final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q1394177--Kritik av organisationens kultur-4--sv-0016-784

Polisen i Sverige

Polisväsendet i Sverige ska enligt lagen arbeta för att "upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp". Den är uppdelad i Polismyndigheten och Säkerhetspolisen.

Polisman är i Sverige en person som tjänstgör inom polisen med sådan tjänsteställning som anges i polisförordningen (2014:1104). Även personer som tjänstgör som militärpoliser inom försvarsmakten enligt förordning (1980:123) är att anses som polisman.  Polisman skall under tjänstgöring ha med sig tjänstekort för polisman (i folkmun kallat "polislegitimation") eller polisbricka.

Den svenska polismyndigheten hade (September 2020) cirka 34 000 medarbetare varav cirka 21 000 poliser.

Lena Nitz, ordförande i Polisförbundet (som har omkring 21000 medlemmar och representerar 97% av alla poliser), sade att organisationens kultur inte klarar att ta till sig av kritik."Aktuellt 20 februari 2012", SVT, sett den 21 februari 2012. Även polisforskaren och lektor på polisutbildningen vid Linnéuniversitetet Rolf Granér menade 2016 att polisens organisation inte kunde ta till sig av kritik som nonchalerades, bortförklarades eller stoppades istället för att välkomnas den och att lösningar eftersöktes. Han tillade att den hade påtagligt svårt att lära av sina misstag och att utvärdera sig själv. Att göra något var viktigare än kvalitén på det som gjordes."Krisen inom svensk polis" (vid 10 minuter 30 sekunder), Studio Ett, Sveriges Radio, 31 augusti 2016. Åtkomst den 31 augusti 2016.

År 2015 sade 832 poliser upp sig vilket var den högsta siffra dittills noterad, de nyutbildade polisaspiranterna var 646 till antalet och innebar ett underskott på 186 poliser. En ökning noterades i uppsägningar bland poliser i åldrarna yngre än 40 och 40-60 år, förutom att fler poliser väljer att pensionera sig före 65 års ålder. Polisförbundet menar att ökningen beror på en omorganisation som deras medlemmar är missnöjda med. En grupp poliser som sagt upp sig rekryterades av Migrationsverket och Försäkringskassan.

 Kritik av yrkesgruppens löner och svårigheter med rekrytering
Många poliser upplever att deras lön inte kompenserar för de risker som är förknippade med yrket. Polisfacket har kämpat för att höja ingångslönerna för poliser generellt i landet. Medianlönen för en polis i riket ligger på 26.000. I januari 2020 kom en rapport som beskriver svårigheterna att uppnå de mål om 10.000 nya poliser över en fyra års period. Bland annat så har siffrorna om att totalt 651 personer antagits till vårterminen 2020 sänkt förväntningarna, vilket är långt ifrån de 1 045 som krävs för att hålla rätt ökningstakt av yrkesgruppen. Riksdagens utredningstjänst, RUT, beräknar att med den rekryteringsnivån kommer kraven att nås först 2028, vilket är fyra år senare än politikernas krav

Rapport: Svårt att klara mål om fler poliser
Det finns ”svårigheter” i Polismyndighetens arbete att nå regeringens mål om 10 000 fler polisanställda om fyra år, enligt en intern rapport. Men den ansvarige samordnaren säger att prognoserna visar att målet kommer att uppnås.
Utspelet kom från den rödgröna regeringen i april 2017 och stöds nu av samtliga riksdagspartier. Antalet polisanställda i Sverige ska öka med minst 10 000 till 2024 för att möta det ökade gängvåldet och oron i samhället, anser politikerna.
Målet är ambitiöst och kräver enligt Polismyndigheten totalt 22 000 rekryteringar för att kompensera för pensionsavgångar och andra avhopp. I dag har myndigheten drygt 30 000 anställda.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q1394177--Kritik av organisationens kultur-4--sv-0016-787

Polisen i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q1394177--Kritik av organisationens kultur-4--sv-0016-785

Polisen i Sverige

Lena Nitz, ordförande i Polisförbundet (som har omkring 21000 medlemmar och representerar 97% av alla poliser), sade att organisationens kultur inte klarar att ta till sig av kritik."Aktuellt 20 februari 2012", SVT, sett den 21 februari 2012. Även polisforskaren och lektor på polisutbildningen vid Linnéuniversitetet Rolf Granér menade 2016 att polisens organisation inte kunde ta till sig av kritik som nonchalerades, bortförklarades eller stoppades istället för att välkomnas den och att lösningar eftersöktes. Han tillade att den hade påtagligt svårt att lära av sina misstag och att utvärdera sig själv. Att göra något var viktigare än kvalitén på det som gjordes."Krisen inom svensk polis" (vid 10 minuter 30 sekunder), Studio Ett, Sveriges Radio, 31 augusti 2016. Åtkomst den 31 augusti 2016.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q1394177--Kritik av organisationens kultur-4--sv-0016-786

Polisen i Sverige

Lena Nitz, ordförande i Polisförbundet (som har omkring 21000 medlemmar och representerar 97% av alla poliser), sade att organisationens kultur inte klarar att ta till sig av kritik."Aktuellt 20 februari 2012", SVT, sett den 21 februari 2012. Även polisforskaren och lektor på polisutbildningen vid Linnéuniversitetet Rolf Granér menade 2016 att polisens organisation inte kunde ta till sig av kritik som nonchalerades, bortförklarades eller stoppades istället för att välkomnas den och att lösningar eftersöktes. Han tillade att den hade påtagligt svårt att lära av sina misstag och att utvärdera sig själv. Att göra något var viktigare än kvalitén på det som gjordes."Krisen inom svensk polis" (vid 10 minuter 30 sekunder), Studio Ett, Sveriges Radio, 31 augusti 2016. Åtkomst den 31 augusti 2016.

År 2015 sade 832 poliser upp sig vilket var den högsta siffra dittills noterad, de nyutbildade polisaspiranterna var 646 till antalet och innebar ett underskott på 186 poliser. En ökning noterades i uppsägningar bland poliser i åldrarna yngre än 40 och 40-60 år, förutom att fler poliser väljer att pensionera sig före 65 års ålder. Polisförbundet menar att ökningen beror på en omorganisation som deras medlemmar är missnöjda med. En grupp poliser som sagt upp sig rekryterades av Migrationsverket och Försäkringskassan.

 Kritik av yrkesgruppens löner och svårigheter med rekrytering
Många poliser upplever att deras lön inte kompenserar för de risker som är förknippade med yrket.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q1394177--Kritik av organisationens kultur-4--sv-0016-788

Polisen i Sverige


Polisen i Sverige

En statlig utredning, SOU 2010:103Justitiedepartementet, Polismetodutredningen.

"Särskilda spaningsmetoder SOU 2010:103", Regeringens webbplats, 22 december 2010. Hämtad den 30 augusti 2011., fick i uppdrag att närmare överväga särskilda spaningsmetoder som infiltration, provokativa åtgärder samt användning av tekniska spaningshjälpmedel som för närvarande sker med stöd av de allmänna befogenheterna i bland annat polislagen (1984:387).Justitiedepartementet, Polismetodutredningen.

30 har dött i polisingripanden
Minst 30 personer har dött i samband med ingripanden från polis, väktare och vårdpersonal, de senaste 25 åren. Det visar en ny rapport från polishögskolan.
Rapporten initierades på grund av Ekots avslöjanden om fallet Johan Liljeqvist som dog efter ett våldsamt polisingripande i Göteborg 2008. Och nu ska polishögskolan ändra sina instruktioner.
– Det är ju kunskapen om att människor har avlidit i de ingripanden som poliser och kanske annan personal också inom rättsväsendet har varit utsatt för.
– Och vi vill ju absolut inte att något sådant här ska inträffa, då måste vi ju se om det finns några pedagogiska möjligheter att göra våra instruktioner ännu tydligare, det är det det här handlar om, säger Christer Nyberg är studierektor på polishögskolan.
Efter Ekots avslöjanden om hur det gick till när 24-årige Johan Liljeqvist dog i samband med ett polisingripande inledde polishögskolan en granskning av liknande dödsfall som skett efter att personer blivit fasthållna och nedtryckta av till exempel polis.
30 fall hittades där personer dött i samband med sådana ingripanden. De flesta av poliser, men i några fall är det också väktare och vårdpersonal som tryckt ner personer med magen nedåt och tryck på ryggen.
35-årige Peter Andersson en av dem. Han dog efter ett polisingripande i Örebro för tio år sen när han transporterades i en bältessäng med en polis över sig:
Ulf Andersson är bror till Peter:
– På mage i bältessäng, fastspänd med bälten, plus handbojor på ryggen, säger han.
Och då är det någon som sätter sig på magen, när han ligger ner på ryggen med handbojor?
– Jajamän. Och det är då han avlider. Jag tycker bara att det rent utsagt är sjukt, säger han.
Peter Andersson hade legat fasttryck på mage under en längre tid, och i den nya studien från polishögskolan, varnas särskilt för sådana långa utdragna förlopp, säger Christer Nyberg:
– Om vi helt enkelt har en situation där en person gör kraftigt motstånd under lång tid, och lång tid skulle vara 15 minuter eller kanske ännu längre. Då uppstår särskild stor risk för att det skulle kunna inträffa ett dödsfall, säger han.
Precis som i Johan Liljeqvists fall har flera av dem som dött i samband med ingripandena också transporterats på mage efter ingripandet.
– Efter den här långvariga kampen, om man då dessutom transporterar någon liggande på magen så är det än tydligare att då utsätter man personen för en mycket allvarlig risk, och det får man naturligtvis inte göra medvetet, säger Christer Nyberg.
Och nu ska polishögskolan alltså ändra de instruktioner som finns för ingripanden mot våldsamma personer.
– Vi har inga felaktigheter i de tidigare rekommendationerna, men vi tror att vi pedagogiskt skulle kunna förbättra det här så att poliserna i framtiden på ett tydligare sätt vet både när det inträffar händelser som kan vara särskilt farliga och i sådana fall hur man ska kunna agera när det har inträffat, säger Christer Nyberg.
Bo-Göran Bodin Daniel Velasco
Ekot
#text=4237162#fallet Johan Liljeqvist och flera av de andra som dött när polisen eller andra myndighetspersoner ingripit.


Polisen i Sverige


Centralafrika

Centralafrika eller centrala Afrika (för att skilja regionen från landet) är en region i de centrala delarna av Afrika. Den ligger på båda sidor av ekvatorn och kännetecknas till stora delar av sina stora skogsområden med centrum kring Kongofloden och dess bifloder.

Enligt FN:s regionindelning består regionen av nio länder om sammanlagt 6,6 miljoner kvadratkilometer och ett invånarantal på 104 miljoner (år 2004). Det finns dock många regionindelningar, med allt från 1 till 15 ingående länder.

StaterSjälvständighetTidigare kolonialmakter1975 1960196819601960 (från Frankrike) 1914, senare och 1960190019751960


Centralafrika


Grönköpings Veckoblad

Grönköpings Veckoblad är en svensk skämttidning, startad 1902 som bilaga i Söndags-Nisse. Den utges sedan 1916 som separat publikation och säger sig vara "Sveriges största månatligen utkommande veckotidning".

Medarbetare Chefredaktörer Hasse Zetterström, 1902–1942.Zetterström, Hasse i Vem är det, 1943. Seth Bremberg, 1942–1963, medarbetare från 1924.Bremberg, Seth E i Vem är det, 1963. Yngve Kernell, 1964–1968.Kernell, E Yngve i Vem är det, 1977. Erik Brandt, 1968–1977, medarbetare från 1936.Brandt, Erik E i Vem är det, 1977. Gunnar Ljusterdal, 1977–1999, medarbetare från 1971.Ljusterdal, Gunnar E i Vem är det, 1993 Erik Blix, 1999–2005. Olov Norbrink, 2006–2008. Ulf Schöldström, 2009–2020, medarbetare från 1985. Karin Aspenberg, 2020–, medarbetare från 2005. Andra medarbetare Oscar Rydqvist, 1916–1925 Nils Hasselskog, 1925–1936


Grönköpings Veckoblad


Mord

miniatyr|Mordet, av Paul Cézanne.
miniatyr|Mordet på Thomas Becket, målning av Joseph Martin Kronheim.

Mord (latin: homicidium) är ett uppsåtligt och otillåtet dödande av en annan människa, med definition i olika staters lagar. Mord särskiljs oftast från andra typer av dödande, såsom former där uppsåt inte existerar. Alla rättsväsen, antika som moderna, ser mord som ett mycket allvarligt brott. En människa som mördat kallas mördare.

I Sverige inträffar genomsnittligt ungefär 100 fall av konstaterat dödligt våld per år (mord, dråp och misshandel med dödlig utgång). Frekvensen per kapita har varit ungefär konstant åtminstone sedan 1970-talet, men sjönk långsamt fram till 2012 då den började att långsamt öka. Under perioden 2002–2006 rubricerades 64 procent av dessa som mord. Andelen fall rubricerade som mord har ökat över tid; perioden 1990–1995 var den 44 procent.BRÅ Rapport 2008:23.

I 70 procent av fallen av dödligt våld är gärningsmannen en familjemedlem eller en bekant till offret.Brottsutvecklingen i Sverige fram till 2007 s. 63.

Det vanligaste vapnet var knivBrottsutvecklingen i Sverige fram till år 2007 s.68. till och med 2017. Knivmorden har successivt minskat, men istället har dödsfall till följd av skjutningar i kriminella miljöer ökat snabbt på senare år. Sprängattentat i Sverige har också ökat snabbt under 2000-talet, men har gett upphov till relativt få dödsfall.

Sverige, Norge och Danmark hade liknande frekvens av dödligt våld per kapita fram till omkring 2013, och Finland ungefär tre gånger så hög. Finsk frekvens har sjunkit och svensk ökat, och mötte varandra år 2017. Enligt en jämförelse av norska Kripos och BRÅ:s statistik gjord år 2017 av Aftenposten har Sverige totalt sett haft en dubbelt så högt mordfrekvens som grannlandet Norge. Parallellt med en ökning av skjutvapenvåld och handgrantatsdetonationer minskar andelen uppklarade brott i dessa kategorier.

Anmälningsfrekvensen har dock ökat allt snabbare sedan 1980-talet. Antalet anmälda mordförsök per år tredubblades från 1970-talet till 2000-talet, men enligt länskriminalpolisen i Stockholm resulterade ökningen inte i en motsvarande ökning av antalet mord eftersom sjukvården förbättrats under samma period. Skillnaden beror enligt BRÅ på att flera av de polisanmälda fallen initialt var “felregistrerade” och efter utredning har visat sig vara vållande till annans död, självmord, överdos, olyckor, naturlig död eller ofullbordade försök till mord. BRÅ förklarar den snabbt ökande skillnaden med att polisens registrering datoriserades 1991–1995 och de manuella kontrollerna därmed har blivit färre. till bland de högsta nivåerna i EU.

Mord där ingen misstänkt finns ännu efter en eller två dagar kallar svensk polis för spaningsmord

BRÅ förklarar den snabbt ökande skillnaden med att polisens registrering datoriserades 1991–1995 och de manuella kontrollerna därmed har blivit färre. till bland de högsta nivåerna i EU. Mord där ingen misstänkt finns ännu efter en eller två dagar kallar svensk polis för spaningsmord.

16.3.2013.
RÅ och rikskriminalen brukar kalla Palmemordet för ett spaningsmord. Låt se hur ett spaningsmord definieras – ja, det var inte lätt. Spaningsmord är tydligen inte lagens term, utan en fackterm inom brottsbekämpningen. Och innebörden får väl närmast sägas vara:
Ett mord där förövaren inte är känd utan måste efterspanas.
Från denna definition befinner sig mordet på Olof Palme på ljusårs avstånd. Förövaren av detta mord har, från en tidpunkt långt före själva gärningen, varit inte bara känd för spanarna utan lejd för mordet av dessa spanare.
Det är detta förhållande som RÅ och RPS (rikspolisstyrelsen) sedan över 27 år tillbaka gör allt för att fördölja, och det är detta förhållande som sällan får presenteras utan fastnar i den svenska rättsstatens filter.
Att mordorganisation och mordspanare har bildat en personalunion av det mest cyniska och grymma slag har säkerligen, för de flesta utomstående granskare, tett sig svårt att fatta, att ens börja fatta.
Jag ska här ta upp några exempel som visar hur Palmemordet skiljer sig från gängse mord. Den stora skillnaden är denna:
Mordarrangörerna har inte brytt sig om att dölja mordet, dölja mördaren, dölja händelser som borde förefalla farliga, för arrangörerna.
Jag börjar med mördaren själv, dåvarande piketpolisen Anti Harald Avsan. Vad får han order att göra? Jo, att ställa sig i en även nattetid trafikerad gathörna och där invänta mordoffrets ankomst. Han bär därvid samma klädsel, civil, som han i flera år som ouniformerad piketpolis i centrum uppträtt i på gator och torg. Han har setts av många, genom åren, och flera av dessa kan ju ha varit ute på stan, en fredagkväll.
Avsan var uppenbarligen inte camouflerad på något sätt, bar inte mask – varför inte? Han kunde, som sagt, ha blivit avslöjad redan när han som spindel i nätet väntade på sitt offer. Han beskriver öppet och tydligt, för en dold walkie-talkie-chef, situationen och vad han tänker göra, han talar öppet och tydligt på finska, ett språk ingalunda helt okänt en natt i Stockholm. Han bär walkie-talkie och vapen helt synliga – och han b l i r avslöjad!
Men arrangörerna känner ingen panik, ”skit i avslöjandet och gör vad du ska” – mordet ska genomföras till varje pris.
Ger arrangörerna upp? Blir Avsan det spill man måste räkna med inom en mordkomplott? Ingalunda. Det spelar ingen roll om mördaren Avsan blir avslöjad, eftersom
DET INTE FINNS NÅGON POLIS SOM VILL SPANA ELLER NÅGON ÅKLAGARE SOM VILL ÅTALA!
Avsan avslöjad? Än sen då? ”Ni kan aldrig ta mig, ni kan aldrig ta mig…”
Om vi låtsas att spanande polis den kvällen inte hade aning om förövarens identitet, vad hade denna polisgrupp gjort då? Eftersom det tämligen omedelbart var känt att mördaren hade flytt upp till Malmskillnadsgatan och därifrån, antagligen, ner David Bagares gata, borde givetvis dörrknackning längs denna gata omedelbart ha satts in. Vad skulle inte en tidig dörrknackning hos Östling & Grundberg ha kunnat ge, vid 24-tiden?
Nu blev det aldrig någon tidig dörrknackning, eftersom arrangörerna ville ge Anti Avsan lite lugn och ro; redan från början var han fredad, skyddad. ”Ni kan inte ta mig…”
Det finns fler exempel på hur arrangörerna inte brytt sig om att skydda sig, gardera sig. När det blir aktuellt har rikskrimchefen planen klar för hur ambulansens ankomsttid till Sabbatsberg skulle kunna fixas, förskjutas tre minuter bakåt, så att körtiden från Dekorima såg rimligt snabb ut: fixa Palmes patientjournal!
Fanns det experter för detta ändamål? Nej, men det gick bra med ett par ur Amatörernas Riksförbund. Kladda till en ”8:a” till en ”5:a” kan väl vem som helst göra, och skulle det råka bli lite hafsigt, så kommer ju ingen polis att försöka utreda, ha ha. Att Gunnar Wall och Sven Anér, över en helsida i Internationalen maj 1989, utförligt redovisar rikskrims och inte minst rikskrimchefens nattsvarta skoj, rör inte förundersökarna i ryggen, eftersom Internationalen är en liten tidning långt ut på vänsterkanten som inga hederliga människor läser.
En kommissariebil som ingår maskopi med en Sollentunaambulans och stämmer träff långt upp i Vasastan och sinkar Olofs blixtfärd till Sabb som borde ha gått en helt annan väg, aldrig upp till Vasastan – Sven Anér tycks ha ett aldrig sinande intresse för små skitsaker. Ambulansen kom ju fram. Och kommissariebilen också. Ambulansföraren är säkert hörd, och kommissarien likaså, Anér ser spöken på ljusa dan. Eller på natten.
Mitt konstaterande blir alltså att det inte alls är farligt för förbrytare att begå brott om de vet att de aldrig, aldrig någonsin, kommer att lagföras. ”Vi har en sån uppbackning…”
Hela detta koncept, utan revor i kanten, har hållit i över 27 år – men ska det hålla in i den svarta evigheten?
Jag brukar aningen hoppfullt referera till den kyliga och opartiska forskning som någon gång måste komma. Denna forskning kommer då inte att kunna undvika
eller Lena Anderssons ledarkolumn i DN härförleden, där hon gjorde upp med dagens ängsliga historieskrivning. Det kanske räcker med ytterligare några få modiga som inte tror på sagor.
Att Lisbeth Palme aldrig blev påskjuten vid Dekorima gick också bra att ändra på. Visserligen skrevs aldrig något lagstadgat rättsintyg, men två vittnen på Sabb gick ju alltid att hitta, som trodde sig ha sett någon rispa på Lisbeth Palmes rygg, så då kan vi glömma det här med rättsintyget… Ingen polis eller åklagare kommer att utreda.
Och Lisbeth Palmes kappa, då? Mockakappa eller mörk tygkappa med slejf och kapuschong? Stryk det som ej önskas. Den bruna mockakappan skickas med blixtfart till Bundeskriminalamt i Wiesbaden, som itutas att detta vore Frau Palmes Mocka-Mantel, bitte untersuchen – alltså ett brott mot vetenskaplig heder av grövsta slag.
Undersöka? Vad då undersöka? Bundeskriminalamt är ju inkopplad. Statens kriminaltekniska, riksmuseet vid Frescati, vad gnäller Sven Anér om?
Jag gnäller om att mockakappan aldrig bars av Lisbeth Palme vid Dekorima, den blev laboratoriebeskjuten efteråt.
Anér har livlig fantasi, tänk om han lät oss vara i fred med vårt jobb…
Polis och mördare i samma båt. En oslagbar besättning.
Sven Anér
Inga kommentarer:
Skicka en kommentar
Läs sidan "Om kommentarer"


Mord


Mord

I Sverige inträffar genomsnittligt ungefär 100 fall av konstaterat dödligt våld per år (mord, dråp och misshandel med dödlig utgång). Frekvensen per kapita har varit ungefär konstant åtminstone sedan 1970-talet, men sjönk långsamt fram till 2012 då den började att långsamt öka. Under perioden 2002–2006 rubricerades 64 procent av dessa som mord. Andelen fall rubricerade som mord har ökat över tid; perioden 1990–1995 var den 44 procent.BRÅ Rapport 2008:23.

I 70 procent av fallen av dödligt våld är gärningsmannen en familjemedlem eller en bekant till offret.Brottsutvecklingen i Sverige fram till 2007 s. 63.

Det vanligaste vapnet var knivBrottsutvecklingen i Sverige fram till år 2007 s.68. till och med 2017. Knivmorden har successivt minskat, men istället har dödsfall till följd av skjutningar i kriminella miljöer ökat snabbt på senare år. Sprängattentat i Sverige har också ökat snabbt under 2000-talet, men har gett upphov till relativt få dödsfall.

Sverige, Norge och Danmark hade liknande frekvens av dödligt våld per kapita fram till omkring 2013, och Finland ungefär tre gånger så hög. Finsk frekvens har sjunkit och svensk ökat, och mötte varandra år 2017. Enligt en jämförelse av norska Kripos och BRÅ:s statistik gjord år 2017 av Aftenposten har Sverige totalt sett haft en dubbelt så högt mordfrekvens som grannlandet Norge. Parallellt med en ökning av skjutvapenvåld och handgrantatsdetonationer minskar andelen uppklarade brott i dessa kategorier.


Mord

I Sverige inträffar genomsnittligt ungefär 100 fall av konstaterat dödligt våld per år (mord, dråp och misshandel med dödlig utgång). Frekvensen per kapita har varit ungefär konstant åtminstone sedan 1970-talet, men sjönk långsamt fram till 2012 då den började att långsamt öka. Under perioden 2002–2006 rubricerades 64 procent av dessa som mord. Andelen fall rubricerade som mord har ökat över tid; perioden 1990–1995 var den 44 procent.BRÅ Rapport 2008:23.

I 70 procent av fallen av dödligt våld är gärningsmannen en familjemedlem eller en bekant till offret.Brottsutvecklingen i Sverige fram till 2007 s. 63.

Det vanligaste vapnet var knivBrottsutvecklingen i Sverige fram till år 2007 s.68. till och med 2017. Knivmorden har successivt minskat, men istället har dödsfall till följd av skjutningar i kriminella miljöer ökat snabbt på senare år. Sprängattentat i Sverige har också ökat snabbt under 2000-talet, men har gett upphov till relativt få dödsfall.

Sverige, Norge och Danmark hade liknande frekvens av dödligt våld per kapita fram till omkring 2013, och Finland ungefär tre gånger så hög. Finsk frekvens har sjunkit och svensk ökat, och mötte varandra år 2017. Enligt en jämförelse av norska Kripos och BRÅ:s statistik gjord år 2017 av Aftenposten har Sverige totalt sett haft en dubbelt så högt mordfrekvens som grannlandet Norge. Parallellt med en ökning av skjutvapenvåld och handgrantatsdetonationer minskar andelen uppklarade brott i dessa kategorier.

Anmälningsfrekvensen har dock ökat allt snabbare sedan 1980-talet.


Hedersmord

Hedersmord, eller skammord, är ett ofta planerat mord på en familjemedlem eller släkting för att återupprätta familjens, klanens eller gruppens heder, som offret på något sätt anses ha vanärat. Hedersmord och annat hedersvåld är våld i nära relationer som motiveras av hederskultur och drabbar oftast kvinnor. FN:s befolkningsfond (UNFPA) bedömer att hedersmorden globalt har 5 000 årliga offer. Mörkertalet är stort och enligt Amnesty International dokumenteras årligen cirka 1000 fall enbart i Pakistan.

Följande hedersmord begångna i eller med anknytning till Sverige har blivit uppmärksammade i media:
 1986 - Mordet på Ibrahim och Bafreen Fatah (kurdiska makar från Irak).
 1994 - Mordet på Maryam i Hällefors (kristen palestinsk kvinna).
 1996 - Mordet på Sara Abed Ali i Umeå (kurdisk kvinna från Irak)
 1999 - Mordet på Pela Atroshi (kurdisk kvinna från Irak). Mordet begicks fysiskt sett i Irak, men inom en i Sverige bosatt familj.
 2002 - Mordet på Fadime Sahindal (kurdisk kvinna från Turkiet)
 2005 - Mordet på Abbas Rezai (afghansk man)
 2010 - Mordet på Jian Subhi Aref (kurdisk kvinna från Irak)
 2012 - Mordet på Maria Barin Aydin (yazidisk kvinna från Irak)
 2016 - Mordet på Ramin Sherzaj (afghansk man)Expert: Exponering kan ha ökat skammen, TT 2017-02-23
2016 - Mordet på 16-åriga Marzieh Amiri från Iran som var andrahustru till en 41-årig man som kommit till Sverige år 2011 med sin första fru. Mannen dömdes i tingsrätt och hovrätt till 18 års fängelse och utvisning på livstid.

Enligt Jan Hjärpe kom förövarna uteslutande från förmoderna samhällen, där staten och den offentliga sektorn är svag och där mäns makt och klanens rykte hänger samman med kontrollen av kvinnors sexualitet.Integreringsproblematiken mellan det förmoderna och det moderna : regeringsinsatser mot hedersmord ur ett sociologiskt perspektiv, Erica Marianne von Heideken 2003 Utöver dessa domar antar man att det kan finnas ett stort mörkertal. Hedersrelaterat våld och förtryck har den senaste tiden ökat i Sverige och enligt riksorganisationen GAPF - Glöm aldrig Pela och Fadime misstänks minst 10 unga kvinnor och män fallit offer för hedersmord i Sverige under 2016.

Ett antal förundersökningar har inletts i Sverige med misstankar om hedersrelaterade mord med följande gemensamma scenario: En ung kvinna inom en kultur där hedersmord förekommer påstås ha begått självmord eller råkat ut för en olycka, till exempel genom fall från en balkong. Förundersökningarna har dock lagts ner då brott inte har kunnat styrkas. De fällande domarna i hedersmordmål har oftast byggt på ett vittnesmål. Om ingen velat vittna eller vittnesuppgifter ändras under utredningens förlopp har det varit svårt att bevisa något. Balkongflickor förekommer som beteckning på dessa offer. Sveriges Radios Kaliber och Front har rapporterat att fenomenet blivit vanligare i Sverige de senaste åren och att tio av femton stödverksamheter berättade att de varit i kontakt med flickor som uppmanats av sina föräldrar att ta sina liv. Fem av verksamheterna hade ofta hört talas om förtäckta mord. Sydsvenskan rapporterade år 2013 att tio flickor omkommit i balkongfall sedan 2006.

År 2016 begicks tio hedersmord i Sverige, vilket utgjorde 10 procent av totalt 105 mordfall det året. De sex kvinnliga offren utgjorde en tredjedel av kvinnomorden

Av 105 mord som begicks förra året var tio hedersmord. Sett till alla kvinnor som mördades 2016 var en tredjedel av dem hedersrelaterade, sex av 18.
Det rapporterar Sveriges Radios program I lagens namn som tagit del av siffror från Nationella kompetensteamet, en organisation inom länsstyrelsen i Östergötland som kartlägger hedersrelaterad brottslighet.
Men siffrorna ger nog inte en helt korrekt bild, enligt Sara Mohammad, grundare till föreningen Glöm aldrig Pela och Fadime.
- Jag tror absolut att mörkertalet är större. Det är också viktigt att vi får en klar bild över hur omfattande hedersvåldet är i dag. Som det är nu så för inte Brottsförebyggande rådet någon statistik om hur omfattande det är, säger hon till radion.
Regeringen har fått kritik för att inte ta tag i frågan. Ansvarig minister – jämställdhetsminister Åsa Regnér – säger att man tillsatt en utredning för att kartlägga hedersvåld.


Hedersmord


Hedersmord

Följande hedersmord begångna i eller med anknytning till Sverige har blivit uppmärksammade i media:
 1986 - Mordet på Ibrahim och Bafreen Fatah (kurdiska makar från Irak).
 1994 - Mordet på Maryam i Hällefors (kristen palestinsk kvinna).
 1996 - Mordet på Sara Abed Ali i Umeå (kurdisk kvinna från Irak)
 1999 - Mordet på Pela Atroshi (kurdisk kvinna från Irak). Mordet begicks fysiskt sett i Irak, men inom en i Sverige bosatt familj.
 2002 - Mordet på Fadime Sahindal (kurdisk kvinna från Turkiet)
 2005 - Mordet på Abbas Rezai (afghansk man)
 2010 - Mordet på Jian Subhi Aref (kurdisk kvinna från Irak)
 2012 - Mordet på Maria Barin Aydin (yazidisk kvinna från Irak)
 2016 - Mordet på Ramin Sherzaj (afghansk man)Expert: Exponering kan ha ökat skammen, TT 2017-02-23
2016 - Mordet på 16-åriga Marzieh Amiri från Iran som var andrahustru till en 41-årig man som kommit till Sverige år 2011 med sin första fru. Mannen dömdes i tingsrätt och hovrätt till 18 års fängelse och utvisning på livstid.


Hedersmord

Följande hedersmord begångna i eller med anknytning till Sverige har blivit uppmärksammade i media:
 1986 - Mordet på Ibrahim och Bafreen Fatah (kurdiska makar från Irak).
 1994 - Mordet på Maryam i Hällefors (kristen palestinsk kvinna).
 1996 - Mordet på Sara Abed Ali i Umeå (kurdisk kvinna från Irak)
 1999 - Mordet på Pela Atroshi (kurdisk kvinna från Irak). Mordet begicks fysiskt sett i Irak, men inom en i Sverige bosatt familj.
 2002 - Mordet på Fadime Sahindal (kurdisk kvinna från Turkiet)
 2005 - Mordet på Abbas Rezai (afghansk man)
 2010 - Mordet på Jian Subhi Aref (kurdisk kvinna från Irak)
 2012 - Mordet på Maria Barin Aydin (yazidisk kvinna från Irak)
 2016 - Mordet på Ramin Sherzaj (afghansk man)Expert: Exponering kan ha ökat skammen, TT 2017-02-23
2016 - Mordet på 16-åriga Marzieh Amiri från Iran som var andrahustru till en 41-årig man som kommit till Sverige år 2011 med sin första fru. Mannen dömdes i tingsrätt och hovrätt till 18 års fängelse och utvisning på livstid.

Enligt Jan Hjärpe kom förövarna uteslutande från förmoderna samhällen, där staten och den offentliga sektorn är svag och där mäns makt och klanens rykte hänger samman med kontrollen av kvinnors sexualitet.Integreringsproblematiken mellan det förmoderna och det moderna : regeringsinsatser mot hedersmord ur ett sociologiskt perspektiv, Erica Marianne von Heideken 2003 Utöver dessa domar antar man att det kan finnas ett stort mörkertal. Hedersrelaterat våld och förtryck har den senaste tiden ökat i Sverige och enligt riksorganisationen GAPF - Glöm aldrig Pela och Fadime misstänks minst 10 unga kvinnor och män fallit offer för hedersmord i Sverige under 2016.


Hedersmord

Följande hedersmord begångna i eller med anknytning till Sverige har blivit uppmärksammade i media:
 1986 - Mordet på Ibrahim och Bafreen Fatah (kurdiska makar från Irak).
 1994 - Mordet på Maryam i Hällefors (kristen palestinsk kvinna).
 1996 - Mordet på Sara Abed Ali i Umeå (kurdisk kvinna från Irak)
 1999 - Mordet på Pela Atroshi (kurdisk kvinna från Irak). Mordet begicks fysiskt sett i Irak, men inom en i Sverige bosatt familj.
 2002 - Mordet på Fadime Sahindal (kurdisk kvinna från Turkiet)
 2005 - Mordet på Abbas Rezai (afghansk man)
 2010 - Mordet på Jian Subhi Aref (kurdisk kvinna från Irak)
 2012 - Mordet på Maria Barin Aydin (yazidisk kvinna från Irak)
 2016 - Mordet på Ramin Sherzaj (afghansk man)Expert: Exponering kan ha ökat skammen, TT 2017-02-23
2016 - Mordet på 16-åriga Marzieh Amiri från Iran som var andrahustru till en 41-årig man som kommit till Sverige år 2011 med sin första fru. Mannen dömdes i tingsrätt och hovrätt till 18 års fängelse och utvisning på livstid.

Enligt Jan Hjärpe kom förövarna uteslutande från förmoderna samhällen, där staten och den offentliga sektorn är svag och där mäns makt och klanens rykte hänger samman med kontrollen av kvinnors sexualitet.Integreringsproblematiken mellan det förmoderna och det moderna : regeringsinsatser mot hedersmord ur ett sociologiskt perspektiv, Erica Marianne von Heideken 2003 Utöver dessa domar antar man att det kan finnas ett stort mörkertal. Hedersrelaterat våld och förtryck har den senaste tiden ökat i Sverige och enligt riksorganisationen GAPF - Glöm aldrig Pela och Fadime misstänks minst 10 unga kvinnor och män fallit offer för hedersmord i Sverige under 2016.

Ett antal förundersökningar har inletts i Sverige med misstankar om hedersrelaterade mord med följande gemensamma scenario: En ung kvinna inom en kultur där hedersmord förekommer påstås ha begått självmord eller råkat ut för en olycka, till exempel genom fall från en balkong. Förundersökningarna har dock lagts ner då brott inte har kunnat styrkas. De fällande domarna i hedersmordmål har oftast byggt på ett vittnesmål. Om ingen velat vittna eller vittnesuppgifter ändras under utredningens förlopp har det varit svårt att bevisa något. Balkongflickor förekommer som beteckning på dessa offer. Sveriges Radios Kaliber och Front har rapporterat att fenomenet blivit vanligare i Sverige de senaste åren och att tio av femton stödverksamheter berättade att de varit i kontakt med flickor som uppmanats av sina föräldrar att ta sina liv. Fem av verksamheterna hade ofta hört talas om förtäckta mord. Sydsvenskan rapporterade år 2013 att tio flickor omkommit i balkongfall sedan 2006.


Malexandermorden

Malexandermorden var ett av 1999 års mest omskrivna brott i Sverige. Under jakten på bankrånarna Tony Olsson, Andreas Axelsson och Jackie Arklöv den 28 maj 1999 sköts polismännen Olle Borén (42) och Robert Karlström (30) till döds på nära håll med sina egna tjänstevapen. Morden i Malexander begicks sedan de två polismännen följt efter trion, som kort dessförinnan rånat Östgöta Enskilda Bank i Kisa.

Axelsson greps efter att ha sökt vård för en skottskada som han ådrog sig under flykten. Arklöv greps i Tyresö tre dagar senare. Olsson lyckades fly via Tyskland till Costa Rica, där han greps en dryg vecka senare och utlämnades till Sverige. De tre åtalades vid Linköpings tingsrätt hösten 1999 och dömdes år 2000 till livstids fängelse. Domarna överklagades till Göta hovrätt som fastställde tingsrättens dom. Högsta domstolen beviljade ej prövningstillstånd.

Domen blev omdiskuterad eftersom alla tre gärningsmännen ansågs skyldiga till mord då de agerat tillsammans och i samförstånd, trots att tingsrätten inte lyckades klargöra vem av de tre som gått fram och skjutit de dödande skotten när polismännen låg ner. Domstolen valde att tillämpa ett nytt begrepp för medgärningsmannaskap (tillsammans och i samförstånd) och dömde alla tre för mord.

Olsson och Axelsson erkände bankrånet och medgav att de befunnit sig i Malexander där polismännen sköts till döds, men nekade till mordanklagelserna. Tony Olsson teg sig igenom alla förhör. I tingsrätt eller hovrätt berättade han heller inte vem eller vilka som sköt i Malexander.Förundersökning K19877-99 och dom B1246-99 Arklöv hävdade länge att han inte varit med vare sig vid rånen eller morden, men i juni 2001 erkände han att det var han som avlossade de dödande skotten mot polismännen. Han berättade för kriminalinspektör Eiler Augustsson från länskriminalen i Stockholm och kollegan Benniet Henrichson från Linköping att han tagit ett av polismännens tjänstevapen och skjutit båda.Bosse Brink: Han var artig och verbal, SvD, läst 091111 Detta skedde efter att Arklöv tiden innan indirekt pekat ut Olsson som mördaren, men kort därefter gjorde Arklöv en helomvändning och erkände själv med hänvisning till att han inte stod ut med de anhörigas lidanden.

Olsson var en av grundarna av den nynazistiska organisationen NRA (möjligen Nationella Revolutionära Armén)http://www.aftonbladet.se/nyheter/9911/14/breven.html inspirerat av IRA och andra så kallade stadsgerillor som Axelsson, Arklöv, Mats Nilsson och andra nynazister med stort våldskapital kom att ingå i, varav de flesta var tidigare dömda för en rad grova brott. Olsson hade avvikit från en permission från anstalten Österåker som beviljats för att han skulle kunna delta i repetitionerna inför Lars Noréns teateruppsättning 7:3 med Mats Nilsson och Axelsson. Arklöv dömdes 1995 i Bosnien till åtta års fängelse för krigsförbrytelser begångna som legosoldat på den bosnienkroatiska sidan under jugoslaviska krigen mot bosniska muslimer.

Olsson rymde från anstalten Hall den 28 juli 2004,http://mel2005.se/index.jsp?a=164421 men greps efter två dagar på fri fot. Han har bytt efternamn till Byström och 2019 omvandlades straffet till tidsbestämd dom på 35 års fängelse

Olsson rymde från anstalten Hall den 28 juli 2004, men greps efter två dagar på fri fot. Han har bytt efternamn till Byström och 2019 omvandlades straffet till tidsbestämd dom på 35 års fängelse.


Malexandermorden


Malexandermorden

Axelsson greps efter att ha sökt vård för en skottskada som han ådrog sig under flykten. Arklöv greps i Tyresö tre dagar senare. Olsson lyckades fly via Tyskland till Costa Rica, där han greps en dryg vecka senare och utlämnades till Sverige. De tre åtalades vid Linköpings tingsrätt hösten 1999 och dömdes år 2000 till livstids fängelse. Domarna överklagades till Göta hovrätt som fastställde tingsrättens dom. Högsta domstolen beviljade ej prövningstillstånd.

Domen blev omdiskuterad eftersom alla tre gärningsmännen ansågs skyldiga till mord då de agerat tillsammans och i samförstånd, trots att tingsrätten inte lyckades klargöra vem av de tre som gått fram och skjutit de dödande skotten när polismännen låg ner. Domstolen valde att tillämpa ett nytt begrepp för medgärningsmannaskap (tillsammans och i samförstånd) och dömde alla tre för mord.

Olsson och Axelsson erkände bankrånet och medgav att de befunnit sig i Malexander där polismännen sköts till döds, men nekade till mordanklagelserna. Tony Olsson teg sig igenom alla förhör.


Malexandermorden

Axelsson greps efter att ha sökt vård för en skottskada som han ådrog sig under flykten. Arklöv greps i Tyresö tre dagar senare. Olsson lyckades fly via Tyskland till Costa Rica, där han greps en dryg vecka senare och utlämnades till Sverige. De tre åtalades vid Linköpings tingsrätt hösten 1999 och dömdes år 2000 till livstids fängelse. Domarna överklagades till Göta hovrätt som fastställde tingsrättens dom. Högsta domstolen beviljade ej prövningstillstånd.

Domen blev omdiskuterad eftersom alla tre gärningsmännen ansågs skyldiga till mord då de agerat tillsammans och i samförstånd, trots att tingsrätten inte lyckades klargöra vem av de tre som gått fram och skjutit de dödande skotten när polismännen låg ner. Domstolen valde att tillämpa ett nytt begrepp för medgärningsmannaskap (tillsammans och i samförstånd) och dömde alla tre för mord.

Olsson och Axelsson erkände bankrånet och medgav att de befunnit sig i Malexander där polismännen sköts till döds, men nekade till mordanklagelserna. Tony Olsson teg sig igenom alla förhör. I tingsrätt eller hovrätt berättade han heller inte vem eller vilka som sköt i Malexander.Förundersökning K19877-99 och dom B1246-99 Arklöv hävdade länge att han inte varit med vare sig vid rånen eller morden, men i juni 2001 erkände han att det var han som avlossade de dödande skotten mot polismännen. Han berättade för kriminalinspektör Eiler Augustsson från länskriminalen i Stockholm och kollegan Benniet Henrichson från Linköping att han tagit ett av polismännens tjänstevapen och skjutit båda.Bosse Brink: Han var artig och verbal, SvD, läst 091111 Detta skedde efter att Arklöv tiden innan indirekt pekat ut Olsson som mördaren, men kort därefter gjorde Arklöv en helomvändning och erkände själv med hänvisning till att han inte stod ut med de anhörigas lidanden.

Olsson var en av grundarna av den nynazistiska organisationen NRA (möjligen Nationella Revolutionära Armén)http://www.aftonbladet.se/nyheter/9911/14/breven.html inspirerat av IRA och andra så kallade stadsgerillor som Axelsson, Arklöv, Mats Nilsson och andra nynazister med stort våldskapital kom att ingå i, varav de flesta var tidigare dömda för en rad grova brott.


Tony Olsson

Tony Olsson, vars riktiga namn är Tony Åke Byström, född 8 december 1972 i Flemingsberg, är en svensk medborgare, tidigare distriktsledare för nynazistiska Riksfronten i Örebro, dömd till livstids fängelse för polismorden i Malexander som han avtjänar sedan 2000. Olsson avtjänade sedan september 2017 sitt straff på anstalten i Västervik, som har säkerhetsklass två. I juli 2021 flyttades han dock till anstalten Tillberga utanför Västerås, som är en öppen anstalt med säkerhetsklass 3.

Tony Olsson föddes den 8 december 1972 i Flemingsberg i Huddinge kommun. När han var några månader gammal skilde sig hans föräldrar och barndomen blev kaotisk med en ständigt rullande flyttkarusell och skolbyten. Hans mamma träffade en ny make och familjen slog sig ner på en gård i Örebrotrakten med hunduppfödning och hästar.

Olsson började stjäla som trettonåring. Han stal bilar, gjorde inbrott, köpte och sålde allt från falska sedlar till vapen och utförde rån. Hans skolgång var stökig, han hoppade av nionde klass och började på Statens Järnvägar (SJ) som sprutlackerare. Han arbetade även på Scan samtidigt som han fortsatte på sin brottsliga bana. Under en period studerade på folkhögskola för att läsa upp det han hade missat på högstadiet. Tony Olsson dömdes första gången till fängelse som artonåring för stöld 1991 och kom där i kontakt med nazismen. Han återföll i brott redan under första permissionen och dömdes till 34 månaders fängelse.

Resultatet blev "7:3", döpt efter paragrafen om särskild utskrivningsprövning (7 § 3 st i dåvarande Lag (1974:203) om kriminalvård i anstalt, kallad kriminalvårdslagen), där de tre internerna agerade tillsammans med skådespelaren Reine Brynolfsson. Den blev mycket omdiskuterad då rollfigurerna framförde nazistiska åsikter.

Nytt gripande skakar Norén
Skådespelaren Mats Nilsson misstänks för grovt häleri
Mats Nilsson, 23, misstänks för grovt häleri i utredningen av polismorden i Malexander.
Både jag och Lars Norén är mycket bestörta och ledsna, säger Isa Stenberg, projektledare för 7:3.
Mats Nilsson greps klockan 10.45 i går i Växjötrakten vid en samordnad polisrazzia på flera platser i södra Sverige. Ungefär samtidigt greps en 20-åring i Kalmars polisdistrikt.
Båda misstänks för grovt häleri i utredningen kring bankrånet i Kisa. Vid rånarjakten efteråt sköts två poliser ihjäl vid en eldstrid.
Advokaten fåordig
Nilsson fördes till polishuset i Linköping där han anhölls och förhördes fram till 19-tiden på kvällen. Hans advokat, Gunnar Bengtsson, Linköping, kunde efteråt inte säga vad häleriet skulle bestå i:
Nej, jag har blivit ålagd yppandeförbud om vad som framkommit i förhören.
Jag kan bara säga att min klient greps i Småland, att det varit förhör med honom under dagen och att han är fortsatt anhållen efter förhören.
Den hyllade dramatikern Lars Norén fick i går eftermiddag beskedet av projektledaren Isa Stenberg.
Han blev alldeles tyst. Vi kommer att träffas i nästa vecka och diskutera allt som hänt, berättar Isa Stenberg.
I 7:3-ensemblen ingick också Carl Thunberg, militärligans ledare som fortfarande avtjänar sitt straff, samt Tony Olsson, sedan en tid häktad som misstänkt för polismorden.
Det här gör fruktansvärt ont. Nu är alla våra killar från 7:3 bakom murarna igen, säger Isa Stenberg.
Även den kände skådespelaren Reine Brynolfsson var med i pjäsen, som blev mycket omdiskuterad då rollfigurerna framförde nazistiska åsikter.
När alla föreställningar spelats fick Mats Nilsson anställning på Riksteatern. Tack vare Lars Norén.
Norén tyckte att han var en verklig begåvning, berättar Isa Stenberg.
Mats ville in på teatern, det var hans dröm. Han såg alla teaterföreställningar som gick i Stockholm.
Före detta elitidrottsman
Mats Nilsson kommer från en ort utanför Växjö. Som ung var han mycket framgångsrik i en motorsport och var med i juniorlandslaget. En skada blev slutet för hans idrottskarriär.
Enligt uppgifter till Aftonbladet blev Mats Nilsson tidigt aktuell i utredningen kring polismorden eftersom han är nära vän med Andreas Axelsson och Tony Olsson.
I likhet med sina vänner har Mats Nilsson varit knuten till nazistkretsar. När han deltog i 7:3 avtjänade han sista delen av sitt fängelsestraff på fem och ett halvt år. Han hade rånat en värdetransport med ett avsågat hagelgevär.
De sista sex månaderna av sitt fängelsetraff var Mats Nilsson familjehemsplacerad i Stockholm, fram till den 7 juni. Kvinnan i familjen var också engagerad i arbetet med 7:3.
Ingenting förvånar mig sedan Tony gjorde det han gjorde. Jag uppfattade Tony precis lika sympatisk som Mats. För mig är det helt obegripligt att de är inblandade, säger hon.
Hemma hos oss var han oerhört trevligt, så vi hade ett bra förhållande. Det var aldrig några problem.
Åklagaren har nu fram till i morgon på sig om att besluta om han ska begära Mats Nilsson häktad.
Vi kunde aldrig förutse det här. Jag ville tro på det goda hos killarna, säger Isa Stenberg.
Men jag tänker aldrig ge upp, det tänker jag aldrig göra. Jag vet att jag har sått frön hos dem som kommer att gro, även om de kanske anses onda nu. Jag ångrar ingenting.
Tipsa Aftonbladets nyhetsredaktion: ettan@aftonbladet.se
telefon: 08-411 11 11
fax: 08-600 01 77


Tony Olsson

Tony Olsson föddes den 8 december 1972 i Flemingsberg i Huddinge kommun. När han var några månader gammal skilde sig hans föräldrar och barndomen blev kaotisk med en ständigt rullande flyttkarusell och skolbyten. Hans mamma träffade en ny make och familjen slog sig ner på en gård i Örebrotrakten med hunduppfödning och hästar.

Olsson började stjäla som trettonåring. Han stal bilar, gjorde inbrott, köpte och sålde allt från falska sedlar till vapen och utförde rån. Hans skolgång var stökig, han hoppade av nionde klass och började på Statens Järnvägar (SJ) som sprutlackerare. Han arbetade även på Scan samtidigt som han fortsatte på sin brottsliga bana. Under en period studerade på folkhögskola för att läsa upp det han hade missat på högstadiet. Tony Olsson dömdes första gången till fängelse som artonåring för stöld 1991 och kom där i kontakt med nazismen. Han återföll i brott redan under första permissionen och dömdes till 34 månaders fängelse.

I fängelset skolades han till militant nazist och 1993 blev han upptagen som aspirant i den nazistiska organisationen Riksfronten. Det så kallade aspirantintyget har undertecknats både av Tony Olsson och distriktsledaren. Olsson steg snabbt i graderna inom nazistorganisationen och han utsågs till distriktsledare i Örebro.


Tony Olsson

Tony Olsson föddes den 8 december 1972 i Flemingsberg i Huddinge kommun. När han var några månader gammal skilde sig hans föräldrar och barndomen blev kaotisk med en ständigt rullande flyttkarusell och skolbyten. Hans mamma träffade en ny make och familjen slog sig ner på en gård i Örebrotrakten med hunduppfödning och hästar.

Olsson började stjäla som trettonåring. Han stal bilar, gjorde inbrott, köpte och sålde allt från falska sedlar till vapen och utförde rån. Hans skolgång var stökig, han hoppade av nionde klass och började på Statens Järnvägar (SJ) som sprutlackerare. Han arbetade även på Scan samtidigt som han fortsatte på sin brottsliga bana. Under en period studerade på folkhögskola för att läsa upp det han hade missat på högstadiet. Tony Olsson dömdes första gången till fängelse som artonåring för stöld 1991 och kom där i kontakt med nazismen. Han återföll i brott redan under första permissionen och dömdes till 34 månaders fängelse.

I fängelset skolades han till militant nazist och 1993 blev han upptagen som aspirant i den nazistiska organisationen Riksfronten. Det så kallade aspirantintyget har undertecknats både av Tony Olsson och distriktsledaren. Olsson steg snabbt i graderna inom nazistorganisationen och han utsågs till distriktsledare i Örebro. I mars 1995 greps Olsson och en kumpan i en stulen bil utanför en kvinnas hus. De var beväpnade med hagelgevär och kniv.


Tony Olsson

Tony Olsson föddes den 8 december 1972 i Flemingsberg i Huddinge kommun. När han var några månader gammal skilde sig hans föräldrar och barndomen blev kaotisk med en ständigt rullande flyttkarusell och skolbyten. Hans mamma träffade en ny make och familjen slog sig ner på en gård i Örebrotrakten med hunduppfödning och hästar.

Olsson började stjäla som trettonåring. Han stal bilar, gjorde inbrott, köpte och sålde allt från falska sedlar till vapen och utförde rån. Hans skolgång var stökig, han hoppade av nionde klass och började på Statens Järnvägar (SJ) som sprutlackerare. Han arbetade även på Scan samtidigt som han fortsatte på sin brottsliga bana. Under en period studerade på folkhögskola för att läsa upp det han hade missat på högstadiet. Tony Olsson dömdes första gången till fängelse som artonåring för stöld 1991 och kom där i kontakt med nazismen. Han återföll i brott redan under första permissionen och dömdes till 34 månaders fängelse.

I fängelset skolades han till militant nazist och 1993 blev han upptagen som aspirant i den nazistiska organisationen Riksfronten. Det så kallade aspirantintyget har undertecknats både av Tony Olsson och distriktsledaren. Olsson steg snabbt i graderna inom nazistorganisationen och han utsågs till distriktsledare i Örebro. I mars 1995 greps Olsson och en kumpan i en stulen bil utanför en kvinnas hus. De var beväpnade med hagelgevär och kniv. Olsson hade hyrts av kvinnans före detta make för att mörda henne. Göta hovrätt dömde honom till sex års fängelse för stämpling till mord och rån. I mitten av 1990-talet bildade han tillsammans med Mats Nilsson den nynazistiska organisationen NRA (troligtvis "Nationella Revolutionära Armén").

Under tiden i fängelse våren 1998 kontaktade han och två andra interner (Carl Thunberg ur Militärligan och högerextremisten Mats Nilsson) dramatikern Lars Norén med en idé om en pjäs.


Tony Olsson

Tony Olsson sitter på Kumlaanstalten och är samtidigt inskriven på Högskolan i Gävle, där han läser historia. Han lämnade naziströrelsen år 2000 och har i dag inte kontakt med någon ur sin tidigare bekantskapskrets. I fängelset har han också författat tre böcker: Chockvågor (2005), Utbrytare - Så lyckades Sveriges mest kända fångar fly (2009) och Ondskans hus: den sjunde kretsen (2013).

I januari 2011 ansökte Olsson att få sitt livstidsstraff tidsbestämt, men beviljades ej med hänvisning till "Han har gjort sig skyldig till en massiv och unik misskötsamhet av ytterst allvarlig art".http://www.aftonbladet.se/nyheter/article8423278.ab Han ansökte om tidsbestämning fyra år senare, 2015, men fick avslag även då med hänvisning till att risken för återfall är svårbedömd.

I slutet av november 2019 meddelade Örebro tingsrätt att Tony Olssons livstidsstraff tidsbestäms till 35 års fängelse. Olsson avtjänar sedan september 2017 sitt straff på anstalten i Västervik, som har säkerthetsklass två. I ett överklagande 2020 till förvaltningsrätten yrkade Olsson om att få flytta till en anstalt av säkerthetsklass tre samt beviljas permissioner på egen hand. Orsaken var den att han bland annat ville få mer tid tillsammans med sin hustru och deras barn.
September 2023 blir Byström fri efter ha avtjänat 2/3 delar av straffet. https://www.expressen.se/nyheter/krim/tony-olssons-kamp-for-att-slippa-ut-ur-fangelset

Tony Olsson, 46 – som numera heter Byström i efternamn – får sin vilja igenom. Örebro tingsrätt ändrar hans livstidsstraff till fängelse i 35 år, mot vice chefsåklagare Karin Lindells vilja.
Bakom beslutet ligger bland annat Rättsmedicinalverkets utredning som nått slutsatsen att återfallsrisken är låg. Samtidigt anser tingsrätten att polismördaren ”sedan flertalet år tillbaka enbart visat på en positiv utveckling”.
Beslutet innebär att Tony Olsson kan bli villkorligt frigiven i slutet av 2022. Då har han avtjänat två tredjedelar av det 35-åriga fängelsestraffet.
MALEXANDERMORDEN
• Polismorden i Malexander är ett av de mest uppmärksammade fallen i svensk kriminalhistoria.
• Den 28 maj 1999 rånade Jackie Arklöv, Tony Olsson och Andreas Axelsson Östgöta Enskilda bank i Kisa. Sedan flydde de söderut mot Vimmerby och strax väster om Kisa – i byn Malexander. Det var här poliserna Olov Borén, 42, och Robert Karlström, 30, sköts till döds.
• Arklöv, Olsson och Axelsson dömdes alla till livstid.
”Omtumlad – det är uselt”
Redan nästa år inleds Tony Olssons så kallade utslussningsperiod. Då kan han se fram emot fler permissioner och att på andra sätt förberedas för sitt nya liv i frihet.
Malexandermördaren har tidigare genomgått en så kallad riskbedömning fyra gånger: 2011, 2013, 2015 och 2016. Återfallsrisken bedömdes som hög de två första gångerna och medelhög de nästa två – men nu anses den alltså låg.
Polismördarnas liv i fängelse
TONY OLSSON, 43
2004 var Tony Olsson inblandad i en spektakulär rymning från Hallfängelse. Under vapenhot lyckades han sig ut från anstalten och höll sig sedan undan flera dagar innan polisen kunde gripa honom i en lada.
Under åren i fängelse har Olsson såväl sagt sig ha blivit frälst av Jesus och hittat kärleken. Han har varit aktiv inom Kumlas klosterverksamhet och gift sig med en kvinna han träffade där.
De senaste åren har Tony Olsson suttit på Västervikanstalten, som är en klass 2-anstalt. Där har han genomgått två av Kriminalvårdens program som syftar till att minska kriminalitet och brottslighet.
ANDREAS AXELSSON, 48
Har, enligt Kriminalvården, skött sig bra i fängelset från början. År 2000 ansågs han lida av en antisocial personlighetsstörning men denna ansåg Rättsmedicinalverket inte längre förelåg vid den senaste riskbedömningen.
Liksom Olsson och Arklöv har Axelsson flera gånger försökt att få tidsbestämt straff. 2018 fick han nej i Göta hovrätt trots att återfallsrisken bedömdes som låg och att Kriminalvården inte såg några direkta hinder.
Både Örebo tingsrätt och Göta hovrätt ansåg den gången att frågan var för tidigt väckt.
JACKIE ARKLÖV, 46
Liksom Tony Olsson säger sig Jackie Arklöv, 46, ha hittat Gud innanför murarna. Han har också varit aktiv inom klosterverksamhet.
Han har flera gånger fått nej när han ansökt om tidsbestämt straff. Där har han talat om ett ”moment 22”: Bristen på permissioner stoppade honom från att få ett ändrat straff, men dessa permissioner kunde han bara få om han redan hade ett tidsbestämt straff, ansåg han.
Jackie Arklöv ansökte ånyo om tidsbestämt straff i oktober 2019. Örebro tingsrätt har ännu inte tagit ställning i frågan.
De senaste åren har han genomgått två program som arrangeras av Kriminalvården, med fokus på att motverka kriminalitet respektive aggressivitet och våld. ”Han erhöll efter båda goda vitsord från programledarna”, står i en utvärdering.
”Han beskriver att han tar avstånd från kriminalitet och rasistiska ideologier och menar att han kommer att leva resten av sitt liv med det lidande han orsakat andra.”
Robert Karlströms mamma förtvivlad
Astrid Gladh, 78, mamma till polisen Robert Karlström som mördades i Malexander, är bedrövad över domslutet.
– Jag är omtumlad av situationen och visste inte att beskedet skulle komma i dag. Det är uselt. Jag hade inte förväntat mig att han någonsin skulle få komma ut, säger hon och fortsätter:
– Jag får aldrig tillbaka Robert men Tony Byström, som han heter, kan få ett tidsbestämt straff och ett liv tillbaka. Det är chockerande. Han har förstört vår familjs liv, säger hon.
Kumpanerna vill också släppas
– Min sons barn var fyra och fem år när de förlorade sin pappa. Tony Byström tog deras pappa ifrån dem.
Det var i januari 2000 som Tony Olsson dömdes till livstids fängelse för två fall av mord, försök till mord samt grovt rån. Detta efter att han och kumpanerna Jackie Arklöv och Andreas Axelsson, i maj 1999, rånat Enskilda bank i Kisa och tagit till flykten.
Under jakten sköts poliserna Olle Borén och Robert Karlström till döds av rånarligan.
Andreas Axelsson har också ansökt om tidsbestämt straff men fick i fjol nej. Jackie Arklöv ansökte i oktober 2019 om tidsbestämt. Den ansökan är ännu inte färdighanterad.
LÄS OCKSÅ: Så lever Tony Olsson och Jackie Arklöv i fängelset


Tony Olsson

Tony Olsson sitter på Kumlaanstalten och är samtidigt inskriven på Högskolan i Gävle, där han läser historia. Han lämnade naziströrelsen år 2000 och har i dag inte kontakt med någon ur sin tidigare bekantskapskrets. I fängelset har han också författat tre böcker: Chockvågor (2005), Utbrytare - Så lyckades Sveriges mest kända fångar fly (2009) och Ondskans hus: den sjunde kretsen (2013).


Tony Olsson

Tony Olsson sitter på Kumlaanstalten och är samtidigt inskriven på Högskolan i Gävle, där han läser historia. Han lämnade naziströrelsen år 2000 och har i dag inte kontakt med någon ur sin tidigare bekantskapskrets. I fängelset har han också författat tre böcker: Chockvågor (2005), Utbrytare - Så lyckades Sveriges mest kända fångar fly (2009) och Ondskans hus: den sjunde kretsen (2013).

I januari 2011 ansökte Olsson att få sitt livstidsstraff tidsbestämt, men beviljades ej med hänvisning till "Han har gjort sig skyldig till en massiv och unik misskötsamhet av ytterst allvarlig art".http://www.aftonbladet.se/nyheter/article8423278.ab Han ansökte om tidsbestämning fyra år senare, 2015, men fick avslag även då med hänvisning till att risken för återfall är svårbedömd.


Västafrika

Västafrika är en del av Afrika. Den utgör de länder som huvudsakligen ligger söder om Sahara och väster om de centralafrikanska skogarna. Regionen ligger söder om Nordafrika och väster om Centralafrika och kantas i söder och väster av kuster mot Atlanten.

Antalet länder (och utländska besittningar) som räknas till Västafrika är minst 15. Förenta nationerna inkluderar dess 15 samt den atlantiska ögruppen Kap Verde. Ibland inkluderas även vissa andra länder och besittningar i området, inklusive länder i eller vid Guineabukten samt den sydatlantiska besittningen Sankta Helena, Ascension och Tristan da Cunha. 2015 levde cirka 349 miljoner människor i de 15 staterna (exkluderat Mauretanien) som var medlemmar i den västafrikanska samarbetsorganisationen ECOWAS; detta motsvarade en landyta av 5, 114 162 kvadratkilometer. Nationalencyklopedin noterar ytan som 4,9 miljoner km² och invånarantalet som 359 miljoner (år 2016).

Postkolonial tid Stater som räknas till VästafrikaSjälvständighetTidigare kolonialmakter1960 196019601965195719581973197518471960196019601960196019611960 och


Västafrika


Liza Marklund

Eva Elisabeth "Liza" Marklund, född 9 september 1962 i Pålmark i Piteå landsförsamling i Norrbottens län, är en svensk kriminalförfattare och krönikör vid Expressen. Hennes första deckare Sprängaren kom ut 1998 och med den etablerade hon sig som en av Skandinaviens mest säljande författare. Hon är delägare och en av grundarna till Piratförlaget.

Liza Marklund har i många år varit framträdande i samhällsdebatten och räknas av vissa som en av de mäktigaste opinionsbildarna i Sverige.Öhman, Adam. Här är de mäktigaste åsiktsmaskinerna . Expressen, 2008-05-28. Parallellt med sitt författarskap har hon i över 20 års tid skrivit krönikor i ett flertal tidningar, numera i Expressen och Verdens Gang. Hon har gjort sig känd som en kontroversiell debattör, framförallt gällande jämställdhet och kvinnors och barns rättigheter, och också deltagit i debatten om mäns misshandel av kvinnor.Marklund, Liza. Gud har inte bara övergett Knutby . Aftonbladet, 2004-05-28.Marklund, Liza. Kvinnovåld tas inte på allvar. Aftonbladet, 2004-06-07.

Samtidigt som Liza Marklund flera år i rad röstats fram som en av de tio mest beundrade kvinnorna i Sverige (på fjärde plats efter drottning Silvia såväl 2004 som 2005),Sievers, Anette. Carro och Henke är populärast . ICA

Bengtzons byk. Aftonbladet, 2008-09-29., medan författaren Tony Samuelsson i sin litterära essäsamling Arbetarklassens bästa partytricks imponeras av karaktären Annika Bengtzon, som en arbetarklasstjej som innehar manliga hjälteegenskaper – men utövar en handlingskraftig praktisk form av feminism.Löfvendahl, Erik.

Recension
Författare som vågade ta riskerFörfattare som vågade ta risker
ARBETARLITTERATUR De författare som gjort det oförväntade och ibland gåtfulla har haft företräde när Tony Samuelsson valt objekt för sina lysande porträtt. Med ”Arbetarklassens bästa partytricks” sällar sig Samuelsson till de riktigt stora litterära uttolkarna i Sverige, skriver Erik Löfvendahl.
I vår tid verkar det som om vissa människor har svårt för ordet arbetarklass. Är inte alla arbetare? Det vill säga alla som nu har ett arbete. Den som inte klarar begrepp som arbetarklass och arbetarlitteratur kommer att snubbla redan i startblocket vid läsningen av Tony Samuelssons senaste bok - essäsamlingen Arbetarklassens bästa partytricks - eftersom titeln torde avskräcka.
Samuelsson undviker etymologiska hårklyverier och kallar sig själv ”arbetarförfattare i ordets enklaste mening: en författare med arbetarklassbakgrund”. När det gäller de författare han ägnar sin lärda möda vidgar Samuelsson seendet genom att bland annat intressera sig för sådana som problematiserar själva ordet arbetarförfattare.
Man föreställer sig gärna att arbetarlitteraturen är solidarisk med arbetaren, fackföreningen och i längden socialdemokratin. Så är det inte alltid, åtminstone inte när det gäller sådana författarskap som Tony
Samuelsson satt under luppen, ett bra exempel är Kurt Salomonsson som i sin 50-talstrilogi ventilerade en sorts förakt mot den ”moderne arbetaren”. I förordet skriver Samuelsson: ”Jag ser att jag valt ut författare som tar risker, som gör det oförväntade och ibland gåtfulla.”
Ivar Lo Johanssons ande svävar över samtliga 16 essäer, tre av dem handlar explicit om honom. Tony Samuelsson citerar flitigt mästaren, fast sällan utan att kritiskt nagelfara denne, och han tycks ha lånat sitt credo från honom: ”En romanförfattare har skyldighet att skriva om sådant som folk inte så gärna vill höra talas om.” Det är ord som naturligtvis inte behöver gälla endast arbetarförfattare.
En bra essäist får marken att i olika bemärkelser gunga under fötterna på läsaren, Tony Samuelsson lyckas uppnå den effekten med jämna mellanrum. När han hyllar författaren Ulf Lundell tar han dem i örat som inte har betraktat Lundell som en i seriös mening tillräckligt ”fin” författare. Med romanen ”Jack” skrev Lundell tidernas
samtidsskildring som får Tony Samuelsson att fundera över en definition av detta ständigt efterfrågade fenomen: ”En lyckad samtidsroman /.../ bekräftar inte samtiden, den bryter med samtiden, samförståndet”.
När han skriver om Per Olof Sundman - och hans numera välkända nazistiska förflutna - inser man så småningom att det kanske inte existerar några vattentäta skott mellan dem som med rätta borde skuldbeläggas och resten av oss; vi som tror att vi är utan skuld. Det fanns de som i ungdomligt oförstånd, och i en tid med osäkra ideal, drogs in i något som de inte förstod vidden av. Det fanns också sådana som valde att efter kriget blunda för Sveriges kollaboration med och undfallenhet gentemot Nazityskland.


Liza Marklund

Liza Marklund har i många år varit framträdande i samhällsdebatten och räknas av vissa som en av de mäktigaste opinionsbildarna i Sverige.Öhman, Adam. Här är de mäktigaste åsiktsmaskinerna . Expressen, 2008-05-28. Parallellt med sitt författarskap har hon i över 20 års tid skrivit krönikor i ett flertal tidningar, numera i Expressen och Verdens Gang. Hon har gjort sig känd som en kontroversiell debattör, framförallt gällande jämställdhet och kvinnors och barns rättigheter, och också deltagit i debatten om mäns misshandel av kvinnor.Marklund, Liza. Gud har inte bara övergett Knutby . Aftonbladet, 2004-05-28.Marklund, Liza. Kvinnovåld tas inte på allvar. Aftonbladet, 2004-06-07.

Samtidigt som Liza Marklund flera år i rad röstats fram som en av de tio mest beundrade kvinnorna i Sverige (på fjärde plats efter drottning Silvia såväl 2004 som 2005),Sievers, Anette. Carro och Henke är populärast . ICA-Kuriren, 2005-01-05. så har hon väckt starka känslor i den svenska debatten. Några exempel är när hon i sina krönikor ifrågasatt glesbygdsstödet till Norrlands inland och tagit ställning mot fildelning i upphovsrättsdebatten.Marklund, Liza. Glesbygden är full av giriga gnällspikar. Debattinlägg mot glesbygdsstöd, Aftonbladet 1999-10-08: "De 73 miljarder kronor som staten betalar i regionalstöd till glesbygden varje år kunde lika gärna spolas ner i toaletten [...] Faktum är att stora delar av glesbygden är full av giriga gnällspikar. 'Hela Sverige måste få leva', snyftar de och förfasar sig över att folk inte vill bo i eländiga småhålor ute i spenaten.  Herregud, låt folk slippa! säger jag. Låt människor bo där de vill! Bygg bostäder så att de ryms i storstäderna! För 73 miljarder blir det rätt många lägenheter."Marklund, Liza. Liza Marklund: Träng inte ut våra musiker!  Expressen, 2009-03-22.Zackrisson, Mikael. Liza Marklund blottar gammelmedias problem – igen . Veckans Affärer, 2009-03-23. Hon har även fått kritik för en artikelserie i Expressen år 1992, om misstänkt bedrägeri i stiftelsen Trossen, ägd av Elisabeth Hermon, som efter omfattande utredningar av polisen och skattemyndigheten frikändes.Heberlein, Ann. Liza Marklund har en del att förklara. SvD, 2008-03-18."Liza Marklund förstörde mitt liv" och om recensenterna som vänder. Medierna, Sveriges Radio, 2008-02-22. En reklamkampanj i tunnelbanan för En plats i solen fälldes av Marknadsetiska Rådet.Liza Marklunds reklam fälld . TT Spektra, Expressen 2009-03-02. Anledningen var att affischen var för lik en löpsedel. En TV4-dokumentär om kvinnomisshandel ”Lite stryk får de tåla” fälldes av Granskningsnämnden för radio och TV för bristande saklighet, i ett uttalande av programledaren.Marklunds TV4-program fälldes. Journalisten, 2005-09-06. Den nominerades också till Kristallen för bästa TV-dokumentär 2004.


Liza Marklund

Liza Marklund har i många år varit framträdande i samhällsdebatten och räknas av vissa som en av de mäktigaste opinionsbildarna i Sverige.Öhman, Adam. Här är de mäktigaste åsiktsmaskinerna . Expressen, 2008-05-28. Parallellt med sitt författarskap har hon i över 20 års tid skrivit krönikor i ett flertal tidningar, numera i Expressen och Verdens Gang. Hon har gjort sig känd som en kontroversiell debattör, framförallt gällande jämställdhet och kvinnors och barns rättigheter, och också deltagit i debatten om mäns misshandel av kvinnor.Marklund, Liza. Gud har inte bara övergett Knutby . Aftonbladet, 2004-05-28.Marklund, Liza. Kvinnovåld tas inte på allvar. Aftonbladet, 2004-06-07.

Samtidigt som Liza Marklund flera år i rad röstats fram som en av de tio mest beundrade kvinnorna i Sverige (på fjärde plats efter drottning Silvia såväl 2004 som 2005),Sievers, Anette. Carro och Henke är populärast . ICA-Kuriren, 2005-01-05. så har hon väckt starka känslor i den svenska debatten. Några exempel är när hon i sina krönikor ifrågasatt glesbygdsstödet till Norrlands inland och tagit ställning mot fildelning i upphovsrättsdebatten.Marklund, Liza. Glesbygden är full av giriga gnällspikar. Debattinlägg mot glesbygdsstöd, Aftonbladet 1999-10-08: "De 73 miljarder kronor som staten betalar i regionalstöd till glesbygden varje år kunde lika gärna spolas ner i toaletten [...] Faktum är att stora delar av glesbygden är full av giriga gnällspikar. 'Hela Sverige måste få leva', snyftar de och förfasar sig över att folk inte vill bo i eländiga småhålor ute i spenaten.  Herregud, låt folk slippa! säger jag. Låt människor bo där de vill! Bygg bostäder så att de ryms i storstäderna! För 73 miljarder blir det rätt många lägenheter."Marklund, Liza. Liza Marklund: Träng inte ut våra musiker!  Expressen, 2009-03-22.Zackrisson, Mikael. Liza Marklund blottar gammelmedias problem – igen . Veckans Affärer, 2009-03-23. Hon har även fått kritik för en artikelserie i Expressen år 1992, om misstänkt bedrägeri i stiftelsen Trossen, ägd av Elisabeth Hermon, som efter omfattande utredningar av polisen och skattemyndigheten frikändes.Heberlein, Ann. Liza Marklund har en del att förklara. SvD, 2008-03-18."Liza Marklund förstörde mitt liv" och om recensenterna som vänder. Medierna, Sveriges Radio, 2008-02-22. En reklamkampanj i tunnelbanan för En plats i solen fälldes av Marknadsetiska Rådet.Liza Marklunds reklam fälld . TT Spektra, Expressen 2009-03-02. Anledningen var att affischen var för lik en löpsedel. En TV4-dokumentär om kvinnomisshandel ”Lite stryk får de tåla” fälldes av Granskningsnämnden för radio och TV för bristande saklighet, i ett uttalande av programledaren.Marklunds TV4-program fälldes. Journalisten, 2005-09-06. Den nominerades också till Kristallen för bästa TV-dokumentär 2004.

När Marklund anlitade Niclas Salomonsson som agent 2008 kritiserades hon av tjugo författarkollegor och journalister, bland andra Karin Alfredsson, Carin Holmberg, Mian Lodalen, Camilla Läckberg, Annika Sundbaum-Melin, Maria Sveland och Katarina Wennstam.Hur kan du, Liza?. Aftonbladet, 2008-09-26.Marklunds val mässans snackis. DN, 2008-09-27. Kritiken grundade sig i att Salomonsson dömts för kvinnomisshandel och därför inte ansågs vara ett lämpligt val för en författare som engagerat sig för kvinnliga våldsoffer och som stött kampen mot kvinnofridsbrott. Liza Marklund poängterade att han hade anmält sig själv, samt avtjänat sitt straff. Förläggaren Ann-Marie Skarp och kriminalförfattaren Anne Holt, tidigare Norges justitieminister, försvarade Marklunds val av agentSylvesten, Helene Rothstein. Lizas partner står upp för han som slog . Realtid, 2008-09-26.Danielson, Kerstin.


Liza Marklund

Liza Marklund har i många år varit framträdande i samhällsdebatten och räknas av vissa som en av de mäktigaste opinionsbildarna i Sverige.Öhman, Adam. Här är de mäktigaste åsiktsmaskinerna . Expressen, 2008-05-28. Parallellt med sitt författarskap har hon i över 20 års tid skrivit krönikor i ett flertal tidningar, numera i Expressen och Verdens Gang. Hon har gjort sig känd som en kontroversiell debattör, framförallt gällande jämställdhet och kvinnors och barns rättigheter, och också deltagit i debatten om mäns misshandel av kvinnor.Marklund, Liza. Gud har inte bara övergett Knutby . Aftonbladet, 2004-05-28.Marklund, Liza. Kvinnovåld tas inte på allvar. Aftonbladet, 2004-06-07.

Samtidigt som Liza Marklund flera år i rad röstats fram som en av de tio mest beundrade kvinnorna i Sverige (på fjärde plats efter drottning Silvia såväl 2004 som 2005),Sievers, Anette. Carro och Henke är populärast . ICA-Kuriren, 2005-01-05. så har hon väckt starka känslor i den svenska debatten. Några exempel är när hon i sina krönikor ifrågasatt glesbygdsstödet till Norrlands inland och tagit ställning mot fildelning i upphovsrättsdebatten.Marklund, Liza. Glesbygden är full av giriga gnällspikar. Debattinlägg mot glesbygdsstöd, Aftonbladet 1999-10-08: "De 73 miljarder kronor som staten betalar i regionalstöd till glesbygden varje år kunde lika gärna spolas ner i toaletten [...] Faktum är att stora delar av glesbygden är full av giriga gnällspikar. 'Hela Sverige måste få leva', snyftar de och förfasar sig över att folk inte vill bo i eländiga småhålor ute i spenaten.  Herregud, låt folk slippa! säger jag. Låt människor bo där de vill! Bygg bostäder så att de ryms i storstäderna! För 73 miljarder blir det rätt många lägenheter."Marklund, Liza. Liza Marklund: Träng inte ut våra musiker!  Expressen, 2009-03-22.Zackrisson, Mikael. Liza Marklund blottar gammelmedias problem – igen . Veckans Affärer, 2009-03-23. Hon har även fått kritik för en artikelserie i Expressen år 1992, om misstänkt bedrägeri i stiftelsen Trossen, ägd av Elisabeth Hermon, som efter omfattande utredningar av polisen och skattemyndigheten frikändes.Heberlein, Ann. Liza Marklund har en del att förklara. SvD, 2008-03-18."Liza Marklund förstörde mitt liv" och om recensenterna som vänder. Medierna, Sveriges Radio, 2008-02-22. En reklamkampanj i tunnelbanan för En plats i solen fälldes av Marknadsetiska Rådet.Liza Marklunds reklam fälld . TT Spektra, Expressen 2009-03-02. Anledningen var att affischen var för lik en löpsedel. En TV4-dokumentär om kvinnomisshandel ”Lite stryk får de tåla” fälldes av Granskningsnämnden för radio och TV för bristande saklighet, i ett uttalande av programledaren.Marklunds TV4-program fälldes. Journalisten, 2005-09-06. Den nominerades också till Kristallen för bästa TV-dokumentär 2004.

När Marklund anlitade Niclas Salomonsson som agent 2008 kritiserades hon av tjugo författarkollegor och journalister, bland andra Karin Alfredsson, Carin Holmberg, Mian Lodalen, Camilla Läckberg, Annika Sundbaum-Melin, Maria Sveland och Katarina Wennstam.Hur kan du, Liza?. Aftonbladet, 2008-09-26.Marklunds val mässans snackis. DN, 2008-09-27. Kritiken grundade sig i att Salomonsson dömts för kvinnomisshandel och därför inte ansågs vara ett lämpligt val för en författare som engagerat sig för kvinnliga våldsoffer och som stött kampen mot kvinnofridsbrott. Liza Marklund poängterade att han hade anmält sig själv, samt avtjänat sitt straff. Förläggaren Ann-Marie Skarp och kriminalförfattaren Anne Holt, tidigare Norges justitieminister, försvarade Marklunds val av agentSylvesten, Helene Rothstein. Lizas partner står upp för han som slog . Realtid, 2008-09-26.Danielson, Kerstin. Deckardrottning ger Liza sitt stöd. Aftonbladet, 2008-09-27. och menade, liksom Salomonsson och Jan Guillou, att Unni Drougge, Salomonssons tidigare sambo, bedrivit en systematisk kampanj för att svärta ner Salomonsson.Guillou: "Unni Drougge bedriver förtalskampanj". Svenska Dagbladet, 2007-11-30.Salomonsson, Niclas. "Unni försörjer sig på förtal". SvD opinion, 2007-11-30."Skarp om Marklund-bråket: "Journalisterna borde granska Unni Drougge" . Realtid, 2008-09-26.Holt, Anne. Hur kan ni? Aftonbladet, 2008-09-26: "Kvinnor i misshandelsförhållanden lider, och de håller käften allt för länge. De vågar som nämnts ofta inte gå till polisen för att be om hjälp [....] Unni Drougge lider uppenbarligen inte av detta obehag, denna skam, denna fruktan för att inte bli trodd och inte bli hjälpt. Tvärtom har hon i över två års tid drivit en systematisk kampanj för att svärta ner sin tidigare sambos namn och ära".


Liza Marklund

Liza Marklund har i många år varit framträdande i samhällsdebatten och räknas av vissa som en av de mäktigaste opinionsbildarna i Sverige.Öhman, Adam. Här är de mäktigaste åsiktsmaskinerna . Expressen, 2008-05-28. Parallellt med sitt författarskap har hon i över 20 års tid skrivit krönikor i ett flertal tidningar, numera i Expressen och Verdens Gang. Hon har gjort sig känd som en kontroversiell debattör, framförallt gällande jämställdhet och kvinnors och barns rättigheter, och också deltagit i debatten om mäns misshandel av kvinnor.Marklund, Liza. Gud har inte bara övergett Knutby . Aftonbladet, 2004-05-28.Marklund, Liza. Kvinnovåld tas inte på allvar. Aftonbladet, 2004-06-07.

Samtidigt som Liza Marklund flera år i rad röstats fram som en av de tio mest beundrade kvinnorna i Sverige (på fjärde plats efter drottning Silvia såväl 2004 som 2005),Sievers, Anette. Carro och Henke är populärast . ICA-Kuriren, 2005-01-05. så har hon väckt starka känslor i den svenska debatten. Några exempel är när hon i sina krönikor ifrågasatt glesbygdsstödet till Norrlands inland och tagit ställning mot fildelning i upphovsrättsdebatten.Marklund, Liza. Glesbygden är full av giriga gnällspikar. Debattinlägg mot glesbygdsstöd, Aftonbladet 1999-10-08: "De 73 miljarder kronor som staten betalar i regionalstöd till glesbygden varje år kunde lika gärna spolas ner i toaletten [...] Faktum är att stora delar av glesbygden är full av giriga gnällspikar. 'Hela Sverige måste få leva', snyftar de och förfasar sig över att folk inte vill bo i eländiga småhålor ute i spenaten.  Herregud, låt folk slippa! säger jag. Låt människor bo där de vill! Bygg bostäder så att de ryms i storstäderna! För 73 miljarder blir det rätt många lägenheter."Marklund, Liza. Liza Marklund: Träng inte ut våra musiker!  Expressen, 2009-03-22.Zackrisson, Mikael. Liza Marklund blottar gammelmedias problem – igen . Veckans Affärer, 2009-03-23. Hon har även fått kritik för en artikelserie i Expressen år 1992, om misstänkt bedrägeri i stiftelsen Trossen, ägd av Elisabeth Hermon, som efter omfattande utredningar av polisen och skattemyndigheten frikändes.Heberlein, Ann. Liza Marklund har en del att förklara. SvD, 2008-03-18."Liza Marklund förstörde mitt liv" och om recensenterna som vänder. Medierna, Sveriges Radio, 2008-02-22. En reklamkampanj i tunnelbanan för En plats i solen fälldes av Marknadsetiska Rådet.Liza Marklunds reklam fälld . TT Spektra, Expressen 2009-03-02. Anledningen var att affischen var för lik en löpsedel. En TV4-dokumentär om kvinnomisshandel ”Lite stryk får de tåla” fälldes av Granskningsnämnden för radio och TV för bristande saklighet, i ett uttalande av programledaren.Marklunds TV4-program fälldes. Journalisten, 2005-09-06. Den nominerades också till Kristallen för bästa TV-dokumentär 2004.

När Marklund anlitade Niclas Salomonsson som agent 2008 kritiserades hon av tjugo författarkollegor och journalister, bland andra Karin Alfredsson, Carin Holmberg, Mian Lodalen, Camilla Läckberg, Annika Sundbaum-Melin, Maria Sveland och Katarina Wennstam.Hur kan du, Liza?. Aftonbladet, 2008-09-26.Marklunds val mässans snackis. DN, 2008-09-27. Kritiken grundade sig i att Salomonsson dömts för kvinnomisshandel och därför inte ansågs vara ett lämpligt val för en författare som engagerat sig för kvinnliga våldsoffer och som stött kampen mot kvinnofridsbrott. Liza Marklund poängterade att han hade anmält sig själv, samt avtjänat sitt straff. Förläggaren Ann-Marie Skarp och kriminalförfattaren Anne Holt, tidigare Norges justitieminister, försvarade Marklunds val av agentSylvesten, Helene Rothstein. Lizas partner står upp för han som slog . Realtid, 2008-09-26.Danielson, Kerstin. Deckardrottning ger Liza sitt stöd. Aftonbladet, 2008-09-27. och menade, liksom Salomonsson och Jan Guillou, att Unni Drougge, Salomonssons tidigare sambo, bedrivit en systematisk kampanj för att svärta ner Salomonsson.Guillou: "Unni Drougge bedriver förtalskampanj". Svenska Dagbladet, 2007-11-30.Salomonsson, Niclas. "Unni försörjer sig på förtal". SvD opinion, 2007-11-30."Skarp om Marklund-bråket: "Journalisterna borde granska Unni Drougge" . Realtid, 2008-09-26.Holt, Anne. Hur kan ni? Aftonbladet, 2008-09-26: "Kvinnor i misshandelsförhållanden lider, och de håller käften allt för länge. De vågar som nämnts ofta inte gå till polisen för att be om hjälp [....] Unni Drougge lider uppenbarligen inte av detta obehag, denna skam, denna fruktan för att inte bli trodd och inte bli hjälpt. Tvärtom har hon i över två års tid drivit en systematisk kampanj för att svärta ner sin tidigare sambos namn och ära".

Klassperspektivet i Liza Marklunds deckare har också debatterats. Aftonbladets Åsa Linderborg har funnit att de skulle ge uttryck för klassföraktLinderborg, Åsa.


Sveriges Television

Sveriges Television Aktiebolag (förkortat SVT), ursprungligen Sveriges Radio TV, är ett svenskt massmedieföretag som har till uppgift att bedriva reklamfri televisionsverksamhet i allmänhetens tjänst ("public service"). Det ägs av Förvaltningsstiftelsen för SR, SVT och UR och finansieras genom en speciell avgift, Public service-avgiften, som tas in via skattsedeln. Ledamöterna i SVT:s styrelse utses av styrelsen för Förvaltningsstiftelsen, som är tillsatt av Sveriges regering. SVT:s program går dessutom att se gratis på SVT Play, och även en del direktsändningar. SVT:s program är bara tillgängliga i Sverige.

Enligt ett sändningstillstånd ska SVT ansvara för den allmännyttiga (public service)-produktionen och -utsändningen (tillsammans med Teracom) av television i Sverige. SVT började sända reguljärt 1956, då under namnet Radiotjänst, sedermera Sveriges Radio. Sveriges Radio delades upp i fyra bolag från och med den 1 juli 1979,Televisionens historia i årtal på svt.se då SVT bildades och fick hand om televisionen.

Utbudet riktar sig till alla åldrar och det sända innehållet utgörs till största delen av fiktion, underhållning, sport, kultur och musik men även fritidsfakta, vetenskapsfakta, samhällsfakta och nyheter. De mest sedda programmen på SVT:s kanaler är i kategorierna nöje och sport.

Företagets ägare, Förvaltningsstiftelsen för SR, SVT och UR, utser även företagets styrelse. Styrelseordförande är sedan 2020 Kia Orback Pettersson. Företaget leds av en verkställande direktör, som sedan 2014 är Hanna Stjärne.

År 2019 tilldelades SVT drygt fem miljarder kronor av Public service-avgiften, som betalas via skattsedeln.

År 2009 hade SVT en sammanlagd budget på 3,8 miljarder kronor. I sammanhanget kan det nämnas att konkurrenten TV4-gruppen samma år hade en omsättning på drygt 5,5 miljarder kronor med ett rörelseresultat om 495 miljoner kronor.

Sveriges Television omfattas av Lagen om offentlig upphandling.Maud Cordenius.  svt.se, 6 februari 2013.

SVT har kritiserats för att slösa med TV-tittarnas licenspengar. Det har handlat om det höga antalet medarbetare som deltar på evenemang som Almedalsveckan,Katarina Andersson.  Sveriges Television, 4 juli 2014. enskilda kostsamma program som Eurovision Song Contest,Jakob Runevad Kjellmer.  Sveriges Television, 25 maj 2015., urval av nyheter som sägs sakna allmänintresseNaomi Abramowicz.  Expressen, 8 augusti 2017. och sammansättning av programutbudet som helhet.Emma Jaenson.  Blekinge Läns Tidning, 26 september 2018. Det har även handlat om synpunkter från tidigare medarbetare om bristande ledarskap och kreativitet samt organisatoriska brister; Stina Lundberg Dabrowski (professor i TV-produktion vid Dramatiska institutet) och Kjell Dabrowski menade 2008 att det pågick ett slöseri med TV-tittarnas licenspengar och föreslog flera åtgärder.Stina Lundberg Dabrowski, Kjell Dabrowski.  Dagens Nyheter, 9 augusti 2008


Sveriges Television


Sveriges Television

År 2019 tilldelades SVT drygt fem miljarder kronor av Public service-avgiften, som betalas via skattsedeln.

År 2009 hade SVT en sammanlagd budget på 3,8 miljarder kronor. I sammanhanget kan det nämnas att konkurrenten TV4-gruppen samma år hade en omsättning på drygt 5,5 miljarder kronor med ett rörelseresultat om 495 miljoner kronor.


Sveriges Television

År 2019 tilldelades SVT drygt fem miljarder kronor av Public service-avgiften, som betalas via skattsedeln.

År 2009 hade SVT en sammanlagd budget på 3,8 miljarder kronor. I sammanhanget kan det nämnas att konkurrenten TV4-gruppen samma år hade en omsättning på drygt 5,5 miljarder kronor med ett rörelseresultat om 495 miljoner kronor.

Sveriges Television omfattas av Lagen om offentlig upphandling.Maud Cordenius.  svt.se, 6 februari 2013.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q215363--Reklam, sponsring, produktplacering och kommersiella samarbeten-6--sv-0016-1396

Sveriges Television

SVT får inte sända reklam, men däremot visa sponsringsskyltar i anslutning till att program börjar eller slutar. Det sistnämnda tillståndet har SVT utnyttjat genom att även visa sponsringsskyltar när ett program byter kanal under sändning och även vid övergångar mellan sportevenemang och kommentatorer i studio. More Space Nordic AB sköter SVT:s försäljning av programsponsring."Kontakta SVT Sport", SVT:s webbplats. Läst den 20 juni 2012.
Vad som är skillnaden mellan så kallad "sponsring" och reklam är har ej definierats.

SVT sände regelbundet inslag som påminner tittarna om skyldigheten att betala TV-avgift. En av dessa filmer vann 2009 reklampriset Guldägget för "Årets reklamfilm". Med sin kampanj Fri television har SVT belyst den problematiska mediesituationen i Italien och Ryssland samtidigt som man framställer den egna verksamheten som fri. SVT sänder även regelbundet så kallade trailrar om program som visas i SVT.

Efter en lagändring som började gälla i juli 2010 får SVT ta betalt för produktplacering i egenproducerade filmer, TV-serier, sportprogram och lättare underhållning. Produktplacering får endast ske om tittarna informeras vilka produkter det gäller både före och efter programmet.Arvid Jurjaks. "SVT får sälja plats i rutan", sydsvenskan.se, 31 juli 2010. Åtkomst den 11 september 2016.

Genom att i stället för att producera själva i stället köpa visningsrätter från externa produktionsbolag kan SVT hålla nere produktionskostnaderna och endast betala 10–15 procent för programmet. Produktionsbolaget i sin tur får ta in sponsorer genom så kallad indirekt sponsring. SVT har köpt in och sänt program som matlagningsserien En tysk, en fransk och en husman och sportserien En klassiker av produktionsbolaget Road Runner som i sin tur tagit betalt av företag för exponering i SVT."Smygreklam i fler SVT-serier", Medierna, Sveriges Radio, 28 oktober 2016. Åtkomst den 30 oktober 2016. När det uppdagades hävdade SVT att de inget visste och att de hade blivit lurade."Expressens mejl-skandal och Uppdrag granskning väljer inte Sida" (vid 27 min 25 sek), Medierna, Sveriges Radio, 19 november 2016. Åtkomst den 20 november 2016. Men Road Runner, som jobbat med SVT i sju år och tolv programserier, sade att de haft en nära dialog med SVT under alla programproduktioner och informerat dem om alla finansiärer och dessutom givit SVT den exklusiva klippningsrätten ("final cut").

2015 och de sex föregående åren innebar det en kostnad på 150 000 kronor för Cirkus Maximum att spela in julföreställningen och att vara med i SVT. När de 2016 meddelade SVT att de gärna ville vara med men att de inte betalade några pengar blev det i stället den konkurrerande cirkusen Cirkus Olympia som fick föreställningen.Sindra Grahn, Rebecca Haimi. "Så betalar företagen för att visas i SVT", svt.se, 22 december 2016. Åtkomst den 10 januari 2017.Sara Choghrich. "SVT ser över sina rutiner efter kritik mot otillåten reklam", P1 Kultur/Kulturnytt, Sveriges Radio, 9 januari 2017. Åtkomst den 10 januari 2017. Även Fredriksdalsteatern har genomfört föreställningar med förlust för att de ska kunna sändas i SVT.

SVT får även inkomster genom att licensiera varumärken och karaktärer till kommersiella aktörer. Enligt SVT är intäkterna ringa.

SVT har fått återkommande kritik från Granskningsnämnden som under åren 2015, 2016 och 2017 har ställt krav på att SVT ska redovisa vilka kommersiella samarbeten som företaget har ingått, och vilka intäkter som de har genererat

I femton år har SVT visat föreställningar från Fredriksdalsteatern runt jul. Enligt teatern kostar det drygt 800.000 kronor att spela in och sända, men arvodet från SVT har sänkts successivt.
Senast betalade SVT bara hälften av kostnaden – 400.000 kronor.
– Då ingår ingen som helst lön. Det är bara kostnaden för att kunna genomföra inspelningen. Pengarna från SVT går nästan enbart till inspelningskostnaden, säger Mikael Lindell Bohlin, produktionsledare på Fredriksdalsteatern.
Sänkta arvoden
För att föreställningen ska kunna nå tv-rutan måste teatern alltså hosta upp ur egen ficka. Skådespelaren Eva Rydberg, som äger Fredriksdal, har själv gått in med 300.000 kronor. Resten av mellanskillnaden har kommunen bidragit med.
Så har avtalen inte alltid sett ut.
– Jag har jobbat här i 30 år, sedan Nils Poppes tid. Då fick alla skådespelare betalt. Allt från rekvisitörer till scenarbetare. SVT betalade till och med för de platser i salongen som tv-kamerorna blockerade. Det har förändrats nu, säger Mikael Lindell Bohlin.
Låter privata aktörer betala
När ett företag betalar för att producera material som sedan sänds i SVT, kallas det för ”indirekt sponsring”. Det betyder att ett externt produktionsbolag får ta in sponsorer för att betala för en produktion. Det kan vara okej så länge inga reklambudskap finns i produktionen. Reklam i public service bryter mot radio- och tv-lagen.
– Vi har i uppdrag att använda licenspengarna så bra som det bara går. Det gör vi i det här fallet genom att använda oss av den möjlighet som finns reglerad: låta aktörer finansiera delar av en produktion till ett produktionsbolag, säger Lena Glaser, programdirektör på SVT.
”Det är lite fult”
En annan tv-tradition kring jul är cirkus. De senaste sju åren har SVT sänt föreställningar av Cirkus Maximum. Men i år är det ett annat cirkusföretag som får synas. Maximum hade inte råd att betala.
– Det kostar runt 150.000 kronor för oss att spela in föreställningen och vara med i SVT. I år valde vi att tacka nej. Vi sa till SVT att vi gärna är med men att vi inte betalar några pengar. Då gick det till en konkurrent som var villig att öppna plånboken, säger Helena Schicht, turnéledare på Cirkus Maximum.
Varför har ni valt att betala för att vara med i SVT?
– Det är marknadsföring. Vi visar upp oss.
– Det är lite fult tycker jag. SVT förlorar sin public service-legitimitet – oberoende och kvalitet. Nu är det precis som vilket annat kommersiellt bolag som helst.
”Väldigt olyckligt”
I år är det istället Cirkus Olympias som syns i tv. Föreställningen har cirkusen betalat helt själv och SVT köper visningsrätten av ett produktionsbolag.
– Vill man vara med på tv så måste man betala, sägs det, säger Henryka Bengtsson, cirkusdirektör på Cirkus Olympia.
Trots att cirkusarna själva betraktar sina tv-föreställningar som reklam för den egna verksamheten, hävdar SVT att det inte stämmer.
– Om tolkningarna blir att man köper sin plats i SVT är det väldigt olyckligt. Också att vi skulle betala för lite eller låta produktioner finansieras på lite halvslarviga sätt. Det är inte bra. Det behöver vi i så fall se över, säger Lena Glaser.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q215363--Reklam, sponsring, produktplacering och kommersiella samarbeten-6--sv-0016-1400

Sveriges Television


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q215363--Reklam, sponsring, produktplacering och kommersiella samarbeten-6--sv-0016-1399

Sveriges Television

SVT får inte sända reklam, men däremot visa sponsringsskyltar i anslutning till att program börjar eller slutar. Det sistnämnda tillståndet har SVT utnyttjat genom att även visa sponsringsskyltar när ett program byter kanal under sändning och även vid övergångar mellan sportevenemang och kommentatorer i studio. More Space Nordic AB sköter SVT:s försäljning av programsponsring."Kontakta SVT Sport", SVT:s webbplats. Läst den 20 juni 2012.
Vad som är skillnaden mellan så kallad "sponsring" och reklam är har ej definierats.

SVT sände regelbundet inslag som påminner tittarna om skyldigheten att betala TV-avgift. En av dessa filmer vann 2009 reklampriset Guldägget för "Årets reklamfilm". Med sin kampanj Fri television har SVT belyst den problematiska mediesituationen i Italien och Ryssland samtidigt som man framställer den egna verksamheten som fri. SVT sänder även regelbundet så kallade trailrar om program som visas i SVT.

Efter en lagändring som började gälla i juli 2010 får SVT ta betalt för produktplacering i egenproducerade filmer, TV-serier, sportprogram och lättare underhållning. Produktplacering får endast ske om tittarna informeras vilka produkter det gäller både före och efter programmet.Arvid Jurjaks. "SVT får sälja plats i rutan", sydsvenskan.se, 31 juli 2010. Åtkomst den 11 september 2016.


Sveriges Television

Om SVT bryter mot föreskriften om "otillbörligt gynnande" riskerar de ett fällande i Granskningsnämnden. Det högst utdömda straffet var (2012) för två inslag om nöjesparken Gröna Lund i programmet Gomorron Sverige våren 2010 för vilka SVT fick böta 100 000 kronor.Hanna Lundquist. "SVT får böta 100 000", Journalisten, 10 april 2012. Läst den 13 juni 2012. 2013 fälldes Godmorgon Sverige för överexponering av medarbetaren Ebba von Sydows bok Kungligt snygg, vilket resulterade i böter på 155 000 kronor och Förvaltningsrätten kommenterade att SVT uppvisat en nonchalans inför reglerna om otillbörligt gynnande."Miljonbelopp mot granskare och gubbslem" (vid 22m16s), Medierna, Sveriges Radio, 16 mars 2013. Åtkomst den 21 januari 2018.

2016 fälldes SVT i Granskningsnämnden för en väl synlig logga på tröja och snowboard i programmet Flickvän på låtsas och nämnden yrkade på att SVT skulle betala en särskild avgift på 100 000 kronor. År 2017 biföll Förvaltningsrätten nämndens ansökan med motiveringen att SVT genom tidigare praxis borde veta var gränsen för otillbörligt kommersiellt gynnande går och att SVT genom upprepade överträdelser uppvisat "nonchalans inför klara regler"."SVT får böta dyrt för logga på tröja", journalisten.se, 7 juni 2017. Åtkomst den 19 juni 2017. SVT överklagade beslutet

Tipsa Journalisten »
Telefon: 08-613 75 00
redaktionen@journalisten.se
annons@journalisten.se
7 juni, 2017
FOTO: Tomas Ohlsson GRN-fällning Förvaltningsrätten dömer SVT att betala 100 000 kronor för en väl synlig logga på en extremskidåkares tröja.
SVT fälldes förra våren av Granskningsnämnden för ett avsnitt av programmet ”Flickvän på låtsas”, där en extremskidåkare intervjuades. Enligt nämnden uppkom ”tveklöst” ett gynnande genom den
omfattande exponeringen av varumärket på skidåkarens t-shirt och den relativt framträdande exponeringen av varumärket på skidåkarens
snowboard.
Granskningsnämnden yrkade på att SVT skulle betala en särskild avgift på 100 000 kronor för överträdelsen, och förvaltningsrätten bifaller nu nämndens ansökan.
Förvaltningsrätten motiverar den höga summan med att SVT genom tidigare praxis borde veta var gränsen för otillbörligt kommersiellt gynnande går och tycker att SVT genom upprepade överträdelser uppvisat ”nonchalans inför klara regler”.
SVT bestrider den höga avgiften och menar att gynnandet av varumärken inte var en följd av nonchalans eller uppsåt. Företaget understryker bland annat att man i flera steg försökt avlägsna kommersiella varumärken, och påpekar att man inte känt igen texten på skidåkarens tröja som ett varumärke.
4 oktober, 2022 | SVT fälls för att man uppgett att staden Sievjerodonetsk var omringad av ryska styrkor trots att det inte fanns oberoende källor på plats och att uppgiften var mostridig. Ordet ”uppges”, som SVT använde i inslagen, räcker inte för att understryka för tittarna vem som var avsändare av informationen anser nämnden.
FOTO: Tor Johnsson 4 oktober, 2022 | En oenig Granskningsnämnd fäller Agendas partiledardebatt för partiskhet, sedan de visat bilder på brinnande polisbilar medan de debatterade integrationen. I beslutet skriver de att SVT reproducerat en värderande syn på integration som kan uppfattas som ett ställningstagande i en kontroversiell fråga.
4 oktober, 2022 | SVT Nyheter Norrbotten fälls för gynnande av kommersiella intressen sedan de intervjuat en försvarsadvokat medan en advokatbyråns logotyp syntes på en bildskärm i bakgrunden under hela intervjun.
6 september, 2022 | Ett inslag i P4 Extra om ett eventuellt svenskt Natomedlemskap blev för ensidigt, anser Granskningsnämnden.
5 september, 2022 | Bråket mellan en analytiker på MPF och en professor emeritus i historia i Studio Ett samma dag som Ryssland invaderade Ukraina leder nu till att SR fälls för partiskhet.
FOTO: Tor Johnsson 20 juni, 2022 | En studie om risken att bli svårt sjuk i covid återgavs på ett felaktigt sätt i TV4 Nyheterna, nu fälls de av Granskningsnämnden, GRN.
FOTO: Tor Johnsson 3 juni, 2022 | I ett kortare telegram kallade nyhetsuppläsaren i TV4 en grupp lastbilschaufförer som demonstrerade mot covidpass vid gränsen mellan Kanada och USA för ”antivaccindemonstration”.
10 maj, 2022 | Granskningsnämnden har prövat flera program och inslag i SVT om den svenska skogen och skogsbruket. Tre av inslagen fälls för att de strider mot kravet på saklighet. Bland annat återgavs informationen i två grafer på ett felaktigt sätt.
FOTO: Tor Johnsson 28 mars, 2022 | TV4 Nyheterna fälls sedan en reporter sagt att tre ryska landstigningsfartyg har lämnat Sverige, fast de egentligen befunnit sig i Östersjön och inte kränkt svenskt territorium. GRN anser att inslaget strider mot kravet på saklighet.
Den internutredning som SVT genomför efter att grävreportern Fredrik Laurin greps av polis inne på arbetsplatsen rör arbetsrättsliga åtgärder mot Laurin, samt frågor om vilka ord som får användas internt. ”De slåss för sin version och då är jag ett billigt bondeoffer”, säger Fredrik Laurin till Journalisten.
Den internutredning som SVT genomför efter att grävreportern Fredrik Laurin greps av polis inne på arbetsplatsen rör arbetsrättsliga åtgärder mot Laurin, samt frågor om vilka ord som får användas internt. ”De slåss för sin version och då är jag ett billigt bondeoffer”, säger Fredrik Laurin till Journalisten.
har avlidit vid 79 års ålder.
och Fanny Renman, SVTs Grävnav, har vunnit filmfestivalen Angeles Docs pris för "Best Research and Investigative" med dokumentärfilmen "De inlåsta hedersflickorna".
Svenska Dagbladet, får utmärkelsen Årets guldklocka av föreningen Utställningsestetiskt forum.
Love Lyssarides är nominerad till Prix Europa för podden Ekerösvindlaren där han placerade sig själv smack i mitten av händelserna och lät sig bli besatt av berättelsen. ”Vi befinner oss på outforskad mark och jag är övertygad om att det här bara är början”, säger han om poddjournalistikens framtid.
Love Lyssarides är nominerad till Prix Europa för podden Ekerösvindlaren där han placerade sig själv smack i mitten av händelserna och lät sig bli besatt av berättelsen. ”Vi befinner oss på outforskad mark och jag är övertygad om att det här bara är början”, säger han om poddjournalistikens framtid.
De vita fläckarna på mediekartan ska täppas till och kvalitativ journalistik ta plats i hela landet, enligt förslaget till nytt mediestöd. Men för den nationella mediemångfalden kan förslaget bli ett dråpslag. ”Det behövs ett demokratiraster”, säger Dagens ETCs chefredaktör Andreas Gustavsson.
De vita fläckarna på mediekartan ska täppas till och kvalitativ journalistik ta plats i hela landet, enligt förslaget till nytt mediestöd. Men för den nationella mediemångfalden kan förslaget bli ett dråpslag. ”Det behövs ett demokratiraster”, säger Dagens ETCs chefredaktör Andreas Gustavsson.
Prenumerera på nyhetsbrevet
Journalisten, Nytorgsgatan 17a, 116 20 Stockholm
Tel:08-613 75 00
E-post: redaktionen@journalisten.se
Journalisten.se har 190 000 unika sidvisningar och 75 000 unika besökare per månad (genomsnitt Google analytics).
Magasinet Journalisten har en räckvidd på 42 000 läsare (Orvesto 2:a kvartalet 2017). Annonsera
Journalisten är Sveriges äldsta och största medietidning. Prenumerera
Ansvarig utgivare: Helena Giertta. Allt material är skyddat enligt lagen om upphovsrätt. Citera gärna, men ange källan. Information om cookies