar över. I augusti 2008 fångades vad som enligt filmteamet sägs vara odjuret på film.


Storsjöodjuret

Odjuret omnämndes i skrift första gången år 1635 i sägnen om trollen Jata och Kata, nedtecknad av kyrkoherden Mogens Pedersen.storsjoodjuret.com – "Sägnen om Jata och Kata". Läst 6 september 2008. Här associeras odjuret med Frösö runsten, som liksom många andra runstenar visar en runorm med drakslingor.

miniatyr|Frösö runstenTalrika anspråk om observationer av fenomenet har gjorts sedan 1800-talet och framåt, främst under sommaren och särskilt under rötmånaden, mestadels i södra och östra delen av sjön. År 1894 skapades ett särskilt bolag för att fånga odjuret. Kung Oscar II bidrog med pengar till bolaget,Dick Harrison: "Jakten på Storsjöodjuret fick kungligt stöd" Svenska Dagbladet 21 mars 2018 och även Östersunds stad var med och satsade kapital till en specialkonstruerad fångstsax som i dag finns att beskåda på Jämtlands läns museum. Denna skulle enligt uppgift agnas med en spädgris, men man fick aldrig något napp.


Storsjöodjuret

Odjuret omnämndes i skrift första gången år 1635 i sägnen om trollen Jata och Kata, nedtecknad av kyrkoherden Mogens Pedersen.storsjoodjuret.com – "Sägnen om Jata och Kata". Läst 6 september 2008. Här associeras odjuret med Frösö runsten, som liksom många andra runstenar visar en runorm med drakslingor.

miniatyr|Frösö runstenTalrika anspråk om observationer av fenomenet har gjorts sedan 1800-talet och framåt, främst under sommaren och särskilt under rötmånaden, mestadels i södra och östra delen av sjön. År 1894 skapades ett särskilt bolag för att fånga odjuret. Kung Oscar II bidrog med pengar till bolaget,Dick Harrison: "Jakten på Storsjöodjuret fick kungligt stöd" Svenska Dagbladet 21 mars 2018 och även Östersunds stad var med och satsade kapital till en specialkonstruerad fångstsax som i dag finns att beskåda på Jämtlands läns museum. Denna skulle enligt uppgift agnas med en spädgris, men man fick aldrig något napp.

1986 förbjöd länsstyrelsen i Jämtlands län att "döda, skada, fånga levande djur av arten Storsjöodjuret" och att "borttaga eller skada Storsjöodjurets ägg, rom eller bo".


Snö

miniatyr|Vid foten av Dundret, Sverige, december 2005.
thumb|Snöfall över inre vågbrytaren i Ystads småbåtshamn 5 februari 2015.
Snö är nederbörd i form av iskristaller, enstaka eller sammanfogade, som faller från ett molnInternationell Molnatlas, sid 56 men kan även referera till snö som ligger på marken. Snöfall betecknar specifikt nederbörden och snötäcke betecknar snö på marken. Snö som virvlar upp från marken av tillräckligt kraftig och byig vind kallas snödrev. Snö är vanligast på vintern, men kan förekomma andra årstider om temperaturen medger detta, till exempel i subarktiska områden eller områden på hög höjd. De nedfallande iskristallerna kallas snöstjärnor och i de fall de klumpas ihop blir det snöflingor. Dessa är ett granulärt material och har därmed en mjuk struktur, men snömassor blir mer kompakta om de pressas samman.

När utomhustemperaturen är över 0 °C brukar snö som ligger på marken normalt smälta (se tö).

miniatyr|Manuell snödjupsmätning i Nevada i USA.
Av tradition talar man inom meteorologin ofta om snödjup alternativt snöns tjocklek. I tyskan heter det däremot schneehöhe (snöhöjd). På en jämn yta har snötäcket en viss höjd över marken, men i starkt kuperad terräng kan snön fylla svackor. Snödjup mäts i centimeter eller tum beroende på vilken måttenhet som är standard. Tidigare presenterade SMHI enbart snödjup i hela centimeter, men har från och med säsongen 2014–2015 infört ett streckat fält i sin grafiska presentation av snödjupet i Sverige, som innebär att det kan vara allt från enstaka snöfläckar till mer eller mindre heltäckande snötäcke som understiger tre centimeter. Anledningen är att den exakta gränsen mellan snö och barmark kan vara svår att utläsa och sammanställa eftersom snön, särskilt i början av en snösäsong, kan ligga kvar olika länge beroende på exempelvis typ av underlag.

Det vanligaste sättet att mäta snödjup är manuellt med linjal, tumstock eller en fast mätkäpp. Det förekommer även automatiska mätningar med hjälp av ultraljud. En sensor placeras ovanför snötäcket och snödjupet beräknas utifrån tiden det tar för ultraljudssignalen att nå snötäcket och återvända till sensorn. Under 2000-talet görs även försök med laser, som är en tillförlitligare teknik.

Vanligen genomförs mätningar på en någorlunda slät markyta och minst fem mätningar vid varje mättillfälle, där sedan medelvärdet avgör snödjupet. Packning, smältning och avdunstning påverkar snödjupet. Därför kan snödjupet förändras från en dag till en annan, även när det är minusgrader och när det inte fallit ny nederbörd. I USA och vissa andra länder mäter man direkt nysnömängd, som inte påverkas av detta

Det traditionella sättet att mäta snödjup är en manuell mätning med linjal, tumstock eller med fasta mätkäppar. Näst intill alla observationer av snödjup i SMHIs regi utförs på detta sätt.
Snödjupet mäts klockan 07 (svensk normaltid) och mätningen bör utföras på en någorlunda slät markyta utan nämnvärd drivbildning. Avläsningen sker på en centimeter när, och det rapporterade snödjupet skall helst avse medelvärdet från minst fem mätpunkter med några meters avstånd.
Daglig rapportering av snödjup är en fördel, men en del stationer rapporterar endast två gånger per månad eller inte alls. Under senare år har dock andelen dagligen rapporterande stationer ökat.
Snötäckets utbredning
Ibland är marken helt täckt av snö, ibland finns det omväxlande snöfläckar och barmark. SMHI använder fyra olika kategorier för att ange detta.
- S - Marken är helt eller nästan helt snötäckt
- SB - Marken är mer än till hälften men inte helt snötäckt
- BS - Marken är mer än till hälften men inte helt bar
- B - Marken är helt eller nästan helt bar
Observera att valet av kategori avgörs av förhållandena på mätplatsen och inte av omgivningarna i stort.
Om marken är mer än till hälften bar (BS) så ska inget snödjup rapporteras även om det kan finnas fläckar med ganska mycket snö. Till exempel kan stationer i fjällen ha djupa snödrivor fast barmark överväger. När snötäcket växlar från SB till BS kan då det rapporterade snödjupet sjunka från en halvmeter till noll från ett dygn till ett annat. Detta kan orsaka en viss förvirring om man inte känner till bakgrunden.
Maximisnödjup?
När det gäller temperaturen så anger vi dygnets maximi- och minimivärden oavsett vid vilken tidpunkt dessa inträffat.
När det gäller snödjup så gör vi inte så utan det är bara det ordinarie mättillfället klockan 07 (svensk normaltid) som gäller. Därmed kan vissa tillfällen med snötäcke missas. Det gäller främst under sommarhalvåret när snön kan hinna smälta mellan de ordinarie mättillfällena.
Nu händer det ibland att observatörer gör anteckningar om snödjupet utanför ordinarie mättidpunkt. Det gäller främst om förhållandena har upplevts som anmärkningsvärda.
Om ett sådant värde skulle innebära nytt snödjupsrekord så kan det innebära en del tolkningsproblem, och måste oftast bedömas från fall till fall.
Automatisk mätning av snödjup
Sedan januari 2021 rapporterar SMHIs station i Katterjåkk snödjup både från automatisk och manuell mätning. Som beskrivs nedan så sker de automatiska mätningarna bara i en punkt så de manuella observationerna, som utgörs av ett medelvärde av fem mätpunkter, fortsätter som tidigare i Katterjåkk.
Även på många andra håll i världen förekommer automatisk mätning av snödjup, och det är i huvudsak två olika metoder som används.
Ultraljud
Den teknik som funnits längst är mätning med hjälp av ultraljud.
På en fast höjd över markytan monteras en sensor, som sänder en ultraljudssignal ner mot snöytan, där den studsar tillbaka. Med hjälp av tiden det tar för signalen att nå tillbaka till sensorn kan man beräkna avståndet till snöytan och därmed även snödjupet.
Ett problem med tekniken är att ljudhastigheten varierar med temperaturen. Temperaturen varierar i sin tur med höjden, och närmast snöytan kan temperaturvariationen vara mycket stor i vissa väderlägen. För att fullt kompensera för denna effekt krävs alltså en välbestämd och detaljerad temperaturprofil.
Lasermätning
På senare år har mätning med laser börjat testas. Denna teknik ger i allmänhet mycket säkrare resultat än ultraljudstekniken. Det är denna teknik som används på SMHIs station i Katterjåkk.
Ett gemensamt problem för de båda automatiska teknikerna är att de endast ger ett punktvärde. För att motsvara en manuell mätning med minst fem mätpunkter, skulle det krävas lika många sensorer.
I samband med fluffig snö så kan dessutom signalerna tränga in något i snötäcket innan de studsar tillbaka.
Helst bör automatiska mätningar av snödjup kompletteras med kamera på stationen. Detta dels för att även snötäckets utbredning ska kunna uppskattas enligt ovan och dels för att kamerabilder kan vara till stor hjälp vid kvalitetskontroll. Risken finns förstås att djur eller människor oavsiktligt kan trampa ner snöytan som de automatiska instrumenten är inriktade mot.
Men det finns naturligtvis även fördelar med automatiska mätningar. Det gäller framför allt möjligheten att kunna få data om snödjupet varje timme, eller till och med ännu oftare.
Snödjupsökning och mängd nysnö - inte riktigt samma sak
Som ett mått på ett snöfalls omfattning använder vi i Sverige oftast snödjupsökningen från ett dygn till ett annat, eller mängden snö omräknad till nederbörd i smält form.
Som tumregel gäller att 1 centimeter nysnö motsvarar 1 mm nederbörd i smält form. Regeln är dock ganska trubbig och beroende av temperaturen.
I vissa länder, i synnerhet i USA, utförs mer direkta mätningar av nysnömängden. Där läser man upp till fyra gånger per dygn av mängden nysnö på speciella plattor som borstas rena efter varje mättillfälle.
Mängden nysnö summeras sedan över olika tidsperioder (dygn, månad, säsong m.m.). Eftersom man på detta sätt i stort sett eliminerat effekten av snöns packning, smältning och avdunstning, så kan den sammanlagda mängden nysnö avvika rätt mycket från snödjupet. Detta är värt att hålla i minnet.


Snö

miniatyr|Manuell snödjupsmätning i Nevada i USA.
Av tradition talar man inom meteorologin ofta om snödjup alternativt snöns tjocklek. I tyskan heter det däremot schneehöhe (snöhöjd). På en jämn yta har snötäcket en viss höjd över marken, men i starkt kuperad terräng kan snön fylla svackor.


Snö

miniatyr|Manuell snödjupsmätning i Nevada i USA.
Av tradition talar man inom meteorologin ofta om snödjup alternativt snöns tjocklek. I tyskan heter det däremot schneehöhe (snöhöjd). På en jämn yta har snötäcket en viss höjd över marken, men i starkt kuperad terräng kan snön fylla svackor. Snödjup mäts i centimeter eller tum beroende på vilken måttenhet som är standard. Tidigare presenterade SMHI enbart snödjup i hela centimeter, men har från och med säsongen 2014–2015 infört ett streckat fält i sin grafiska presentation av snödjupet i Sverige, som innebär att det kan vara allt från enstaka snöfläckar till mer eller mindre heltäckande snötäcke som understiger tre centimeter. Anledningen är att den exakta gränsen mellan snö och barmark kan vara svår att utläsa och sammanställa eftersom snön, särskilt i början av en snösäsong, kan ligga kvar olika länge beroende på exempelvis typ av underlag.


Ulrika Eleonora av Danmark

Ulrika Eleonora av Danmark, också kallad Ulrika Eleonora den äldre, född 11 september 1656 i Köpenhamn, död 26 juli 1693 på Karlbergs slott i Solna, var drottning av Sverige från 1680 till sin död, dotter till Fredrik III av Danmark och Sofia Amalia av Braunschweig-Lüneburg och gift 6 maj 1680 med Karl XI.

Bara några år efter det att Ulrika Eleonora kommit till Sverige kom tecken att hennes hälsa var undergrävd. Hon hade svårt att uthärda det hårda klimatet och blev lätt ansatt av "flusser i huvudet och ansiktet". Långa tider var hon sängliggande med feber och värk i sidan. Till sjukdomen kom själsliga lidanden vållade av konflikten med svärmodern.

Ulrika Eleonora drabbades cirka 1690 av en odiagnostiserad sjukdom, som bedömdes som dödlig och gjorde att hon allt oftare tvingades tillbringa veckor i sängen. Från våren 1693 kunde hon inte längre gå. Läkarna ordinerade resor till de varma baden i Tyskland, men Ulrika Eleonora svarade bara att hon var lika mycket i Guds hand i Sverige som i Tyskland, och gav i stället respengarna till de fattiga.

Vid sin dödsstund bad hon sina barn att inte vara högfärdiga utan tänka på att de fanns till för andra och för att använda sin ställning till goda ändamål, att undvika smicker och stolthet, att aldrig sätta tilltro till skvaller och, om de fick höra sådant, kalla till sig den som förtalades, och tro på dess förklaring som den sanna. Hennes sista önskan av maken var att han skulle visa mildhet, särskilt mot reduktionens offer. Hon ska ha räknat upp alla de offer för reduktionen hon kunde komma ihåg, och för varje gång begärt att han skulle visa just den personen mildhet med orden: loben Sie mir das? Hon begärde också att begravningen skulle bli enkel och pengarna i stället gå till de fattiga.

Vid hennes död kommenterade grevinnan De la Gardie: "Jag tror inte att någon kunglig person blivit så sörjd som H.M. Här är allmän gråt och jämmer, och alla människor gå sorgklädda, så att i hela staden finns knappt en enda aln svart tyg mer att köpa". Karl XI själv var otröstlig. "Här lämnar jag mitt halva hjärta", sade han när han skildes från den döda. I sin almanacka skrev kungen: "1693 den 26 juli om onsdags-afton kl. emellan 7 och 8 behagade den aldrahögsta Guden hädankalla ifrån denna usla världen till sig uti det eviga livet min älskeliga, kära gemål, den stormäktigsta drottning, Drottning Ulrika Eleonora, nu mera salig hos Gud. Jag haver mist en gudfruktig, dygdesam och kär drottning och maka, mig till stor olycka och sorg. Gud tröste mig och bevare Hennes Maj:t Änkedrottningen och mina tre barn, i sorg efterlämnade!"

Det finns en gammal berömd legend om hennes lit-de-parade. När Ulrika Eleonora låg död på Karlbergs slott, fick hon besök av sin överhovmästarinna, Maria Elisabeth Stenbock, som släpptes in i rummet för att ta farväl av hennes kvarlevor i enskildhet. Den tjänstgörande kaptenen Stormcrantz påstod att han därefter såg in genom nyckelhålet, och att han då hade sett Stenbock och Ulrika Eleonora stå vid fönstret och tala med varandra. I samma stund var Stenbock och den vagn hon kommit med borta. Stormcrantz fick en sådan svår chock av synen att han började hosta blod och kort därpå avled. När saken undersöktes, upptäckts det att Stenbock omöjligen kunde ha avlagt ett sådant besök, eftersom hon vid den tidpunkten själv låg svårt sjuk i Stockholm: hon avled kort därpå. Karl XI gav order om att denna historia inte skulle omnämnas mer.

En mörk höstnatt fördes den döda på en kunglig jakt genom Karlbergskanalen till sitt sista vilorum i Riddarholmskyrkan. I förstäven stod riksmarskalken med sin stav och vid rodret generalamiralen Hans Wachtmeister. Vid stranden höll livgardet och Stockholms borgerskap vakt med sänkta bardisaner, omlindade med svart flor. Karl, som följt den döda ned till jakten, mötte liktåget i kyrkdörren. Där inne lystes frid vid båren av biskop Haquin Spegel, samme man som 13 år tidigare vigt Ulrika Eleonora och Karl XI.

I trots mot hennes önskan blev begravningen mycket påkostad. Karl XI lät dock samtidigt betala ut samma belopp som begravningskostnaden till de fattiga. Han lät förklara två års offentlig hovsorg. När de två åren utgick 1695, utsattes han för press från många håll att gifta om sig, och medlemmar av de styrande dynastierna i Württemberg, Mecklenburg-Güstrow, Eisenach och Bayreuth föreslogs. Han vägrade dock att ingå något nytt äktenskap.
Ulrika Eleonora har i svensk historia fått ett mycket gott eftermäle, ett omdöme som exemplifierades av historiken Frans Ferdiand Carlsons ord: "sällan har en älskligare varelse prytt en kungatron. Hon tänkte på alla utom sig själv".
miniatyr|150px|höger|Gustav, Ulrik, Fredrik och Carl Gustav, Ulrika Eleonoras söner - detalj ur en samtida släktmålnin

Full resolution (JPEG) - On this page / på denna sida - Envåldshärskarens familjeliv - Drottning Ulrika Eleonora den milda
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan. Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has been proofread at least once.
(diff)
(history)
Denna sida har korrekturlästs minst en gång. (skillnad) (historik)
Aldrig har väl en landsmoder blivit innerligare sörjd och
saknad av sitt folk. »Jag tror», skriver en hovdam, »att aldrig
någon kunglig person blivit så beklagad och sörjd som
Hennes Majestät. Här är allmän gråt och jämmer, och alla
människor gå sorgklädda, så att i hela staden finnes knappt en
enda aln svart tyg mer att köpa.»
En mörk höstnatt fördes den döda på en kunglig jakt
genom Karlbergs kanal till sitt sista vilorum i
Riddarholms-kyrkan. I förstäven stod riksmarskalken med sin stav och
vid rodret generalamiralen Hans Wachtmeister. Vid stranden
höllo livgardet och Stockholms borgerskap vakt med sänkta
bardisaner, omlindade med svart flor. Karl, som följt den
döda ned till jakten, skyndade under tiden förut till lands
och mötte liktåget i kyrkdörren. Där inne lystes frid vid
båren av biskop Hakvin Spegel, samme man som tretton
år förut vigt Ulrika Eleonora vid Karl XI.
Vid årets slut skrev Karl XI i sin almanacka: »Gud tröste
mig, arme syndare, i min stora sorg och bedrövelse och give
mig, när det är hans behagliga vilja, en salig ändalykt från
denna mödosamma världen!»
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>


Ulrika Eleonora av Danmark

Bara några år efter det att Ulrika Eleonora kommit till Sverige kom tecken att hennes hälsa var undergrävd. Hon hade svårt att uthärda det hårda klimatet och blev lätt ansatt av "flusser i huvudet och ansiktet". Långa tider var hon sängliggande med feber och värk i sidan. Till sjukdomen kom själsliga lidanden vållade av konflikten med svärmodern.

Ulrika Eleonora drabbades cirka 1690 av en odiagnostiserad sjukdom, som bedömdes som dödlig och gjorde att hon allt oftare tvingades tillbringa veckor i sängen. Från våren 1693 kunde hon inte längre gå. Läkarna ordinerade resor till de varma baden i Tyskland, men Ulrika Eleonora svarade bara att hon var lika mycket i Guds hand i Sverige som i Tyskland, och gav i stället respengarna till de fattiga.

Vid sin dödsstund bad hon sina barn att inte vara högfärdiga utan tänka på att de fanns till för andra och för att använda sin ställning till goda ändamål, att undvika smicker och stolthet, att aldrig sätta tilltro till skvaller och, om de fick höra sådant, kalla till sig den som förtalades, och tro på dess förklaring som den sanna. Hennes sista önskan av maken var att han skulle visa mildhet, särskilt mot reduktionens offer. Hon ska ha räknat upp alla de offer för reduktionen hon kunde komma ihåg, och för varje gång begärt att han skulle visa just den personen mildhet med orden: loben Sie mir das? Hon begärde också att begravningen skulle bli enkel och pengarna i stället gå till de fattiga.

Vid hennes död kommenterade grevinnan De la Gardie: "Jag tror inte att någon kunglig person blivit så sörjd som H.M. Här är allmän gråt och jämmer, och alla människor gå sorgklädda, så att i hela staden finns knappt en enda aln svart tyg mer att köpa". Karl XI själv var otröstlig.


Ulrika Eleonora av Danmark

Bara några år efter det att Ulrika Eleonora kommit till Sverige kom tecken att hennes hälsa var undergrävd. Hon hade svårt att uthärda det hårda klimatet och blev lätt ansatt av "flusser i huvudet och ansiktet". Långa tider var hon sängliggande med feber och värk i sidan. Till sjukdomen kom själsliga lidanden vållade av konflikten med svärmodern.

Ulrika Eleonora drabbades cirka 1690 av en odiagnostiserad sjukdom, som bedömdes som dödlig och gjorde att hon allt oftare tvingades tillbringa veckor i sängen. Från våren 1693 kunde hon inte längre gå. Läkarna ordinerade resor till de varma baden i Tyskland, men Ulrika Eleonora svarade bara att hon var lika mycket i Guds hand i Sverige som i Tyskland, och gav i stället respengarna till de fattiga.

Vid sin dödsstund bad hon sina barn att inte vara högfärdiga utan tänka på att de fanns till för andra och för att använda sin ställning till goda ändamål, att undvika smicker och stolthet, att aldrig sätta tilltro till skvaller och, om de fick höra sådant, kalla till sig den som förtalades, och tro på dess förklaring som den sanna. Hennes sista önskan av maken var att han skulle visa mildhet, särskilt mot reduktionens offer. Hon ska ha räknat upp alla de offer för reduktionen hon kunde komma ihåg, och för varje gång begärt att han skulle visa just den personen mildhet med orden: loben Sie mir das? Hon begärde också att begravningen skulle bli enkel och pengarna i stället gå till de fattiga.

Vid hennes död kommenterade grevinnan De la Gardie: "Jag tror inte att någon kunglig person blivit så sörjd som H.M. Här är allmän gråt och jämmer, och alla människor gå sorgklädda, så att i hela staden finns knappt en enda aln svart tyg mer att köpa". Karl XI själv var otröstlig. "Här lämnar jag mitt halva hjärta", sade han när han skildes från den döda. I sin almanacka skrev kungen: "1693 den 26 juli om onsdags-afton kl. emellan 7 och 8 behagade den aldrahögsta Guden hädankalla ifrån denna usla världen till sig uti det eviga livet min älskeliga, kära gemål, den stormäktigsta drottning, Drottning Ulrika Eleonora, nu mera salig hos Gud. Jag haver mist en gudfruktig, dygdesam och kär drottning och maka, mig till stor olycka och sorg. Gud tröste mig och bevare Hennes Maj:t Änkedrottningen och mina tre barn, i sorg efterlämnade!"

Det finns en gammal berömd legend om hennes lit-de-parade. När Ulrika Eleonora låg död på Karlbergs slott, fick hon besök av sin överhovmästarinna, Maria Elisabeth Stenbock, som släpptes in i rummet för att ta farväl av hennes kvarlevor i enskildhet. Den tjänstgörande kaptenen Stormcrantz påstod att han därefter såg in genom nyckelhålet, och att han då hade sett Stenbock och Ulrika Eleonora stå vid fönstret och tala med varandra. I samma stund var Stenbock och den vagn hon kommit med borta. Stormcrantz fick en sådan svår chock av synen att han började hosta blod och kort därpå avled. När saken undersöktes, upptäckts det att Stenbock omöjligen kunde ha avlagt ett sådant besök, eftersom hon vid den tidpunkten själv låg svårt sjuk i Stockholm: hon avled kort därpå. Karl XI gav order om att denna historia inte skulle omnämnas mer.


Mölle

miniatyr|Badande i Ransvik 1910.
miniatyr|Badliv i Mölles hamn på 1920-talet. Kallbadhuset skymtar till vänster. Det stod kvar fram till isvintern 1942.Dahlberg s. 76
miniatyr|Mölle från havet. Överst ses Grand Hotel Dahlberg på klippan Harastolen. Längst nere vid vattnet ligger Norra Strandvägen.
Mölle är en tätort på Kullahalvön i Brunnby socken i Höganäs kommun, Skåne län.

Samhället var från början ett fiskeläge, men kom att spela en stor roll i den framväxande turismen i Sverige i slutet av 1800-talet. Till detta bidrog – och bidrar – Mölles natursköna läge invid Öresunds norra utlopp, med Kullaberg som bakgrund. Gemensamhetsbad för män och kvinnor introducerades i Ransvik i början av 1900-talet. Storhetstiden som turistort inträffade strax före första världskriget, men även under mellankrigstiden var turistströmmarna stora. Fortfarande är Mölle en populär turistort med en tredubbling av invånarantalet under sommarmånaderna.

Några Möllehotell omvandlades på 1960-talet till sjukhemmen Bokelid (f.d. Hotell Elfverson)Möllekuriren (2011): Lyxhotellet som blev Erstahus, Bokelid och Bella Vista
och Möllegården (f.d. Hotell Storhallen), vilka sedan omvandlades till bostadslägenheter, samt 1973 Strandpensionatet vilket då bytte namn till Strandgården, och är sedan 2003 hotell. Fortfarande har Mölle drygt 700 bofasta invånare, som på somrarna utökas till ca 2 200. Det finns tre hotell Grand Hotel, Mölle, Hotel Kullaberg och Pensionat Strandgården Pensionat Strandgården, två närbelägna golfbanor (Mölle GK och S:t Arilds GK), en campingplats, flera dykområdenÖresundsdykning och en småbåtshamnMölle Hamn. Mittemot stationen ligger Mölle krukmakeri.Mölle krukmakeri

miniatyr|Mölle hamn. Lilla hamnen t.v., Stora hamnen t.h. I hamnen ligger den holländska skonerten IDE MIN som gästade Mölle i augusti 2011. Bakom henne ses hamnbodarna som innehåller hamnkontor, butiker, m.m.
 Mölle hamn
Centrum i Mölle är hamnen och hamnplatsen.

Dagens hamnanläggning började byggas 1878 och stod färdig 1881Granvik s. 10. Hamnen består av Stora hamnen, inkluderande gästhamn, och Lilla hamnen. En rad lägre byggnader och bodar omgärdar hamnen. I byggnaderna ligger bl.a. kiosk, matställen, hamnkontor och bokaffär. Ett blickfång i hamnen är Mölles äldsta hotell, Hotel Kullaberg, vackert restaurerat på 1990-talet. I hamnen ligger också Ruffen, en bod som är samlingsplats för ortens båtfolk. Längst ut på den större piren ligger Mölle fyr.

Genom att hamnpiren skyddar endast från ett håll är vågor tidvis ett problem. Beslut om en ny yttre vågbrytare fattades därför år 2008. Avsikten var att den skulle bli 25 m lång och 5 m bred.

I början av 1990-talet upptäckte en grupp vågsurfare att hamnen i Mölle rymmer Sveriges bästa surfvågor. Sedan dess har Mölle blivit en av de populäraste platserna för vågsurfing i Skandinavien, och platsen för flera tävlingar. Byggandet av den nya vågbrytaren överklagades av surfarna, som även har ifrågasatt underhåll av en äldre vågbrytare från 1700-talet.

miniatyr|Bilden visar den varierande bebyggelsen i Mölle. Notera det gamla fiskarhuset längst nere t.v. Hotel Elfverson överst. Moderna villor strax därunder. Hyreshuset Trappstigen längst uppe t.h.
 Bebyggelsen i Mölle
Bebyggelsen i Mölle är av blandad karaktär, och kan möjligen betecknas som vildvuxen. De flesta husen är vita till färgen. Gatunätet är anpassat efter terrängen. Det är denna oregelbundenhet som ger Mölle dess speciella charm, men som också av en del besökare uppfattats som mindre tilltalande. Hustyperna varierar mellan de för Mölle så typiska 1½-plans trävillorna med snickarglädje, till italienskinspirerad (Villa Italienborg) och alpinspirerad (Villa Marga) arkitektur, och vidare till 1970-talets modernism (till exempel Corfitz väg 10). Det finns också närmast herrgårdsliknande villor mitt i bebyggelsen, till exempel Villa Ekebo och Villa Trianon. Mölles skyline domineras av de stora hotellen, främst Grand Hotel Dahlberg och Hotel Elfverson, det senare idag bostadsrättsförening. I bebyggelsen ingår också Mölle kapell, invigt 1935, vid infarten till Mölle söderifrån, och Mölle stationshus, idag hemvist för byföreningen. Vid stationshuset ankommer buss från Höganäs.

Det finns även stugbebyggelse av lite enklare slag i Mölle. Längst upp vid Kullabergsvägen ligger Samfälligheten Grindstugorna, bestående av ett antal stugor om 32 m², som från början utgjorde del av en hotellanläggning. På gränsen mot naturreservatet ligger också SCA:s anläggning omfattande 20 stugor som hyrs ut till anställda.

Huvudgatorna i Mölle är dels Kullabergsvägen, som utgör fortsättningen på Länsväg 111, och efter Mölle övergår i Italienska vägen, dels stråket Mölle Hamnallé - Gyllenstiernas Allé, som går till hamnen från Kullabergsvägen, och slutligen Möllelägevägen, samhällets gamla huvudgata, som avgår i sydvästlig riktning från Kullabergsvägen.

1975 inleddes en ny epok i Mölles gamla historia. Då tillkom Gylleröd - ett villaområde med 73 nya 1,5 plansvillor, öster om stationsområdet mellan landsvägen och den gamla banvallen. Gylleröd byggdes modellerat efter en gammal fiskeby med små gator, gränder, öppna ytor och trädgårdar. Området blev ett bra exempel på modern villabebyggelse och ökade ortens befolkning med några hundra bofasta. År 2002 byggdes Mölle ut ytterligare med 29 bostäder genom tillkomsten av lägenhetsbyn Vita Byn mellan Gylleröd och stationsområdet, ett Bauhaus-inspirerat tillskott till Mölles redan varierade bebyggelse


Mölle

Några Möllehotell omvandlades på 1960-talet till sjukhemmen Bokelid (f.d. Hotell Elfverson)Möllekuriren (2011): Lyxhotellet som blev Erstahus, Bokelid och Bella Vista
och Möllegården (f.d. Hotell Storhallen), vilka sedan omvandlades till bostadslägenheter, samt 1973 Strandpensionatet vilket då bytte namn till Strandgården, och är sedan 2003 hotell. Fortfarande har Mölle drygt 700 bofasta invånare, som på somrarna utökas till ca 2 200. Det finns tre hotell Grand Hotel, Mölle, Hotel Kullaberg och Pensionat Strandgården Pensionat Strandgården, två närbelägna golfbanor (Mölle GK och S:t Arilds GK), en campingplats, flera dykområdenÖresundsdykning och en småbåtshamnMölle


Mölle


Stig Järrel

miniatyr|Stig Järrel som latinlektorn Caligula i Alf Sjöbergs Hets (1944).
Stig Karl Olof Järrel, ursprungligen Ohlson, född 8 februari 1910 i Malmberget i Gällivare församling, Norrbottens län, död 1 juli 1998 i Monte Carlo, var en svensk skådespelare och revyartist.

Roller (ej komplett)
 År  Roll  Produktion  Regi  Teater 1931  Thomas Diaforius  Den inbillade sjuke <small> Molière  Olof Molander  Dramaten 1932  Weller  Till Hollywood <small> George S. Kaufman och Marc Connelly  Gösta Ekman  Vasateatern  Leendets land <small> Franz Lehár  Gösta Ekman  Konserthusteatern Notarien  Kanske en diktare <small> Ragnar Josephson  Gösta Ekman  Vasateatern s. 162 Johansen  Mästerkatten i stövlarna <small> Palle Rosenkrantz  Gösta Ekman  Vasateatern Bäraren  "Patrasket" <small> Hjalmar Bergman  Gösta Ekman  Vasateatern  Broadway <small> Philip Dunning och George Abbott  Mauritz Stiller  Vasateatern  Adam och Evorna <small> Sigurd Hoel och Helge Krog  Gösta Ekman  Gösta Ekmans Folkteater Kyrkoherden  I de bästa familjer <small> Anita Hart och Maurice Braddell  Gösta Ekman  Gösta Ekmans Folkteater 1933   Charleys tant <small>  Brandon Thomas   Gösta Ekmans Folkteater Tordick  Middag kl. 8 <small> George S. Kaufman och Edna Ferber  Gösta Ekman  Vasateatern s. 181 Pierre Pistole  Banken <small> Louis Verneuil  Hjalmar Peters  Vasateatern 1934  Rosenkrantz  Marcellus  Hamlet <small> William Shakespeare  Per Lindberg  Vasateatern s. 184 Dr. Bradley  Män i vitt <small> Sidney Kingsley  Per Lindberg  Vasateatern Paul Gabriel  Natten till den 17:de <small> Lajos Zilahy  Gunnar Olsson  Vasateatern s. 125 s. 184 Gesällen  Bödeln <small> Pär Lagerkvist  Per Lindberg  Vasateatern 1935  Ragnar Knatting  Härmed hava vi nöjet, revy <small> Kar de Mumma, Karl-Ewert och Alf Henrikson  Harry Roeck-Hansen  Blancheteatern Georg von Silberberg  Karriär-karriär <small> Gábor Drégely  Gösta Ekman  Vasateatern s. 185 Micky Lindley  Livets gyllene ögonblick <small> Keith Winters  Harry Roeck-Hansen  Blancheteatern sid. 126 Viktor Michajlovitj Karenin  Fedja eller Det levande liket <small> Lev Tolstoj  Per Lindberg  Vasateatern s. 394 1936  Donald  Bättre mans barn <small> Gertrude Friedberg  Harry Roeck-Hansen  Blancheteatern Dan  Måste <small> Emlyn Williams  Arthur Natorp  Blancheteatern  Armand  Därom tiger munnen <small> Roger Martin du Gard  Per Lindberg  Blancheteatern   Ek  Hm, sa greven, revy <small> Kar de Mumma  Harry Roeck Hansen  Blancheteatern Ronnie Trent  Getingboet <small> G.S. Donisthorpe  Harry Roeck-Hansen  Blancheteatern Wang Yun  En dotter av Kina <small> Hsiung Shih-i  Johan Falck  Blancheteatern 1937  Prins William  Kunglighet <small> Robert E. Sherwood  Harry Roeck-Hansen  Blancheteatern Morten Bang  Hans första premiär <small>  Svend Rindom  Harry Roeck-Hansen  Blancheteatern Joseph  Min son är min <small> David Herbert Lawrence  Harry Roeck-Hansen  Blancheteatern 1939  Roger  Christian <small> Yvan Noé  Martha Lundholm  Vasateatern s. 178 Dr Franz Jura  Konserten <small> Hermann Bahr  Martha Lundholm  Vasateatern 1940  Harold Goff  Hyggliga människor <small> Irwin Shaw  Olof Molander  Blancheteatern Lord Fancourt Babberley  Charleys tant <small> Brandon Thomas  Leif Amble-Naess  Södra teatern, <small> flyttad till Vasateatern s. 211 1941  Magnus Gabriel De la Gardie  Christina <small> August Strindberg  Per-Axel Branner  Nya teatern 1942   Munken går på ängen <small> Carl Gandrup  John Zacharias  Nya teatern 1943  Livstidsfången  I evighet amen <small> Anton Wildgans  Per-Axel Branner  Nya teatern  Skriszevinsky  Raid i natt <small> Terrence Rattigan  Per-Axel Branner  Nya teatern 1945  Baron Patrik Sinclair  Av hjärtans lust <small> Karl Ragnar Gierow  Rune Carlsten  Dramaten 1949  Edgar  Dödsdansen <small>  August Strindberg  Gunnar Olsson  Blancheteatern 1950  Medverkande  Skyll er själva, revy <small> Kar de Mumma  Leif Amble-Næss  Blancheteatern 1951  Oscar  Vem är Sylvia? <small> Terence Rattigan  Martha Lundholm  Vasateatern 1952  Mr Alfred Davidson  Regn <small> John Colton och Clemence Randolph  Martha Lundholm  Vasateatern 1955  Medverkande  Flyttkalas, revy <small> Kar de Mumma  Leif Amble-Naess  FolkanPetterson (1983), sid 141 1964  Medverkande  Stockholmare, vet du vaad, revy <small> Kar de Mumma  Jackie Söderman  Folkan 1965  Carruche  De ärelystna <small> André Roussin  Kurt-Olof Sandström  Folkteatern i Göteborg 1971  Medverkande  Kar de Mummas nyårsrevy, revy <small> Kar de Mumma  Hasse Ekman  Folkan  Får jag lov att presentera Oscar Wilde <small> Micheál Mac Liammóir  Hasse Ekman  RiksteaternFår jag lov att presentera Oscar Wilde : en enmansföreställning i två avdelningar, Svensk mediedatabas 1976  Medverkande  Hem till stan, revy <small> Kar de Mumma  Hans Dahlin  Folkan 1978  Charles Condomine  Min fru går igen <small> Noël Coward  Per Gerhard  VasateaternPetterson (1983), sid 164 1979  Ernest  Sängkammarfars <small> Alan Ayckbourn  Per Gerhard  Vasateater


Stig Järrel


August den starke

August den starke, född 12 maj 1670, död 1 februari 1733, var kurfurste av Sachsen under namnet Fredrik August I 1694–1733, och blev genom mutor och politiskt rävspel också vald till kung av Polen under namnet August II 1697–1704 samt 1709–1733. Han var son till Johan Georg III av Sachsen och Anna Sofia av Danmark, kusin till Karl XII och Ulrika Eleonora och gift med Christiane Eberhardine av Brandenburg-Bayreuth.

Han var 1695 och 1696 överbefälhavare över den kejserliga armé som stred mot turkarna, men lika lite nu som senare visade han någon större fältherretalang.

Efter Stanisław Leszczyńskis död 1766 stod valet till ny polsk kung mellan August och François Louis, prins av Conti. Utsikten att förvärva ett stort rike åt sin dynasti förmådde August att övergå till katolicismen. Han hade redan blivit krönt i Krakow då prinsen av Conti landsteg i Danzig. Prinsen fann dock föga understöd och återvände inom kort till Frankrike. Sina sachsiska trupper fick August anledning att hålla samlade i Polen tack vare det turkiska kriget.

Landet var ödelagt genom det tioåriga kriget, genom de främmande härarnas framfart men framför allt genom den inre partisöndringen.

Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - Slaviska folken - 3. Polens sista konungar
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan. Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
48 A. BRUCKNER, DE SLAVISKA FOLKEN.
ras, sprängdes riksdagarne, ty enligt gammal sed fick konungen blott under riksdag
besätta ifrågavarande ämbeten. Större oro väckte den gamle vällustingens plötsliga
död 1733, hvarigenom dennes åter upptagna planer på ett absolution dominium
och tronföljdens tryggande åt den ende sonen korsades. Landet var grundligt trött
på sachsarne, och då erbjöd sig ju af sig själft valet af den upplyste, humane,
ener-gilöse Stanislaw Leszczynski, som nu uppehöll sig i Frankrike och hvars fromma, mindre
sköna dotter var förmäld med Ludvig XV. Det tycktes vara en hederssak för
Frankrike att åt konungens svärfader återförvärfva hans tron, och med dess gladare mod
gingo därför de denna gång eniga främsta stormansfamiljerna till verket— de »stolte»
Potockierna och de »kloke» Czartoryskierna med sin frände, uppkomlingen
Ponia-towski. Nästan enhälligt blef Stanislaw vald, den 10 september 1733. Men några
andra magnater — Potockiernas afundsmän — valde kort efteråt, den 5 oktober,
ett stycke från valfältet, i Praga, Fredrik August af Sachsen till konung — med
utländsk hjälp. Han köpte Rysslands ynnest genom att släppa Kurland och
Österrikes genom att erkänna den pragmatiska sanktionen. För resten låg det i dessa
staters intresse att hindra tillväxten af franskt inflytande i Polen. Ryska och sachsiska
bajonetter afgjorde sålunda saken mot adelns röster. Nu började det s. k. polska
fronföljdskriget. Frankrike förde det i Tyskland och bekymrade sig föga om Polen
och dess konung. Stödd på de främmande hararne, lät August III kröna sig 1734.
Stanislaw flydde till Danzig, som regelrätt belägrades af ryssarne under Munnich.
Tarflig hjälp fick han till lands af sina polska vänner, an tarfligare af fransmännen
till sjöss, och när bägge besegrats, flydde Stanislaw förklädd till Königsberg, där han
blef val mottagen af Fredrik Wilhelm. Sedan konfederationen i Dzikpw, som ingåtts
for att stödja honom, blifvit krossad och Frankrike slutit fred med Österrike, afstod
Stanislaw från Polens krona, men erhöll Lothringen och Bar som lifstidsbesittning.
Hans humana vasen och hans försök att i möjligaste mån skydda landets intressen
mot Frankrike förvärfvade honom här allmän aktning och kärlek. En minnesvård
Öfver honom pryder an i dag den förnämsta öppna platsen i Nancy.
I stället för Stanislaw besteg nu den fromme, tjocke och dumme August III
Polens tron, en nattsäck och icke en människa, för att begagna Fredrik II:s spefulla
ord. Polens språk förstod han lika litet som hans fader, i landet uppehöll han sig
sa sällan och sa kort som möjligt och nöjde sig med att i Fraustadt sammanträffa
med senatorerna. I hans ställe regerade grefve Bruhl, d. v. s. han lotsade sig fram
mellan de rivaliserande magnaterna, mellan släkterna Potocki och Czartoryski—
»familjen». Bröderna Czartoryski, den litauiska kanslern Mikael och den rödryske
voje-voden August, båda bildade, äregiriga och af skrupler föga besvärade, inledde en
klok reformpolitik, som framför allt gick ut på härens och finansernas stärkande samt
afskaffandet af liberam veto. Men genom Potockiernas ingripande sprängdes
riksdagarne 1744 och 1750, där Gzartoryskierna framställde reformförslag i nämnda syften;
det preussiska sändebudet lyckönskade sig 1744 öfver resultatet mer an öfver en
vunnen seger — just Preussen och Frankrike fruktade ett starkt Polen-Sachsen. Icke
heller 1752 lyckades Czartoryskierna genomföra sina planer, trots att bägge
Potockierna, primas och kronhetmanen, nästan samtidigt dött. Frankrikes sändebud,
Broglie, lyckades åt oppositionen vinna en ny chef i den nye hetmanen, den fåfänge
och oduglige Branicki. Partiet kallade sig det »nationella» i motsats mot »hofpartiet» —
Bruhls och Mniszeks — och »familjens». Sedan Branicki 1752 omintetgjort det
tredje reformförslag, som »familjen» framställt, slöto Czartoryskierna sig till
Ryssland, då de af egen kraft ej tycktes kunna genomdrifva något — och sa var ju
släkten Potocki Rysslands mest afsvurna fiender. Genom sin unge frände Stanislaw
August Poniatowski sökte de i Petersburg komma i förbindelse med Katarina, då hon
ännu var storfurstinna.
Under dylika politiska slitningar, under riksdagsstrider, ofruktbara framför allt
genom preussiska intriger, njöt den adliga nationen den sötaste sömn.och de rikaste
skördar, och dess lösen var: under sachsarnes välde skall du äta, dricka och lossa
på gördeln. En historia har Polen ej mellan åren 1735 och 1763 att uppvisa, men
väl historier, exempelvis en Poniatowskis duell med en Tarlo, en till judendomen
omvänd Radziwills excentriciteter, mesalliansen, som en Lubomirski ingått, och fram-
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>


August den starke

Han var 1695 och 1696 överbefälhavare över den kejserliga armé som stred mot turkarna, men lika lite nu som senare visade han någon större fältherretalang.

Efter Stanisław Leszczyńskis död 1766 stod valet till ny polsk kung mellan August och François Louis, prins av Conti. Utsikten att förvärva ett stort rike åt sin dynasti förmådde August att övergå till katolicismen. Han hade redan blivit krönt i Krakow då prinsen av Conti landsteg i Danzig. Prinsen fann dock föga understöd och återvände inom kort till Frankrike. Sina sachsiska trupper fick August anledning att hålla samlade i Polen tack vare det turkiska kriget. I freden i Karlowitz 1699 skördade han frukterna av Johan Sobieskis ansträngningar och Eugen av Savojens segrar. I freden erhöll han Kamieniec och Podolien, visserligen inte i dess gamla utsträckning, då stäpplandet norr om Otjakov och en del av Ukraina stannade i turkarnas händer.

Han drömde om att krigiska framgångar skulle stärka hans ställning och bereda honom möjlighet att med härens stöd grunda en stark ärftlig monarki. Efter freden med Turkiet kastade han sig med skicklighet in i det diplomatiska spelet för att bilda ett anfallsförbund mot Sverige. Det stora nordiska kriget kom dock inte att medföra det resultat som August hade hoppats på. Sveriges kung Karl XII genomdrev att polackerna valde Stanislaus Leszczynski till sin kung och tvingade August att erkänna Stanislaus genom ett infall i Sachsen år 1706 vilket ledde till freden i Altranstädt.


August den starke

Han var 1695 och 1696 överbefälhavare över den kejserliga armé som stred mot turkarna, men lika lite nu som senare visade han någon större fältherretalang.

Efter Stanisław Leszczyńskis död 1766 stod valet till ny polsk kung mellan August och François Louis, prins av Conti. Utsikten att förvärva ett stort rike åt sin dynasti förmådde August att övergå till katolicismen. Han hade redan blivit krönt i Krakow då prinsen av Conti landsteg i Danzig. Prinsen fann dock föga understöd och återvände inom kort till Frankrike. Sina sachsiska trupper fick August anledning att hålla samlade i Polen tack vare det turkiska kriget. I freden i Karlowitz 1699 skördade han frukterna av Johan Sobieskis ansträngningar och Eugen av Savojens segrar. I freden erhöll han Kamieniec och Podolien, visserligen inte i dess gamla utsträckning, då stäpplandet norr om Otjakov och en del av Ukraina stannade i turkarnas händer.

Han drömde om att krigiska framgångar skulle stärka hans ställning och bereda honom möjlighet att med härens stöd grunda en stark ärftlig monarki. Efter freden med Turkiet kastade han sig med skicklighet in i det diplomatiska spelet för att bilda ett anfallsförbund mot Sverige. Det stora nordiska kriget kom dock inte att medföra det resultat som August hade hoppats på. Sveriges kung Karl XII genomdrev att polackerna valde Stanislaus Leszczynski till sin kung och tvingade August att erkänna Stanislaus genom ett infall i Sachsen år 1706 vilket ledde till freden i Altranstädt.

Efter slaget vid Poltava var det dock slut med Stanislaus skuggregering. Warszawakonfederationen ogiltigförklarade det som tidigare skett och August återinsattes år 1709 som kung. Han fortsatte sedan kampen mot Sverige, men utan någon territoriell vinst. Kriget medförde för Polen endast att dess inre splittring blev större och mer uppenbar.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0005.jsonl--Q183240--Luciafirande i andra länder-5--sv-0005-1252

Lucia

Lucia är en högtid som firas den 13 december, samt namnet på högtidens huvudperson. I Sverige ingår Lucia tillsammans med advent i förberedelserna till julfirandet. Det svenska moderna luciatåget är en blandning av flera traditioner, varav de flesta folkliga. Eventuellt finns också ett förkristet inslag. Luciatåget har spritts till andra nordiska länder, och i viss mån också utanför Norden.

13 decembers namnsdag Lucia kommer från den gamla helgonkalendern.
Helgonet Lucia vördas i både västkyrkan och östkyrkan, och ska ha levt på Sicilien omkring år 300. Även om oljelampa eller ljus i handen tillhör Lucias helgonattribut har dagens nordiska luciafirande föga gemensamt med helgonkulten.

 Finland
 Finlandssvensk tradition
Lucia firas allmänt i Svenskfinland enligt samma traditioner som i Sverige. "Luciefester" firades i Nykarleby 1889.Luciatraditionen introducerades i Finland via skolorna, vilket präglade hur Lucia skulle uppträda. Det finns belägg för att Svenska fruntimmersskolan i Åbo hade en Lucia sedan 1898, och 1913 förekom en lucia vid Vörå folkhögskola. Vid Högvalla seminariums husmodersskola har seden med en lussande lucia upprätthållits från 1919. Vid Högvalla studerade flickor från hela Svenskfinland och de examinerade hushållslärarinnorna förde med sig traditionen till sina egna trakter. Luciatraditionen i Finland är resultatet av en medveten lansering. Under de språkpolitiskt turbulenta tiderna på 1920- och 1930-talen fungerade lucia som en identitetssymbol för de svenskspråkiga i Finland eftersom hon redan var en svenskhetssymbol i Sverige. Från 1930 fördes lucia aktivt ut via luciaprocessioner eller karnevalståg i ett flertal städer.

Finlands första nationella lucia korades år 1936 av föreningen Brage i Vasa. Den officiella Finlands luciahttp://www.folkhalsan.fi/lucia väljs sedan 1950-talet i en omröstning som ordnas av Samfundet Folkhälsan, tidningen Hufvudstadsbladet och Svenska Ylehttp://svenska.yle.fi/lucia och hon kröns i Helsingfors domkyrka. Därefter kör kortegen genom centrala Helsingfors. Samtidigt har många svensk- och tvåspråkiga kommuner egna lucior, och i många finlandssvenska dagstidningar röstas lokala lucior fram, ofta i samband med penninginsamling för välgörande ändamål. Daghem och skolor ordnar egna luciatåg. Även på julfester, föreningsfester och i hemmen är det vanligt med lucia. På grund av att lucia medvetet gjordes till en identitetssymbol för det svenska i Finland, har traditionen inte slagit igenom på bred front på finska, även om luciatraditionen också förekommer i skolor och på julfester på finskspråkigt håll

Innehåll från Lucia
Huvudinnehåll
Utsatta familjer får stöd via Luciainsamlingen - via Tongåvan kan du vara med och hjälpa
Folkhälsans familjekraftläger ger ork och kamratstöd.
Ingen östnyländsk lucia kröns i Borgå i år – men luciastämning blir det ändå
I vanliga fall brukar luciakampanjen köra i gång nu.
Finlands lucia kröntes - se bilder och video från kröningen och luciatåget
Sara Ray kröntes av president Tarja Halonen.
”Traditioner inger trygghet, därför är luciadagen viktig” – Östnylands lucia 2019 fick sin krona
Lisa Rönnberg kröntes på Gamla rådhusets trappa i Borgå.
Luciamorgonen i Svenskfinland bjöd på små lucior, lussekatter och Finlands lucia - se videoklipp från din egen region
Vi följde med luciamorgonen på olika håll i Svenskfinland.
Östnylands lucia 2019 förbereder sig inför kröningen med sång och läxor – andra filar på tal och kollar att facklorna är i skick
Förberedelserna inför lucia är i full gång.
Här är Västnylands lucior 2019 - sprider ljus i sex olika delar av regionen
Luciorna kröns på luciadagen 13.12.
Finlands lucia 2019 är Sara Ray från Esse i Pedersöre
Lucia är frontfigur för Folkhälsans årliga luciainsamling.
Finlands lucia är för det mesta en helsingforsare med kandidatnummer 5 – hur många lucior har kommit från din ort?
70 år av knutpatriotism, lyckonummer och skum rapportering.
Lite tur, påhittighet och en massa tändstickor ligger bakom luciabilderna genom åren - Kristoffer Åberg är Östnylands luciafotograf par excellence
Fotoutställning i fönstret till Östnylands redaktion.
Vem blir Finlands lucia 2019? Nu kan du rösta på din favorit
Omröstningen pågår fram till den 27 november.
Vem bär kronan bäst? Nu presenteras årets Luciakandidater
Kandidaterna träffar varandra och medierna på De tios dag.
Vem ska bära ljuskronan i år? Här är namnen på luciakandidaterna
I fjol samlades en rekordsumma in för utsatta familjer.
Få en stämningsfull start på dagen - se ett av Finlands lucias första uppträdanden
Luciakören uppträder för gymnasieelever kl. 9.10.
Möt årets luciakandidater: Vem kommer få bära ljuskronan i år?
Intervjuer och fotografering stod på agendan på de tios dag.
Finlands lucia 2017 kröntes i Helsingfors domkyrka
Anna-Kajsa Edström från Jakobstad bär kronan i år.
Glad lucia! Klockan 17 är det kröning i Helsingfors domkyrka
Anna-Kajsa Edström från Jakobstad är Finlands lucia i år.
Sista chansen att rösta fram Finlands Lucia 2017
Rösta och skänk en slant till utsatta barnfamiljer.
Svenskfinland håller fast vid traditionell lucia - i Sverige har konceptet ändrats på många håll
"Det finns säkert många orsaker till att intresset minskat".
Luciakandidaterna laddar upp på De tios dag – träffas för första gången
De tios dag fylls av intervjuer och fotografering.
Vem blir Finlands lucia 2017? De tio kandidaterna är utsedda
Medlen från årets insamling går till att stöda barnfamiljer.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0005.jsonl--Q183240--Luciafirande i andra länder-5--sv-0005-1254

Lucia

 Finland
 Finlandssvensk tradition
Lucia firas allmänt i Svenskfinland enligt samma traditioner som i Sverige. "Luciefester" firades i Nykarleby 1889.Luciatraditionen introducerades i Finland via skolorna, vilket präglade hur Lucia skulle uppträda. Det finns belägg för att Svenska fruntimmersskolan i Åbo hade en Lucia sedan 1898, och 1913 förekom en lucia vid Vörå folkhögskola. Vid Högvalla seminariums husmodersskola har seden med en lussande lucia upprätthållits från 1919. Vid Högvalla studerade flickor från hela Svenskfinland och de examinerade hushållslärarinnorna förde med sig traditionen till sina egna trakter. Luciatraditionen i Finland är resultatet av en medveten lansering. Under de språkpolitiskt turbulenta tiderna på 1920- och 1930-talen fungerade lucia som en identitetssymbol för de svenskspråkiga i Finland eftersom hon redan var en svenskhetssymbol i Sverige. Från 1930 fördes lucia aktivt ut via luciaprocessioner eller karnevalståg i ett flertal städer.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0005.jsonl--Q183240--Luciafirande i andra länder-5--sv-0005-1255

Lucia