Per Anders Fogelström

miniatyr|Per Anders Fogelström i sin bostad på Fjällgatan 30 på Södermalm, 1968.
Fogelström levde och dog på Södermalm. Föräldrarna Arthur Fogelström och Naëmi Fogelström, född Elwing, flydde från Ryssland under revolutionsåret 1917, där fadern arbetade för det svenska företaget ASEA. Per Anders Fogelström föddes kort efter hemkomsten till Sverige. Fadern övergav snart hemmet, utvandrade till Amerika och kom aldrig tillbaka. Saknaden efter fadern och moderns stoiska liv som övergiven och ensamstående kom att prägla Fogelströms liv och författarskap.

Vitabergsklubben var en ungdomsverksamhet bildad den 29 november 1945 av bland andra Fogelström som även ledde verksamheten. Från och med 1946 och fram till 1955 fick föreningen hyra Ceders Café i parken Vita bergen. Vitabergsklubben upplöstes 1955 och Ceders Café förstördes i två bränder 1969 och 1970.


Per Anders Fogelström

Per Anders Fogelström, PAF, född 22 augusti 1917 i Matteus församling i Stockholm, död 20 juni 1998 i Sofia församling i Stockholm, var en svensk författare, journalist och samhällsdebattör.

miniatyr|Per Anders Fogelström i sin bostad på Fjällgatan 30 på Södermalm, 1968.
Fogelström levde och dog på Södermalm. Föräldrarna Arthur Fogelström och Naëmi Fogelström, född Elwing, flydde från Ryssland under revolutionsåret 1917, där fadern arbetade för det svenska företaget ASEA. Per Anders Fogelström föddes kort efter hemkomsten till Sverige. Fadern övergav snart hemmet, utvandrade till Amerika och kom aldrig tillbaka. Saknaden efter fadern och moderns stoiska liv som övergiven och ensamstående kom att prägla Fogelströms liv och författarskap.

Vitabergsklubben var en ungdomsverksamhet bildad den 29 november 1945 av bland andra Fogelström som även ledde verksamheten. Från och med 1946 och fram till 1955 fick föreningen hyra Ceders Café i parken Vita bergen. Vitabergsklubben upplöstes 1955 och Ceders Café förstördes i två bränder 1969 och 1970.

Fogelström var ledamot av Stadsbyggnadsnämndens namnberedning i Stockholms stad 1961–1988, från 1983 dess ordförande, och var bland annat medförfattare till Stockholms gatunamn.

Fogelström var pacifist och deltog i motståndet mot svenska kärnvapen. Under åren 1963-1977 var han ordförande i Svenska freds- och skiljedomsföreningen. Han var också engagerad i Svenska Vietnamkommittén 1965.

Mot slutet av sitt liv var han rullstolsburen efter en stroke, men ändå aktiv och mödosamt sysselsatt med en roman om Östermalm, som aldrig blev färdig. Han blev akut sjuk på midsommarafton 1998 och avled på Södersjukhuset dagen därpå.
Han är begravd på Katarina kyrkogård i Stockholm.

Mellan 1964 och sin död 1998 bodde Fogelström i vindsvåningen på Fjällgatan 30. I april 1999 hedrades han med en efter honom uppkallad plats i Stockholm, Per Anders Fogelströms Terrass, som ligger nedanför Fjällgatan 34–36. Per Anders Fogelström signerar sin bok Barn av sin stad, 1962, i samma bokhandel som han jobbade i som ung. Litterära verk Per Anders Fogelström blev känd som författare 1951 med romanen Sommaren med Monika, som även filmades två år senare av Ingmar Bergman.

Han lärde oss älska Staden
Han gjorde Staden till sin.
Han öppnade våra ögon, han fick oss att se männi-skorna som levde där, både förr och nu.
Ingen har skildrat Stockholm som författaren Per Anders Fogelström.
Per Anders Fogelström blev 80 år.
Han kommer för evigt att förknippas med Stockholm. Den stad han med sin storslagna berättargenerositet delade med sig av till alla oss andra.
Till oss som trampade samma gator som han.
Först utan att se.
Men sen såg vi Staden. Och vi såg den med hans ögon.
Han bodde på Fjällgatan högst uppe på Söders höjder med en hisnande utsikt över hela sin Stad.
Ibland mötte man honom där uppe. Man ville gärna gå fram och hälsa, för under årens lopp hade vi haft så många gemensamma upplevelser.
De sträckte sig genom flera hundra år.
Vem kan glömma klädesarbetaren Johannes Krohn i boken Vävarnas barn? Han som gick ut bakom avskrädesskjulet på Barnängens fabrik på Södermalm och slog en morgondrill en varm sommarmorgon 1748.
Sen gick åren. Decennierna och seklerna. Stockholm förvandlades inför vår inre syn.
Till slut många böcker senare står Johannes dotterdotters dotterdotters dottersons dottersons dotter Lotta i Storkyrkan och sjunger. Året är 1968. Lotta och hennes vänner har samlats till en minnesgudstjänst över den mördade medborgarkämpen Martin Luther King. Sången: We shall overcome.
Allt hänger ihop. Johannes skulle ha känt igen sin Lotta. Om han levat skulle han själv stått där i kyrkan och sjungit.
För det var ingen slump att Lotta sjöng för Martin Luther King.
Per Anders Fogelström skrev om de fattiga, de vanliga, ärliga och hårt arbetande människor som bär upp historien och formar landet.
Han var en sån själv.
Han föddes 1917. Föräldrarna bodde i S:t Petersburg där pappa jobbade åt Asea.
Men det var revolution och Fogelströms flydde hem till Sverige.
Mamma Naemi tog sista båten hem till Sverige för att föda Per Anders.
Pappa Arthur gick över gränsen till Finland.
1918 flyttade familjen till Viborg.
Så kom dråpslaget. Pappa tröttnade plötsligt på allt. Han ville bara bort. Bort till ett bättre liv, till ett bättre land.
Han ville till Amerika där en duktig man kunde bli rik på sitt arbete.
Familjen bönade och bad. Men inget hjälpte. Pappa hade dessutom träffat en annan kvinna. Han skilde sig och for. Per Anders Fogelström berättade om avskedet:
Jag minns att vi vinkade av honom vid stationen, jag grät.
Han såg honom aldrig mer.
Men varje gång när någon ringde på dörren många år senare fanns hoppet där. Kanske är det han. . .
Ingen vet hur pappan slutade sina dagar. Sannolikt dog han utfattig och eländig omkring 1920. Då kom det inga fler brev.
Hans saknad efter pappan som inte fanns där, beskrev han i boken Hem till sist, som kom för ett par år sedan.
Per Anders Fogelström uppfostrades av kvinnor. Han levde i en kvinnovärld. Först med sin mamma och sin syster hemma hos mormor.
Sen flyttade den stympade familjen in i Danelii stiftelses hus för självförsörjande kvinnor på Bondegatan 26 på Söder i Stockholm.
Få manliga författare har med sån insiktsfull ömhet skildrat det kvinnliga livet. Förklaringen finns i uppväxten.
Hans faster satte honom i den flotta Whitlockska samskolan på Östermalm. Där var det ingen som frågade efter hans hemförhållanden. Man tog liksom för givet att de var som alla de andras.
Men en dag var det nära ögat, berättade han: Vi var på teckningsutflykt till Åsöberget. Men det gick vägen, ingen propsade på att komma hem till mig.
Han hoppade av skolan och började jobba i bokhandel och som ungdomsledare. Han skrev hela tiden i Folket i Bild och på sin skrivkammare och slog igenom med dunder och brak 1951 med skandalboken Sommaren med Monika som filmatiserades av Bergman.
Sen skrev han 39 böcker till.
Man väntade alltid på att nästa bok skulle komma.
Det var väl därför man inte gick fram och hälsade när man mötte honom på Fjällgatan. Han verkade alltid gå och fundera på något. Man ville inte störa.
Du är borta nu, Per Anders. Men Din Stad, min Stad, alla våra drömmars storslagna Stad kommer alltid att finnas kvar.
Inte minst tack vare Dig.
Bibliografi
Romaner
Att en dag vakna (1949)
Ligister (1949)
Sommaren med Monika (1951)
Möten i skymningen (1952)
Medan staden sover (1953, nyutgiven 1984)
I kvinnoland (1954)
En natt ur nuet (1955)
En borg av trygghet (1957)
Expedition Dolly (1958)
Tack vare Iris (1959, nyutgiven 1984)
Stad
Mina drömmars stad (1960)
Barn av sin stad (1962)
Minns du den stad (1964)
I en förvandlad stad (1966)
Stad i världen (1968)
Café Utposten (1970)
Kamrater
Upptäckarna (1972)
Revoltörerna (1973)
Erövrarna (1975)
Besittarna (1977)
Svenssons (1979)
Vävarnas barn (1981)
Krigens barn (1985)
Vita bergens barn (1987)
Komikern (1989)
Mödrar och söner (1991)
Dikter
Orons giriga händer (1947)
Stockholmiana
En bok om Söder (1953)
Kring Strömmen (1962)
Stockholm stad i förvandling (1963)
En bok om Kungsholmen (1965)
Okänt Stockholm (1967)
Ett berg vid vattnet (1969)
Söder om tullen (1969)
Stad i bild (1970)
Utsikt över stan (1974)
En bok om Stockholm (1978)
Stockholm (1979)
Stockholms gatunamn, tills med N G Stahre mfl (1982)
Ur det försvunna (1995)
Övrigt
Världspolitik i karikatyrer I-III, tills med S P Bahnsen (1943-45)
Tretton ödesdigra år, tills med Lisa Matthias (1946)
Skämt och oförskämt (1949)
25 svenska skämttecknare, tills med Ivar Öhman (1954)
I stället för atombomb, tills med Rol. Morell (1958)
Borgerlig begravning, tills med Ture Nerman (1962)
Kampen för fred (1971)
Vägar till fred (1971)
Julböckerna (1973)
Kommentarer och noter till Vävarnas barn (1981)
Kommentarer och noter till Krigens barn (1985)
Vägen till nuets stad (1986)
Idyll och explosion (1992)
Hem, till sist (1993)
(självbiografi)
Teater
Röster ur nuet
STAD-serien
Mina drömmars stad
Minns du den stad
Film
Medan staden sover (1950)
Sommaren med Monika (1953)
Möten i skymningen (1957)
Mina drömmars stad (1976)
Han gav liv, blod och hjärta åt Stockholm


Södertälje

Södertälje () är en tätort i Stockholms län och centralort i Södertälje kommun med 76 320 invånare (31 december 2020). Södertälje är beläget där Mälaren är förbunden med Östersjön genom slussen i Södertälje kanalNationalencyklopedin, Södertälje. http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/lång/södertälje-(tätort-södertälje-kommun) (hämtad 2020-06-13), och är den största tätorten helt belägen i landskapet Södermanland.
 Historia

mini|Karta över Södertälje från 1648
mini|Utsikt över Södertälje från Värdsholmen, sent 1800-tal
mini|Södertälje Badinrättning, i Nedre Badparken under 1880-talet
På stenåldern, omkring 4000 år f.Kr. beräknas de första människorna ha kommit till trakten omkring det som idag är Södertälje. De blev bofasta runt 3 000 år f.Kr. när bondekulturen bedöms ha nått området. Omkring år 1500–400 f.Kr smalnade sundet mellan Mälaren och Östersjön av på grund av landhöjningen. Då båtar nu behövde släpas över sandåsen skapades arbetstillfällen, och inflyttningen tog fart. Handel och service uppstod.Södertälje kommun 2006, Södertäljes historia i årtal, Publicerat: 2006-03-30, hämtat 2007-10-20 från

De centrala delarna av vad som idag är Södertälje befolkades under senare delen av 700-talet. Ansgar passerade igenom Södertälje på sin resa till Birka 829. Den första gången Södertälje nämns i skriftliga källor var 1070 när Adam av Bremen beskriver platsen som en del av vägen mellan Skara och Birka i hans verk Gesta Hammaburgensis Ecclesiae pontificum. Södertälje fick stadsprivilegier på 1300-talet. Södertälje var en viktig kyrkostad, där många rådslag som påverkade den svenska historien hölls. Sankta Ragnhilds kyrka är stadens äldsta byggnad, med sina äldsta delar från 1100-talet. Den är idag Södertälje församlings huvudkyrka.

Borgen Telge hus uppfördes på Slottsholmen under 1300-talet.Nationalencyklopedin, Tälje hus. http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/lång/tälje-hus (hämtad 2020-07-04) Härifrån administrerades Telgehus län mellan åren 1318 och 1527. Länet omfattade Öknebo, Hölebo och delar av Svartlösa härad. Arkeologiska utgrävningar har visat att borgen var omgiven av pålspärr och vallgrav vilken än idag delvis syns på Slottsholmens nordvästra del.

Ursprungligen var stadens namn endast Tälje (flera stavningsvarianter av ordet har förekommit, bland andra Telge, Tælgia, Tælga). 1622 lades prefixet ”söder” till i samband med grundandet av Norrtälje, beläget 11 mil nordost om staden.

Från början hade staden använt S:t Olof i sitt sigill. Vid 1600-talets början ersattes han av Sankta Ragnhild.Sven Ingemar Olofsson, "Sankt Olofs stad" i Södertälje stads historia, del 1, Södertälje 1968.  Efter sina vallfärder till Rom och Jerusalem skall hennes reliker ha begravts i Södertälje.Nationalencyklopedin, Ragnhild. http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/lång/ragnhild (hämtad 2020-07-04)

Hertig Karl (sedermera Karl IX) satsade aktivt på Södertälje som handels- och sjöfartsstad under sin tid som hertig av Södermanland, vilket bidrog till ökat byggande. Bland annat anlades en hamn strax söder om staden. Det var först på 1740-talet som staden började med industriell tillverkning som komplement till sjöfart och handel

Stadens äldsta kyrka är Sankta Ragnhilds kyrka på Stora Torget, vars äldsta delar är från 1100-talet. Den är idag Södertälje församlings huvudkyrka.

Efter många om- och tillbyggnader är Sankta Ragnhilds kyrka idag en stor, treskeppig byggnad med halvrund korabsid, västtorn och ett mångkantigt gravkor i söder. De äldsta partierna består av gråstenmurar som omfattar tornets nedre delar och långhusets två västligaste fack.
Tidigast vid 1200-talets slut eller kanske under 1300-talet revs det smalare koret. Denna romanska kyrka förlängdes mot öster med två fack och fick en sakristia i norr, av vilken partier ingår i norra sidoskeppets nordmur. Båda dessa kyrkor täcktes av ett trätak. Först under 1400-talets senare del slogs de nuvarande kryssvalven i de fyra medeltida facken.
Under senmedeltiden byggdes med största sannolikhet ett vapenhus i sydväst. Vid arbeten under golvet i samband med restaureringen år 1960-61 framkom att kyrkans båda sidoskepp och senaste förlängning mot öster härrör från perioden mellan år 1590 och 1615. I samband med detta revs huvudparten av den medeltida sakristian utom dess nordmur, som infogades i sidoskeppet. Den nya sakristian fick en originell placering: hörnet mellan tornet och norra sidoskeppet. Vapenhuset revs till förmån för södra sidoskeppet. Av de valv, som då slogs, är endast två bevarade, de i norra sidoskeppets två västligaste fack.
Den stora stadsbranden som inträffade år 1650 medförde bland annat att man lät göra en ny valvslagning i koret och sakristian samt i sidoskeppen förutom i de ovannämnda två facken. De senaste tillbyggnaderna utfördes på 1670-talet och består av Cronberg-Hackerska gravkoret mitt på södra långmuren, sannolikt ritat av Erik Dahlbergh och numera använt som dopkapell, ett bisättningsrum i sydvästra hörnet mellan tornet och södra sidoskeppet samt två underjordiska gravvalv.
Då ryska trupper brände stora delar av staden i samband med den stora nordiska kriget var Sankta Ragnhilds kyrka en av få byggnader som förskonades.
En ny brand 1881 orsakade främst yttre skador varefter arkitekten Johan Fredrik Åbom fick i uppdrag att återställa kyrkan. Tornet nybyggdes upptill från vapenhusets valv, kyrkans västfasad fick en symmetrisk uppbyggnad och övriga fasader (förutom dopkapellets) dekorerades med profilerade lister och annan putsad ornamentik. Korfönstren fick nya glasmålningar.
En större restaurering under ledning av arkitekt Bengt Romare ägde rum mellan åren 1960-61. Ett par år efter denna fick två av fönstren invid dopkapellet nya glasmålningar, utförda av konstnären Folke Heybroek. Kyrkans exteriör reparerades 1986-87 varvid fasaderna delvis fick sin nuvarande färgsättning.
Altaruppsatsen och predikstolen hör till kyrkans äldre inventarier. De sattes upp 1656 respektive 1657. På väggen bakom predikstolen finns det heliga gudsnamnet JHWH skrivet med hebreiska bokstäver och som på svenska uttalas Jahve eller Jehova.
Läktarorgelns praktfulla fasad i nybarock, ritad av arkitekten Johan Söderlund tillkom 1864. Den döljer i dag en orgel från 1974, byggd av den danska firman Bruno Christensen & Sönner med 46 stämmor. Bildhuggerierna på fasaden härstammar delvis från kyrkans tidigare 1600-talsorgel.
Kororgeln med 17 stämmor tillkom 1958 och är även den dansk. Byggd av Marcussen & Sön i Åbenrå.


Södertälje

mini|Karta över Södertälje från 1648
mini|Utsikt över Södertälje från Värdsholmen, sent 1800-tal
mini|Södertälje Badinrättning, i Nedre Badparken under 1880-talet
På stenåldern, omkring 4000 år f.Kr. beräknas de första människorna ha kommit till trakten omkring det som idag är Södertälje. De blev bofasta runt 3 000 år f.Kr. när bondekulturen bedöms ha nått området. Omkring år 1500–400 f.Kr smalnade sundet mellan Mälaren och Östersjön av på grund av landhöjningen. Då båtar nu behövde släpas över sandåsen skapades arbetstillfällen, och inflyttningen tog fart. Handel och service uppstod.Södertälje kommun 2006, Södertäljes historia i årtal, Publicerat: 2006-03-30, hämtat 2007-10-20 från

De centrala delarna av vad som idag är Södertälje befolkades under senare delen av 700-talet. Ansgar passerade igenom Södertälje på sin resa till Birka 829. Den första gången Södertälje nämns i skriftliga källor var 1070 när Adam av Bremen beskriver platsen som en del av vägen mellan Skara och Birka i hans verk Gesta Hammaburgensis Ecclesiae pontificum. Södertälje fick stadsprivilegier på 1300-talet. Södertälje var en viktig kyrkostad, där många rådslag som påverkade den svenska historien hölls.


Södertälje

mini|Karta över Södertälje från 1648
mini|Utsikt över Södertälje från Värdsholmen, sent 1800-tal
mini|Södertälje Badinrättning, i Nedre Badparken under 1880-talet
På stenåldern, omkring 4000 år f.Kr. beräknas de första människorna ha kommit till trakten omkring det som idag är Södertälje. De blev bofasta runt 3 000 år f.Kr. när bondekulturen bedöms ha nått området. Omkring år 1500–400 f.Kr smalnade sundet mellan Mälaren och Östersjön av på grund av landhöjningen. Då båtar nu behövde släpas över sandåsen skapades arbetstillfällen, och inflyttningen tog fart. Handel och service uppstod.Södertälje kommun 2006, Södertäljes historia i årtal, Publicerat: 2006-03-30, hämtat 2007-10-20 från

De centrala delarna av vad som idag är Södertälje befolkades under senare delen av 700-talet. Ansgar passerade igenom Södertälje på sin resa till Birka 829. Den första gången Södertälje nämns i skriftliga källor var 1070 när Adam av Bremen beskriver platsen som en del av vägen mellan Skara och Birka i hans verk Gesta Hammaburgensis Ecclesiae pontificum. Södertälje fick stadsprivilegier på 1300-talet. Södertälje var en viktig kyrkostad, där många rådslag som påverkade den svenska historien hölls. Sankta Ragnhilds kyrka är stadens äldsta byggnad, med sina äldsta delar från 1100-talet. Den är idag Södertälje församlings huvudkyrka.

Borgen Telge hus uppfördes på Slottsholmen under 1300-talet.Nationalencyklopedin, Tälje hus. http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/lång/tälje-hus (hämtad 2020-07-04) Härifrån administrerades Telgehus län mellan åren 1318 och 1527.


Södertälje

mini|Karta över Södertälje från 1648
mini|Utsikt över Södertälje från Värdsholmen, sent 1800-tal
mini|Södertälje Badinrättning, i Nedre Badparken under 1880-talet
På stenåldern, omkring 4000 år f.Kr. beräknas de första människorna ha kommit till trakten omkring det som idag är Södertälje. De blev bofasta runt 3 000 år f.Kr. när bondekulturen bedöms ha nått området. Omkring år 1500–400 f.Kr smalnade sundet mellan Mälaren och Östersjön av på grund av landhöjningen. Då båtar nu behövde släpas över sandåsen skapades arbetstillfällen, och inflyttningen tog fart. Handel och service uppstod.Södertälje kommun 2006, Södertäljes historia i årtal, Publicerat: 2006-03-30, hämtat 2007-10-20 från

De centrala delarna av vad som idag är Södertälje befolkades under senare delen av 700-talet. Ansgar passerade igenom Södertälje på sin resa till Birka 829. Den första gången Södertälje nämns i skriftliga källor var 1070 när Adam av Bremen beskriver platsen som en del av vägen mellan Skara och Birka i hans verk Gesta Hammaburgensis Ecclesiae pontificum. Södertälje fick stadsprivilegier på 1300-talet. Södertälje var en viktig kyrkostad, där många rådslag som påverkade den svenska historien hölls. Sankta Ragnhilds kyrka är stadens äldsta byggnad, med sina äldsta delar från 1100-talet. Den är idag Södertälje församlings huvudkyrka.

Borgen Telge hus uppfördes på Slottsholmen under 1300-talet.Nationalencyklopedin, Tälje hus. http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/lång/tälje-hus (hämtad 2020-07-04) Härifrån administrerades Telgehus län mellan åren 1318 och 1527. Länet omfattade Öknebo, Hölebo och delar av Svartlösa härad. Arkeologiska utgrävningar har visat att borgen var omgiven av pålspärr och vallgrav vilken än idag delvis syns på Slottsholmens nordvästra del.


Södertälje

I Södertälje finns sammanlagt 5 kyrkobyggnader och 4 kapell tillhörande Svenska kyrkan. Stadens äldsta kyrka är Sankta Ragnhilds kyrka på Stora Torget, vars äldsta delar är från 1100-talet.

Den sverigefinska minoritetsgruppen har bland annat verksamhet på finska inom Svenska kyrkan, men har också egna finskspråkiga trossamfund. Däribland den Finska PingstförsamlingenFinska Pingstförsamlingen i Södertälje .


Södertälje

I Södertälje finns sammanlagt 5 kyrkobyggnader och 4 kapell tillhörande Svenska kyrkan. Stadens äldsta kyrka är Sankta Ragnhilds kyrka på Stora Torget, vars äldsta delar är från 1100-talet. Den är idag Södertälje församlings huvudkyrka. Tillhörande Södertälje församling är även flera stadsdelskyrkor och kapell, exempelvis Lina kyrka i stadsdelen Lina Hage. Den ritades av Tallius Myhrman arkitektur. Kyrkan har blivit mycket omtalad för sin vackra arkitektur, och har avbildats i flera svenska byggnadsmagasin.

Församlingskyrkan i Östertälje församling är Alla Helgons kyrka i Östertälje. I närheten ligger även Hagabergs kapell på Hagabergs folkhögskolas område. Det uppfördes år 1894 som gårdskapell på Vartofta gård i Västergötland.


Södertälje

I Södertälje finns sammanlagt 5 kyrkobyggnader och 4 kapell tillhörande Svenska kyrkan. Stadens äldsta kyrka är Sankta Ragnhilds kyrka på Stora Torget, vars äldsta delar är från 1100-talet. Den är idag Södertälje församlings huvudkyrka. Tillhörande Södertälje församling är även flera stadsdelskyrkor och kapell, exempelvis Lina kyrka i stadsdelen Lina Hage. Den ritades av Tallius Myhrman arkitektur. Kyrkan har blivit mycket omtalad för sin vackra arkitektur, och har avbildats i flera svenska byggnadsmagasin.

Församlingskyrkan i Östertälje församling är Alla Helgons kyrka i Östertälje. I närheten ligger även Hagabergs kapell på Hagabergs folkhögskolas område. Det uppfördes år 1894 som gårdskapell på Vartofta gård i Västergötland. Den 26 juli 1914 invigdes kyrkan på sin nuvarande plats, efter att ha nedmonterats och flyttats med tåg.


Södertälje

I Södertälje finns sammanlagt 5 kyrkobyggnader och 4 kapell tillhörande Svenska kyrkan. Stadens äldsta kyrka är Sankta Ragnhilds kyrka på Stora Torget, vars äldsta delar är från 1100-talet. Den är idag Södertälje församlings huvudkyrka. Tillhörande Södertälje församling är även flera stadsdelskyrkor och kapell, exempelvis Lina kyrka i stadsdelen Lina Hage. Den ritades av Tallius Myhrman arkitektur. Kyrkan har blivit mycket omtalad för sin vackra arkitektur, och har avbildats i flera svenska byggnadsmagasin.

Församlingskyrkan i Östertälje församling är Alla Helgons kyrka i Östertälje. I närheten ligger även Hagabergs kapell på Hagabergs folkhögskolas område. Det uppfördes år 1894 som gårdskapell på Vartofta gård i Västergötland. Den 26 juli 1914 invigdes kyrkan på sin nuvarande plats, efter att ha nedmonterats och flyttats med tåg. I stadsdelen Brunnsängs centrum ligger Brunnsängs kyrka, som är den yngsta i staden. Man bedriver även verksamhet på sjukhuset, i form av Sjukhuskyrkan.


Södertälje

I Södertälje finns sammanlagt 5 kyrkobyggnader och 4 kapell tillhörande Svenska kyrkan. Stadens äldsta kyrka är Sankta Ragnhilds kyrka på Stora Torget, vars äldsta delar är från 1100-talet. Den är idag Södertälje församlings huvudkyrka. Tillhörande Södertälje församling är även flera stadsdelskyrkor och kapell, exempelvis Lina kyrka i stadsdelen Lina Hage. Den ritades av Tallius Myhrman arkitektur. Kyrkan har blivit mycket omtalad för sin vackra arkitektur, och har avbildats i flera svenska byggnadsmagasin.

Församlingskyrkan i Östertälje församling är Alla Helgons kyrka i Östertälje. I närheten ligger även Hagabergs kapell på Hagabergs folkhögskolas område. Det uppfördes år 1894 som gårdskapell på Vartofta gård i Västergötland. Den 26 juli 1914 invigdes kyrkan på sin nuvarande plats, efter att ha nedmonterats och flyttats med tåg. I stadsdelen Brunnsängs centrum ligger Brunnsängs kyrka, som är den yngsta i staden. Man bedriver även verksamhet på sjukhuset, i form av Sjukhuskyrkan.

Utanför Svenska kyrkan finns även bland annat Sankt Ansgars katolska församling.


Södertälje

Södertälje är kuperat och genomkorsas av en kanal, vilket gjort det utmanande att bygga bra järnvägsförbindelser i staden.Föreningen Svenska Järnvägsfrämjandet, Södertälje och järnvägen, Klart spår, , nr 1/2003 Detta till trots är Södertälje en järnvägsknut. I Södertälje finns fyra stationer för persontåg;

Idag är Södertälje en järnvägsknut mellan Västra stambanan, Svealandsbanan och i praktiken även Nyköpingsbanan, då Södertälje syd är stationen närmast dess början där tåg stannar.


Södertälje

Södertälje är kuperat och genomkorsas av en kanal, vilket gjort det utmanande att bygga bra järnvägsförbindelser i staden.Föreningen Svenska Järnvägsfrämjandet, Södertälje och järnvägen, Klart spår, , nr 1/2003 Detta till trots är Södertälje en järnvägsknut. I Södertälje finns fyra stationer för persontåg; Södertälje centrum, Södertälje hamn, Södertälje syd och Östertälje. De många järnvägarna som löper igenom Södertälje medför att man kan resa till Sveriges tre storstäder Stockholm, Göteborg och Malmö samt de skandinaviska huvudstäderna Oslo och Köpenhamn utan byte.

Den 24 oktober 1860 öppnade järnvägen i Södertälje, två år innan hela den Västra stambanan stod färdig. Den första järnvägsbron över Södertälje kanal var en enkelspårig svängbro, och stod klar 1858.


Södertälje

Södertälje är kuperat och genomkorsas av en kanal, vilket gjort det utmanande att bygga bra järnvägsförbindelser i staden.Föreningen Svenska Järnvägsfrämjandet, Södertälje och järnvägen, Klart spår, , nr 1/2003 Detta till trots är Södertälje en järnvägsknut. I Södertälje finns fyra stationer för persontåg; Södertälje centrum, Södertälje hamn, Södertälje syd och Östertälje. De många järnvägarna som löper igenom Södertälje medför att man kan resa till Sveriges tre storstäder Stockholm, Göteborg och Malmö samt de skandinaviska huvudstäderna Oslo och Köpenhamn utan byte.

Den 24 oktober 1860 öppnade järnvägen i Södertälje, två år innan hela den Västra stambanan stod färdig. Den första järnvägsbron över Södertälje kanal var en enkelspårig svängbro, och stod klar 1858. Huvudlinjen hamnade utanför stadskärnan, med en dragning söder om Saltskogsfjärden där stadens huvudstation blev Södertelge öfre/Saltskog. Därifrån drogs en bibana med anslutning till Södertälje central.


Södertälje

Södertälje är kuperat och genomkorsas av en kanal, vilket gjort det utmanande att bygga bra järnvägsförbindelser i staden.Föreningen Svenska Järnvägsfrämjandet, Södertälje och järnvägen, Klart spår, , nr 1/2003 Detta till trots är Södertälje en järnvägsknut. I Södertälje finns fyra stationer för persontåg; Södertälje centrum, Södertälje hamn, Södertälje syd och Östertälje. De många järnvägarna som löper igenom Södertälje medför att man kan resa till Sveriges tre storstäder Stockholm, Göteborg och Malmö samt de skandinaviska huvudstäderna Oslo och Köpenhamn utan byte.

Den 24 oktober 1860 öppnade järnvägen i Södertälje, två år innan hela den Västra stambanan stod färdig. Den första järnvägsbron över Södertälje kanal var en enkelspårig svängbro, och stod klar 1858. Huvudlinjen hamnade utanför stadskärnan, med en dragning söder om Saltskogsfjärden där stadens huvudstation blev Södertelge öfre/Saltskog. Därifrån drogs en bibana med anslutning till Södertälje central. Centralstationen utmärker sig med sina två stationsbyggnader; det ursprungliga från 1860 i rött tegel ritat av Adolf Wilhelm Edelsvärd och det gula från 1915-18 av Folke Zettervall. Anläggandet av stationen Södertelge öfre i Saltskog innebar bland annat att området Mariekälla beläget mellan Saltskog och stadskärnan snart exploaterades med villabebyggelse. Södertälje blev järnvägsknut när Norra Södermanlands Järnväg mot Åkers styckebruk och Eskilstuna invigdes 1895.


Södertälje

Södertälje är kuperat och genomkorsas av en kanal, vilket gjort det utmanande att bygga bra järnvägsförbindelser i staden.Föreningen Svenska Järnvägsfrämjandet, Södertälje och järnvägen, Klart spår, , nr 1/2003 Detta till trots är Södertälje en järnvägsknut. I Södertälje finns fyra stationer för persontåg; Södertälje centrum, Södertälje hamn, Södertälje syd och Östertälje. De många järnvägarna som löper igenom Södertälje medför att man kan resa till Sveriges tre storstäder Stockholm, Göteborg och Malmö samt de skandinaviska huvudstäderna Oslo och Köpenhamn utan byte.

Den 24 oktober 1860 öppnade järnvägen i Södertälje, två år innan hela den Västra stambanan stod färdig. Den första järnvägsbron över Södertälje kanal var en enkelspårig svängbro, och stod klar 1858. Huvudlinjen hamnade utanför stadskärnan, med en dragning söder om Saltskogsfjärden där stadens huvudstation blev Södertelge öfre/Saltskog. Därifrån drogs en bibana med anslutning till Södertälje central. Centralstationen utmärker sig med sina två stationsbyggnader; det ursprungliga från 1860 i rött tegel ritat av Adolf Wilhelm Edelsvärd och det gula från 1915-18 av Folke Zettervall. Anläggandet av stationen Södertelge öfre i Saltskog innebar bland annat att området Mariekälla beläget mellan Saltskog och stadskärnan snart exploaterades med villabebyggelse. Södertälje blev järnvägsknut när Norra Södermanlands Järnväg mot Åkers styckebruk och Eskilstuna invigdes 1895.

I samband med en utbyggnad av Södertälje kanal fick stambanan en ny dragning genom staden. Den ursprungliga järnvägsbron medgav för låg hastighet, och nya tyngre tåg fordrade ökad stabilitet. En dubbelspårig klaffbro byggdes därför. 1921 öppnade den nya sträckningen, och staden fick den nya huvudstationen Södertälje södra. Stationshuset på Södertälje södra och dess vattentorn ritades av Folke Zetterwall och finns bevarat.


Södertälje

Södertälje är kuperat och genomkorsas av en kanal, vilket gjort det utmanande att bygga bra järnvägsförbindelser i staden.Föreningen Svenska Järnvägsfrämjandet, Södertälje och järnvägen, Klart spår, , nr 1/2003 Detta till trots är Södertälje en järnvägsknut. I Södertälje finns fyra stationer för persontåg; Södertälje centrum, Södertälje hamn, Södertälje syd och Östertälje. De många järnvägarna som löper igenom Södertälje medför att man kan resa till Sveriges tre storstäder Stockholm, Göteborg och Malmö samt de skandinaviska huvudstäderna Oslo och Köpenhamn utan byte.

Den 24 oktober 1860 öppnade järnvägen i Södertälje, två år innan hela den Västra stambanan stod färdig. Den första järnvägsbron över Södertälje kanal var en enkelspårig svängbro, och stod klar 1858. Huvudlinjen hamnade utanför stadskärnan, med en dragning söder om Saltskogsfjärden där stadens huvudstation blev Södertelge öfre/Saltskog. Därifrån drogs en bibana med anslutning till Södertälje central. Centralstationen utmärker sig med sina två stationsbyggnader; det ursprungliga från 1860 i rött tegel ritat av Adolf Wilhelm Edelsvärd och det gula från 1915-18 av Folke Zettervall. Anläggandet av stationen Södertelge öfre i Saltskog innebar bland annat att området Mariekälla beläget mellan Saltskog och stadskärnan snart exploaterades med villabebyggelse. Södertälje blev järnvägsknut när Norra Södermanlands Järnväg mot Åkers styckebruk och Eskilstuna invigdes 1895.

I samband med en utbyggnad av Södertälje kanal fick stambanan en ny dragning genom staden. Den ursprungliga järnvägsbron medgav för låg hastighet, och nya tyngre tåg fordrade ökad stabilitet. En dubbelspårig klaffbro byggdes därför. 1921 öppnade den nya sträckningen, och staden fick den nya huvudstationen Södertälje södra. Stationshuset på Södertälje södra och dess vattentorn ritades av Folke Zetterwall och finns bevarat. Stationen i Saltskog revs därefter. Den röda byggnad som idag finns kvar på platsen är det tidigare stinshuset.

På stadens järnvägsstationer har det lokala bakverket Södertäljekringlor sålts. Försäljningen sköttes framför allt av äldre kvinnor, vilka benämndes kringelgummor. Från 1920-talet utvecklades ett system där försäljare betalade för en licens att sälja på järnvägsstationerna i Södertälje. Försäljningen av Södertäljekringlor fortsatte fram till 1950-talet.


Södertälje

Södertälje är kuperat och genomkorsas av en kanal, vilket gjort det utmanande att bygga bra järnvägsförbindelser i staden.Föreningen Svenska Järnvägsfrämjandet, Södertälje och järnvägen, Klart spår, , nr 1/2003 Detta till trots är Södertälje en järnvägsknut. I Södertälje finns fyra stationer för persontåg; Södertälje centrum, Södertälje hamn, Södertälje syd och Östertälje. De många järnvägarna som löper igenom Södertälje medför att man kan resa till Sveriges tre storstäder Stockholm, Göteborg och Malmö samt de skandinaviska huvudstäderna Oslo och Köpenhamn utan byte.

Den 24 oktober 1860 öppnade järnvägen i Södertälje, två år innan hela den Västra stambanan stod färdig. Den första järnvägsbron över Södertälje kanal var en enkelspårig svängbro, och stod klar 1858. Huvudlinjen hamnade utanför stadskärnan, med en dragning söder om Saltskogsfjärden där stadens huvudstation blev Södertelge öfre/Saltskog. Därifrån drogs en bibana med anslutning till Södertälje central. Centralstationen utmärker sig med sina två stationsbyggnader; det ursprungliga från 1860 i rött tegel ritat av Adolf Wilhelm Edelsvärd och det gula från 1915-18 av Folke Zettervall. Anläggandet av stationen Södertelge öfre i Saltskog innebar bland annat att området Mariekälla beläget mellan Saltskog och stadskärnan snart exploaterades med villabebyggelse. Södertälje blev järnvägsknut när Norra Södermanlands Järnväg mot Åkers styckebruk och Eskilstuna invigdes 1895.

I samband med en utbyggnad av Södertälje kanal fick stambanan en ny dragning genom staden. Den ursprungliga järnvägsbron medgav för låg hastighet, och nya tyngre tåg fordrade ökad stabilitet. En dubbelspårig klaffbro byggdes därför. 1921 öppnade den nya sträckningen, och staden fick den nya huvudstationen Södertälje södra. Stationshuset på Södertälje södra och dess vattentorn ritades av Folke Zetterwall och finns bevarat. Stationen i Saltskog revs därefter. Den röda byggnad som idag finns kvar på platsen är det tidigare stinshuset.

På stadens järnvägsstationer har det lokala bakverket Södertäljekringlor sålts. Försäljningen sköttes framför allt av äldre kvinnor, vilka benämndes kringelgummor. Från 1920-talet utvecklades ett system där försäljare betalade för en licens att sälja på järnvägsstationerna i Södertälje. Försäljningen av Södertäljekringlor fortsatte fram till 1950-talet.

Under 1980-talet projekterades en rakare och snabbare dragning av järnvägen. Den 2140 meter långa balkbron Igelstabron färdigställdes 1994. Igelstabron byggdes på seglingsfri höjd, så tågen ej längre behöver stanna vid broöppning. Den gamla järnvägen från 1921 och dess stationer behölls, men användes därefter endast för pendeltåg. Den nya dragningen innebar att Södertälje åter fick en ny huvudstation för fjärrtåg i form av Södertälje syd, belägen vid Pershagen. Den nya stationen öppnade 1995, i samband med trafikstarten för Grödingebanan. Stationen är belägen där Igelstabron ansluter till stambanans gamla spår, vilka idag används av pendeltåg.


Södertälje

Allt sedan landhöjningen gjort Mälarens utlopp till Östersjön i Södertälje för grund för att vara farbart fick vikingar och dess efterföljare släpa båtar över näset med hjälp av stockar och rullar. Engelbrekt gjorde rensningsarbete i fåran under 1400-talet, och under Karl XI anlades en mindre kanal till Saltskogsfjärden som senare förföll.

Under Eric Nordewalls ledning grävdes Södertälje kanal från Mälaren till sjön Maren och vidare till Östersjön under åren 1806-1819. Kanalen fick en nivåskillnad på 50 centimeter, och förseddes med en sluss belägen i Mälarehamnen. Nordewalls kanal var fungerande, men fick kapacitetsproblem i samband med ökad trafik av större och tyngre båtar under senare delen av 1800-talet. En rakare sträckning fordrades också.

Mellan 1917 och 1924 byggdes den moderna kanalsträckningen, inklusive ny sluss vid Maren. Södertälje sluss är 135 meter lång, vilket gör den till nordens näst största.. Den nya kanalen drogs rak och bred, vilket gjorde att flera stadskvarter på dess östra sida revs. Efter ytterligare trafikökning på 1950-talet skedde vidare breddnings- och fördjupningsarbeten mellan 1973 och 1976. Från 2016 sker ytterligare en utökning och breddning av kanalen. Efter färdigställande skall kanalen kunna ta 160 meter långa och 23 meter breda fartyg. Kanalen kommer även att förses med en ny sluss som kommer att vara strax över 200 meter lång och 25 meter bred (mot nuvarande 135 x 19,6 meter).

Under 2013 passerades kanalen av ca 2000 lastfartyg och 9000 fritidsbåtar, varav hälften i vardera riktningen

Få hela storyn
Starta din prenumeration
Bygghistoria
Publicerad: 18 augusti 2016, 05:27
Ett av många sjöfartsprojekt som skapar sug efter ingenjörer är ombyggnaden av slussen i Södertälje.
Foto: Johan Kindbom
I höst börjar arbetet med att byta ut Södertälje sluss, som trots sina dryga nittio år är Sveriges senast byggda kommersiella sluss. Arbetet med slussen – som är Nordens största – ingår i det så kallade Mälarprojektet och ses som ett mycket spännande projekt på Sjöfartsverket.
Ämnen i artikeln:infrastrukturprojektSödertäljesjöfartsprojekt
– Det här är en sluss som är ganska osynlig i Sverige, men kommer man ut i sjöfartskretsar i Europa är den faktiskt lite av en kändis, säger Peter Jonsson,
Möjlighet att säga upp under första 30 dagarna
För 2 995 kr/år (ex. moms) får du tillgång till allt vårt digitala innehåll, vår omvärldsbevakning och vårt magasin. Prenumerationen är löpande på årsbasis. Första månaden är utan kostnad och du har då möjlighet att säga upp din nystartade prenumeration.
Ämnen i artikeln:infrastrukturprojektSödertäljesjöfartsprojekt


Södertälje

Allt sedan landhöjningen gjort Mälarens utlopp till Östersjön i Södertälje för grund för att vara farbart fick vikingar och dess efterföljare släpa båtar över näset med hjälp av stockar och rullar. Engelbrekt gjorde rensningsarbete i fåran under 1400-talet, och under Karl XI anlades en mindre kanal till Saltskogsfjärden som senare förföll.

Under Eric Nordewalls ledning grävdes Södertälje kanal från Mälaren till sjön Maren och vidare till Östersjön under åren 1806-1819. Kanalen fick en nivåskillnad på 50 centimeter, och förseddes med en sluss belägen i Mälarehamnen. Nordewalls kanal var fungerande, men fick kapacitetsproblem i samband med ökad trafik av större och tyngre båtar under senare delen av 1800-talet. En rakare sträckning fordrades också.


Södertälje

Allt sedan landhöjningen gjort Mälarens utlopp till Östersjön i Södertälje för grund för att vara farbart fick vikingar och dess efterföljare släpa båtar över näset med hjälp av stockar och rullar. Engelbrekt gjorde rensningsarbete i fåran under 1400-talet, och under Karl XI anlades en mindre kanal till Saltskogsfjärden som senare förföll.

Under Eric Nordewalls ledning grävdes Södertälje kanal från Mälaren till sjön Maren och vidare till Östersjön under åren 1806-1819. Kanalen fick en nivåskillnad på 50 centimeter, och förseddes med en sluss belägen i Mälarehamnen. Nordewalls kanal var fungerande, men fick kapacitetsproblem i samband med ökad trafik av större och tyngre båtar under senare delen av 1800-talet. En rakare sträckning fordrades också.

Mellan 1917 och 1924 byggdes den moderna kanalsträckningen, inklusive ny sluss vid Maren. Södertälje sluss är 135 meter lång, vilket gör den till nordens näst största.. Den nya kanalen drogs rak och bred, vilket gjorde att flera stadskvarter på dess östra sida revs. Efter ytterligare trafikökning på 1950-talet skedde vidare breddnings- och fördjupningsarbeten mellan 1973 och 1976. Från 2016 sker ytterligare en utökning och breddning av kanalen.


Södertälje

På 1580-talet lät Karl IX anlägga en lastplats vid Igelstaviken. Hertigen tillsåg att järnvaror från Bergslagen skeppades ut via Södertälje. Volymerna blev stora, och i slutet av 1500-talet gick en fjärdedel av den svenska järnmalmsexporten från stadens hamn.

Flera av stadens hamnar ingår i företaget Södertälje hamn, med Sydhamnen, Bränslehamnen, Igelstahamnen och Uthamnen. I Bränslehamnen hanteras flytande bulkprodukter som bensin, diesel, eldningsolja, asfalt och liknande. Från Uthamnen skeppas primärt spannmål och torrbulk. Igelstahamnen hanterar flis, torv och liknande för Södertäljes kraftvärmeverk. Sydhamnen har den primära containerverksamheten och är även den som hanterar merparten av bilimporten. Samtliga förutom Igelstahamnen är belägna på Igelstavikens västra sida.

Den används även för turisttrafik och av . En ny kaj för att hantera den trafik som finns i hamnen byggs från 2022.

Aktuellt
Slukhål upptäckt på kajen utmed Västra Mälarehamnen
2021-06-09
Som säkerhetsåtgärd har kommunen spärrat av ett större område, inkluderande parkeringsplatser, tills en mer grundlig undersökning är gjord av platsen där slukhålet har uppkommit.
Även om det upptäckta slukhålet inte är så stort på ytan behöver kommunen säkerställa att det inte finns större sättningar under ytan. Det behövs göras en provgrop för att få reda på hela bilden av omfattningen av skadan.
Förhoppningen är att kommunens entreprenör kan utföra undersökningen under nästa vecka.
Västra Mälarehamnen kommer att få en ny kaj, med planerad byggstart 2022. Det är en del av arbetet med den offentliga miljön i norra delen av stadskärnan.
Bild på det upptäckta slukhålet.
- Stad och trafik
- Aktuellt
- Vinterbelysning skapar trygghet i stadskärnan
- På tisdag invigs nya Kanaltorget
- Turingelunden får ny belysning
- Återbruk av parkernas blomster
- Ena bron färdig över ravinen mellan Saltskog och Mariekälla
- Tobaksparkens lekplats rustas upp
- Ny gång- och cykelväg mot Enhörna
- Upprustning av Erik Dahlbergs väg
- Gång- och cykelväg till Salem invigd
- Satsning på att utveckla kollektivtrafiken i stort samverkansprojekt
- Gång- och cykelväg mot Nykvarn tillfälligt avstängd
- Lekplats i Pershagen ska renoveras
- Upprustning av broar och tunnlar
- Del av Ängsgatan avstängd mot centrum 12-13 juli
- Nu är nya lekplatsen i Fornhöjden öppen
- Lösningar för Mälarbrons problem med hettan
- Sommargatan börjar ta form
- Arbete med hammarborrning innebär avstängning av Västra Kanalgatan 30 maj - 8 juli
- Snart råder väjningsplikt på nya platser
- Snart kläs Strandgatan om till sommargata
- Spontning påbörjas i arbetet med Stenvalvsbron
- Lär dig cykla som vuxen - fler kursomgångar!
- Bitna vintercyklister fortsätter cykla året om
- Nya parkeringsautomater på kommunens parkeringar
- Snart börjar sandsopningen
- Ingen uthyrning av elsparkcyklar just nu
- Idag invigdes den nya tunnelnedfarten till Kringlangaraget
- Halvtid för årets vintercyklister
- Nu är snön här
- Riktig vinter när årets vintercyklister trampar igång
- Ökande råttpopulation kräver fler åtgärder
- Vinterbelysningen överraskar även i år
- Priset Årets cykelprestation till Södertälje kommun
- Renaste skräpmätningen hittills för Södertälje Centrum
- Motorvägsbron E4/E20 södergående stängs av 1-4 oktober
- Problem med öppningen av Mälarbron
- Genetaleden får två nya cirkulationsplatser
- Beläggningsarbete på del av Holmfastvägen - trafiken påverkas
- Kylning ska förhindra att Mälarbron fastnar i upprätt läge
- Ny uppdaterad cykelkarta för Södertälje
- Nu etableras uteserveringen på Stora torget
- Ny gång- och cykelväg till Salem
- Nya vägvisare ska uppmuntra till mer cykling
- Slukhål upptäckt på kajen utmed Västra Mälarehamnen
- Fler parkeringsplatser och ny gångbana vid Mälarbadet
- Mindre biltrafik på Storgatan i Järna
- Pollineringsveckan sätter ljus på de livsviktiga pollinatörernas betydelse
- Högsäsong för asfaltering och nya gång- och cykelvägar
- Tappra vintercyklister har trampat i mål
- Norra delen av stadskärnan får en ny, härlig och grönskande park
- Nya skyltar berättar om parkens historia
- Hälsans stig i Södertälje dras om
- Renovering av gång- och cykeltunnlar i Geneta
- Upprustning av två gång- och cykelbroar i Geneta
- Vill du testa din företagsidé inom odling?
- Mälarbrons renovering påverkar trafiken
- Halvvägs in i utmaningen Vintercyklisten
- Tillfällig bro monteras på Stenvalvsbron
- Snöröjning och halkbekämpning
- Tillfällig konst åter i Södertälje centrum
- Övergångsställe på Erik Dahlbergs väg blir gångpassage
- Vi rustar upp Polovägens lekplats och idrottsplan i Geneta
- Nya GC-vägen mellan Södertälje och Nykvarn klar
- Polisbilar, bankrån och skottlossning under inspelning av Netflixserie
- Trafikverket genomför samråd om breddning av E4/E20 och Motorvägsbron
- Att lära sig cykla öppnar nya dörrar
- Nytt mindre slukhål upptäckt på Stenvalvsbron
- Nu får sista området i tätorten ändrade hastighetsgränser
- Stenvalvsbron på slussholmen har fått lägre bärighetsklass
- Stationsplan ska få en öppnare yta
- Nu omvandlas fler vägar till ”Bygdevägar"
- Trafikverket bygger klart Södertälje nya sluss och kanal
- Mälarbron ska renoveras invändigt
- Stenvalvsbron ska byggas upp på nytt
- Brobyte i Mölnbo
- Trafikverket stänger tillfälligt av del av väg 505 på grund av broarbete
- Vill du lära andra att cykla? Bli volontär!
- Nu öppnar Brunnsängs lekpark igen
- Nu byggs den nya GC-vägen mellan Södertälje och Nykvarn
- Vägarbete och begränsad framkomlighet på Stockholmsvägen
- Snart får Stora torget nytt möblemang
- Ändring av hastighetsgränser i Pershagen och Södra
- P-platser på Nygatan ger plats åt tillfälliga busshållplatser
- Del av Erikshällsgatan stängs tillfälligt av för biltrafik
- Gång- och cykelbro i Järna avstängd
- Nu drar pollineringsveckan Pollinera Södertälje igång!
- Centralparken i Östertälje öppen igen
- Ändring av hastighetsgränser i Rosenlund och Viksängen
- Åsa, vintercyklist: ”Största skillnaden har varit en mindre stressig vardag”
- Vintercyklisterna i mål
- GC-vägar längs kanalen öppnas temporärt
- Glöm inte att logga in i p-automaten
- Nya utegymmet i Pershagen öppnat
- Tyck till om trafiksäkerheten i Södertälje
- Vanliga frågor om slopad avgift för uteservering och torghandel
- Vanliga frågor om 2-timmars parkeringen
- Vårblommorna gör entré
- Håll råttorna borta – mata inte änderna vid Maren
- Marens mark ska undersökas
- Bekämpning av råttor i stadsparken
- Stora torget ska bli mer inbjudande
- Vintercyklisterna har trampat igång
- Parkeringsdäcket bakom stadshuset är klar
- Så här arbetar vi med snöröjning
- Storsatning på vinterbelysningen i Södertälje city
- Vi bygger och rustar upp lekplatser och utegym
- Ändring av hastighetsgränser i Mariekälla, Saltskog och Hovsjö
- Projketkontoret för Nya Brunnsäng invigs
- Gång- och cykelväg mellan Nykvarn och Södertälje planeras
- Ängsytor ger mat åt pollinatörer
- "Bygdeväg" i Hölö och Järna
- Ändring av hastighetsgränser i Geneta
- Vintercyklistkampanjen i Södertälje – så gick det!
- Mälarbrons bärighetsklass ändras på fredag
- Ändring av hastighetsgränser i Ronna och Lina
- Gatu- och parkbelysning byts ut till LED
- Gator som ska få ny asfalt
- Matning av änder
- Del av GC-väg avstängd vid småbåtshamnen
- Nya displayer ska minska antalet trafikolyckor
- 40 vintercyklister redo för vintern
- 1500 tyckte till om cykling i Södertälje
- Fler parkeringsplatser bakom polishuset
- Ändring av hastighetsgränser i områdena Brunnsäng och Ritorp
- Ny besöksplattform vid Slussen
- Ändring av hastighetsgränser i delar av centrala Södertälje
- Ändring av hastighetsgränser i områdena Moraberg och Weda
- Södertälje planerar för fjärilar och humlor
- Norra delen av stadskärnan i utveckling
- Ett hållbarare Södertälje med ny trafikstrategi
- Elbuss med smart laddning
- Trafiksäkerhet
- Skötsel och underhåll
- Felanmälan och synpunkter
- Cykel
- Parkering
- Tomgångskörning högst en minut
- Använda kommunens mark
- Tillstånd och dispenser
- Vägmärken och trafiksignaler
- Pågående arbeten
- Lekplatser och parker
- Natur i staden
- Sommargata


Södertälje

På 1580-talet lät Karl IX anlägga en lastplats vid Igelstaviken. Hertigen tillsåg att järnvaror från Bergslagen skeppades ut via Södertälje. Volymerna blev stora, och i slutet av 1500-talet gick en fjärdedel av den svenska järnmalmsexporten från stadens hamn.

Flera av stadens hamnar ingår i företaget Södertälje hamn, med Sydhamnen, Bränslehamnen, Igelstahamnen och Uthamnen. I Bränslehamnen hanteras flytande bulkprodukter som bensin, diesel, eldningsolja, asfalt och liknande. Från Uthamnen skeppas primärt spannmål och torrbulk. Igelstahamnen hanterar flis, torv och liknande för Södertäljes kraftvärmeverk. Sydhamnen har den primära containerverksamheten och är även den som hanterar merparten av bilimporten. Samtliga förutom Igelstahamnen är belägna på Igelstavikens västra sida. Fordonsimporten är en viktig del av hamnens verksamhet.


Södertälje


Södertälje

På 1580-talet lät Karl IX anlägga en lastplats vid Igelstaviken. Hertigen tillsåg att järnvaror från Bergslagen skeppades ut via Södertälje. Volymerna blev stora, och i slutet av 1500-talet gick en fjärdedel av den svenska järnmalmsexporten från stadens hamn.

Flera av stadens hamnar ingår i företaget Södertälje hamn, med Sydhamnen, Bränslehamnen, Igelstahamnen och Uthamnen. I Bränslehamnen hanteras flytande bulkprodukter som bensin, diesel, eldningsolja, asfalt och liknande. Från Uthamnen skeppas primärt spannmål och torrbulk. Igelstahamnen hanterar flis, torv och liknande för Södertäljes kraftvärmeverk. Sydhamnen har den primära containerverksamheten och är även den som hanterar merparten av bilimporten. Samtliga förutom Igelstahamnen är belägna på Igelstavikens västra sida. Fordonsimporten är en viktig del av hamnens verksamhet. I snitt hanteras omkring 118 000 fordon per år. Volkswagen importerar ca 50 % av sina bilar via Södertälje.

Mälarehamnen är belägen på Mälarsidan av Södertälje kanal. Den har använts frekvent från 1860-talet. Dess användning ökade i takt med att ångbåtar blev vanligare, och var som mest nyttjad mellan 1880 och 1930.


Södertälje

På 1580-talet lät Karl IX anlägga en lastplats vid Igelstaviken. Hertigen tillsåg att järnvaror från Bergslagen skeppades ut via Södertälje. Volymerna blev stora, och i slutet av 1500-talet gick en fjärdedel av den svenska järnmalmsexporten från stadens hamn.

Flera av stadens hamnar ingår i företaget Södertälje hamn, med Sydhamnen, Bränslehamnen, Igelstahamnen och Uthamnen. I Bränslehamnen hanteras flytande bulkprodukter som bensin, diesel, eldningsolja, asfalt och liknande. Från Uthamnen skeppas primärt spannmål och torrbulk. Igelstahamnen hanterar flis, torv och liknande för Södertäljes kraftvärmeverk. Sydhamnen har den primära containerverksamheten och är även den som hanterar merparten av bilimporten. Samtliga förutom Igelstahamnen är belägna på Igelstavikens västra sida. Fordonsimporten är en viktig del av hamnens verksamhet. I snitt hanteras omkring 118 000 fordon per år. Volkswagen importerar ca 50 % av sina bilar via Södertälje.

Mälarehamnen är belägen på Mälarsidan av Södertälje kanal. Den har använts frekvent från 1860-talet. Dess användning ökade i takt med att ångbåtar blev vanligare, och var som mest nyttjad mellan 1880 och 1930. Trots att Mälarehamnen upphörde att vara en av stadens officiella hamnar 1984 används den fortfarande permanent av Kustbevakningens Kuststation Södertälje.


Södertälje

miniatyr|Lastbiltillverkaren Scanias huvudkontor vid Saltskogsfjärden
miniatyr|Astra Zenecas anläggningar vid kanalen
+ De största arbetsgivarnaKälla: Södertälje kommun Företag Antal anställda  Scania  9 140   Kommunen  5 700 Astra Zeneca  3 200 Sjukhuset  950
Södertälje är särskilt känt för storföretagen Astra Zeneca och Scania. Mätt i antalet företag är branscherna detaljhandel, partihandel och restaurangrörelser dominerande, med omkring 1 000 företag. Inom bygg- och anläggning finns cirka 600 företag samt omkring 450 bolag i konsult- och uppdragsbranschen. Sammanlagt finns det över 4 000 företag i staden. Södertälje har en hög andel småföretag med fem eller färre anställda.

2019 var arbetslösheten 6,1 %, vilket är lägre än snittet för hela riket på 6,8 %.https://www.scb.se/hitta-statistik/sverige-i-siffror/kommuner-i-siffror/#?region1=0181&region2=00 SCB Kommuner i siffror - tabeller och fördjupning De många storföretagen gör att många pendlar till staden för att arbeta. 2019 var inpendlingen 23 997 personer, och utpendlingen 17 220. Det innebär att 6 777 fler personer pendlar till Södertälje, än de som pendlar därifrån

Vi ger samhället användbar statistik att lita på
Utvalt
Allt vanligare med hög utbildning hos utrikesfödda
Andelen utrikesfödda i arbetsför ålder med minst en gymnasieutbildning växer i nästan hela landet, visar statistik från SCB. I många kommuner är det även vanligare med högre utbildningar bland utrikesfödda än bland inrikesfödda.
Nu är vi över 10,5 miljoner invånare
Vi har passerat 10,5 miljoner invånare. Enligt den senaste statistiken utgörs Sveriges befolkning av 10 502 959 personer.
Aktuellt
Färre flyttade ihop under pandemin
Färre personer flyttade ihop med en partner under coronapandemin än föregående år. Under 2020 var det dessutom fler än tidigare som separerade.
2022-10-05 • Pressmeddelande
Analysera riksdagsvalet med SCB:s nya verktyg
SCB publicerar ett nytt analysverktyg om riksdagsvalet 2022. Här finns fakta om partiernas resultat i alla distrikt – med uppgifter om de röstberättigade.
2022-09-30 • Pressmeddelande
Bostadshyrorna har höjts 1,7 procent i år
Hyran för en bostadslägenhet har i genomsnitt ökat med 1,7 procent sedan förra året. En lägenhet på tre rum kostar i snitt 7 753 kronor i månaden.
2022-09-30 • Pressmeddelande
Svenska utsläpp minskade med ett ton per person under pandemin
Utsläppen av växthusgaser från svensk konsumtion minskade med drygt ett ton per person under pandemiåret 2020.
2022-09-29 • Pressmeddelande
Ny statistik, publiceras vardagar 8.00
- 06oktIndustrins orderingång minskade i augusti
Industrins orderingång och omsättning, augusti 2022
- 06oktOförändrad hushållskonsumtion i augusti 2022
Månatlig indikator över hushållens konsumtionsutgifter, augusti 2022
- 06oktMinskad produktion inom näringslivet i augusti 2022
Produktionsvärdeindex, augusti 2022
- 06oktBNP-indikatorn minskade i augusti
Nationalräkenskaper övrigt: BNP-indikator månad, augusti 2022
- 05oktFärre separationer 2021
Demografisk analys: Parbildning och separationer i coronatider
- 30sepOffentliga finanser visade ett underskott på 5 miljarder kronor 2021
Offentliga förvaltningens sparande och bruttoskuld 2021 enligt EU:s konvergenskriterier
Kommuner i siffror
Hur många bor i din kommun? Hur många har ett jobb? Hur mycket tjänar de? Vad används marken i kommunen till? Få snabba svar på flera frågor och jämför olika kommuner.Kommuner i siffror
Samordning av Sveriges officiella statistik
Den officiella statistiken är viktig för samhället och tas fram av sammanlagt 29 olika myndigheter. Statistiken är objektiv och tillgänglig för alla. Läs mer om Sveriges officiella statistik.Samordning av Sveriges officiella statistik
augusti 2022
augusti 2022 jämfört med samma period föregående år
augusti 2022
kvartal 2 2022 jämfört med föregående period
augusti 2022
Kalendarium
Plats: 7A Odenplan. Norrtullsgatan 6, plan 2, Stockholm
När: 8 november
Plats: Kulturhuset, Sergels torg 3, Stockholm och digitalt
När: 9 november 2022
Sista anmälningsdag: 1 november


Södertälje

miniatyr|Lastbiltillverkaren Scanias huvudkontor vid Saltskogsfjärden
miniatyr|Astra Zenecas anläggningar vid kanalen
+ De största arbetsgivarnaKälla: Södertälje kommun Företag Antal anställda  Scania  9 140   Kommunen  5 700 Astra Zeneca  3 200 Sjukhuset  950
Södertälje är särskilt känt för storföretagen Astra Zeneca och Scania. Mätt i antalet företag är branscherna detaljhandel, partihandel och restaurangrörelser dominerande, med omkring 1 000 företag. Inom bygg- och anläggning finns cirka 600 företag samt omkring 450 bolag i konsult- och uppdragsbranschen. Sammanlagt finns det över 4 000 företag i staden. Södertälje har en hög andel småföretag med fem eller färre anställda.

2019 var arbetslösheten 6,1 %, vilket är lägre än snittet för hela riket på 6,8 %.https://www.scb.se/hitta-statistik/sverige-i-siffror/kommuner-i-siffror/#?region1=0181&region2=00 SCB Kommuner i siffror - tabeller och fördjupning


Södertälje

thumb|Sjöfartsverkets kontor och lotshus vid Södertälje sluss
thumb|Fartyg från Kustbevakningen vid Kuststation Södertälje
Statliga myndigheter
Myndigheter som har verksamhet specifikt förlagd till Södertälje utöver service till boende har ofta anknytning till stadens maritima läge. Sjöfartsverkets Lotsområde Södertälje omfattar ett stort vattenområde bestående av Mälaren, Hjälmaren och Södertäljeleden i Östersjön ända från Landsorts fyr. I Södertälje finns ca 30 lotsar, som genomför knappt 6000 lotsningar per år. Förutom lotsar arbetar båtmän, lotsoperatörer, kanaloperatörer och VTS-operatörer vid Sjöfartsverket i staden. På grund av den stora mängden båttrafik i kanalen råder i många fall lotsplikt i området. Man hanterar även broöppningar på farlederna Mälar-, Stockholms-, Södertälje- och Landsortsleden.

Kuststation Södertälje är Kustbevakningens enhet för övervakning av Mälaren. Eftersom dricksvatten tas ur sjön finns särskilt miljöräddningsfartyg på stationen. En insatsgrupp för sjösäkerhet som arbetar med farligt gods, lastsäkring och bemanningskontroller i hamnar med kommersiell trafik finns också i staden.

Vid inrättandet av Utbetalningsmyndigheten beslutades det att den skulle förläggas till Södertälje. Myndigheten har ansvar för att genomföra utbetalningar av förmåner och stöd från de anslutna statliga välfärdssystemen samt utbetalningar från skattekontot hos Skatteverket, genom ett system med transaktionskonto. Fullt utbyggd beräknas Utbetalningsmyndigheten sysselsätta omkring 80 personer.

Södertälje är kansliort för en domkrets omfattande tre kommuner. På Södertälje tingsrätt handläggs tvistemål, brottmål, konkurser och domstolsärenden. Under 2018 inkom ca 3 500 mål och ärenden till domstolen. Verksamheten bedrivs i Södertälje tingshus, som uppfördes under åren 1963-1965. Planer finns att bygga ett nytt tingshus.

Försäkringskassan, Skatteverket och Pensionsmyndigheten har gemensam representation med inriktning på medborgarservice i form av Statens servicecenter i Telgehuset, samt separata kontor i stadens centrala delar för sin administration.

Södertäljes nuvarande polishus färdigställdes på Nyköpingsvägen 2013. Polismyndigheten bedriver verksamhet inom Lokalpolisområde Södertälje, tidigare Södertälje polismästardistrikt

Södertäljes nuvarande polishus färdigställdes på Nyköpingsvägen 2013. Polismyndigheten bedriver verksamhet inom Lokalpolisområde Södertälje, tidigare Södertälje polismästardistrikt.


Södertälje

thumb|Sjöfartsverkets kontor och lotshus vid Södertälje sluss
thumb|Fartyg från Kustbevakningen vid Kuststation Södertälje
Statliga myndigheter
Myndigheter som har verksamhet specifikt förlagd till Södertälje utöver service till boende har ofta anknytning till stadens maritima läge. Sjöfartsverkets Lotsområde Södertälje omfattar ett stort vattenområde bestående av Mälaren, Hjälmaren och Södertäljeleden i Östersjön ända från Landsorts fyr. I Södertälje finns ca 30 lotsar, som genomför knappt 6000 lotsningar per år.


Södertälje

thumb|Sjöfartsverkets kontor och lotshus vid Södertälje sluss
thumb|Fartyg från Kustbevakningen vid Kuststation Södertälje
Statliga myndigheter
Myndigheter som har verksamhet specifikt förlagd till Södertälje utöver service till boende har ofta anknytning till stadens maritima läge. Sjöfartsverkets Lotsområde Södertälje omfattar ett stort vattenområde bestående av Mälaren, Hjälmaren och Södertäljeleden i Östersjön ända från Landsorts fyr. I Södertälje finns ca 30 lotsar, som genomför knappt 6000 lotsningar per år. Förutom lotsar arbetar båtmän, lotsoperatörer, kanaloperatörer och VTS-operatörer vid Sjöfartsverket i staden. På grund av den stora mängden båttrafik i kanalen råder i många fall lotsplikt i området. Man hanterar även broöppningar på farlederna Mälar-, Stockholms-, Södertälje- och Landsortsleden.

Kuststation Södertälje är Kustbevakningens enhet för övervakning av Mälaren.


Södertälje

thumb|Sjöfartsverkets kontor och lotshus vid Södertälje sluss
thumb|Fartyg från Kustbevakningen vid Kuststation Södertälje
Statliga myndigheter
Myndigheter som har verksamhet specifikt förlagd till Södertälje utöver service till boende har ofta anknytning till stadens maritima läge. Sjöfartsverkets Lotsområde Södertälje omfattar ett stort vattenområde bestående av Mälaren, Hjälmaren och Södertäljeleden i Östersjön ända från Landsorts fyr. I Södertälje finns ca 30 lotsar, som genomför knappt 6000 lotsningar per år. Förutom lotsar arbetar båtmän, lotsoperatörer, kanaloperatörer och VTS-operatörer vid Sjöfartsverket i staden. På grund av den stora mängden båttrafik i kanalen råder i många fall lotsplikt i området. Man hanterar även broöppningar på farlederna Mälar-, Stockholms-, Södertälje- och Landsortsleden.

Kuststation Södertälje är Kustbevakningens enhet för övervakning av Mälaren. Eftersom dricksvatten tas ur sjön finns särskilt miljöräddningsfartyg på stationen. En insatsgrupp för sjösäkerhet som arbetar med farligt gods, lastsäkring och bemanningskontroller i hamnar med kommersiell trafik finns också i staden.

Vid inrättandet av Utbetalningsmyndigheten beslutades det att den skulle förläggas till Södertälje.


Södertälje

thumb|Sjöfartsverkets kontor och lotshus vid Södertälje sluss
thumb|Fartyg från Kustbevakningen vid Kuststation Södertälje
Statliga myndigheter
Myndigheter som har verksamhet specifikt förlagd till Södertälje utöver service till boende har ofta anknytning till stadens maritima läge. Sjöfartsverkets Lotsområde Södertälje omfattar ett stort vattenområde bestående av Mälaren, Hjälmaren och Södertäljeleden i Östersjön ända från Landsorts fyr. I Södertälje finns ca 30 lotsar, som genomför knappt 6000 lotsningar per år. Förutom lotsar arbetar båtmän, lotsoperatörer, kanaloperatörer och VTS-operatörer vid Sjöfartsverket i staden. På grund av den stora mängden båttrafik i kanalen råder i många fall lotsplikt i området. Man hanterar även broöppningar på farlederna Mälar-, Stockholms-, Södertälje- och Landsortsleden.

Kuststation Södertälje är Kustbevakningens enhet för övervakning av Mälaren. Eftersom dricksvatten tas ur sjön finns särskilt miljöräddningsfartyg på stationen. En insatsgrupp för sjösäkerhet som arbetar med farligt gods, lastsäkring och bemanningskontroller i hamnar med kommersiell trafik finns också i staden.

Vid inrättandet av Utbetalningsmyndigheten beslutades det att den skulle förläggas till Södertälje. Myndigheten har ansvar för att genomföra utbetalningar av förmåner och stöd från de anslutna statliga välfärdssystemen samt utbetalningar från skattekontot hos Skatteverket, genom ett system med transaktionskonto. Fullt utbyggd beräknas Utbetalningsmyndigheten sysselsätta omkring 80 personer.

Södertälje är kansliort för en domkrets omfattande tre kommuner. På Södertälje tingsrätt handläggs tvistemål, brottmål, konkurser och domstolsärenden. Under 2018 inkom ca 3 500 mål och ärenden till domstolen.


Södertälje

thumb|Sjöfartsverkets kontor och lotshus vid Södertälje sluss
thumb|Fartyg från Kustbevakningen vid Kuststation Södertälje
Statliga myndigheter
Myndigheter som har verksamhet specifikt förlagd till Södertälje utöver service till boende har ofta anknytning till stadens maritima läge. Sjöfartsverkets Lotsområde Södertälje omfattar ett stort vattenområde bestående av Mälaren, Hjälmaren och Södertäljeleden i Östersjön ända från Landsorts fyr. I Södertälje finns ca 30 lotsar, som genomför knappt 6000 lotsningar per år. Förutom lotsar arbetar båtmän, lotsoperatörer, kanaloperatörer och VTS-operatörer vid Sjöfartsverket i staden. På grund av den stora mängden båttrafik i kanalen råder i många fall lotsplikt i området. Man hanterar även broöppningar på farlederna Mälar-, Stockholms-, Södertälje- och Landsortsleden.

Kuststation Södertälje är Kustbevakningens enhet för övervakning av Mälaren. Eftersom dricksvatten tas ur sjön finns särskilt miljöräddningsfartyg på stationen. En insatsgrupp för sjösäkerhet som arbetar med farligt gods, lastsäkring och bemanningskontroller i hamnar med kommersiell trafik finns också i staden.

Vid inrättandet av Utbetalningsmyndigheten beslutades det att den skulle förläggas till Södertälje. Myndigheten har ansvar för att genomföra utbetalningar av förmåner och stöd från de anslutna statliga välfärdssystemen samt utbetalningar från skattekontot hos Skatteverket, genom ett system med transaktionskonto. Fullt utbyggd beräknas Utbetalningsmyndigheten sysselsätta omkring 80 personer.

Södertälje är kansliort för en domkrets omfattande tre kommuner. På Södertälje tingsrätt handläggs tvistemål, brottmål, konkurser och domstolsärenden. Under 2018 inkom ca 3 500 mål och ärenden till domstolen. Verksamheten bedrivs i Södertälje tingshus, som uppfördes under åren 1963-1965. Planer finns att bygga ett nytt tingshus.


Södertälje

Lokala tv-sändningar startade 2015 i samband med att Sveriges Television etablerade redaktionen SVT Nyheter Södertälje. Tillsammans med Helsingborg är det den enda lokala nyhetssändningen hos SVT som är inriktad på att täcka en stad med omnejd och inte ett helt län (som SVT Uppsala för hela Uppsala län etc). Redaktionen har fem videoreportrar och en redaktör. Nyhetssändningar görs varje dag; flera både på morgonen och på kvällen (med undantag för vissa helgdagar). Redaktionen ligger på Storgatan.

Stadens TV-sändare finns i Ragnhildsborg

Stadens TV-sändare finns i Ragnhildsborg.

Driftinformation
Visar status för
Guide om du saknar kanaler
Saknar du kanaler efter att inte ha använt programkortet på länge? I vår guide hittar du tips och råd till att åtgärda detta.
Guide om du saknar kanaler
Rapportera mottagningsproblem tv
Har du störningar i tv-bilden? Här hittar du tips och råd till förbättrad tv-mottagning och kan rapportera in mottagningsproblem till vår kundtjänst.
Läs mer om störningar i tv-bilden
Kanalutbud i marknätet
Med en vanlig tv-antenn kan du ta emot fri-tv-kanalerna och ett 30-tal betalkanaler
Kanalutbud
Frekvenstabeller tv
Här hittar du alla frekvenser för tv i det marksända tv-nätet
Till frekvenstabeller för tv
Nätförändringar
Här hittar du aktuella nätförändringar. Det kan handla om ändrade frekvenser, effekthöjningar för att förbättra räckvidden eller information om nya sändarstationer.
Läs mer om nätförändringar
Om MPEG4-migrationen i marknätet 2021
Under hösten 2021 påbörjar Teracom arbetet med MPEG4 - migrationen i marknätet för TV
Läs mer om MPEG4-migrationen 2021
Så väljer du rätt tv-antenn
I de flesta fall kan du använda din befintliga antenn, men om den är gammal kan du behöva byta den. Här hittar du info om hur du väljer rätt tv-antenn.
Läs mer om välj rätt tv-antenn


Södertälje

Lokala tv-sändningar startade 2015 i samband med att Sveriges Television etablerade redaktionen SVT Nyheter Södertälje.


Södertälje

Lokala tv-sändningar startade 2015 i samband med att Sveriges Television etablerade redaktionen SVT Nyheter Södertälje. Tillsammans med Helsingborg är det den enda lokala nyhetssändningen hos SVT som är inriktad på att täcka en stad med omnejd och inte ett helt län (som SVT Uppsala för hela Uppsala län etc). Redaktionen har fem videoreportrar och en redaktör. Nyhetssändningar görs varje dag; flera både på morgonen och på kvällen (med undantag för vissa helgdagar). Redaktionen ligger på Storgatan.


Södertälje

P4 Södertälje startade sina sändningar 2019. Det är första gången Sveriges Radio har en lokal station i staden.

Radiosändare finns både i Ragnhildsborg (öster om Södertälje kanal) och i Blombacka (västra sidan av staden).


Södertälje

P4 Södertälje startade sina sändningar 2019. Det är första gången Sveriges Radio har en lokal station i staden. Programutbudet består av lokala nyheter och reportage, samt lokal morgonshow. För den betydande Sverigefinländska gruppen i staden sänds även program på finska språket inom ramen för Sisuradio. Kanalen sänder över Södertälje på frekvenserna 97,6 och 99,6. Sveriges Radios redaktion har kontor på Järnagatan i stadens centrala delar.


Södertälje

P4 Södertälje startade sina sändningar 2019. Det är första gången Sveriges Radio har en lokal station i staden. Programutbudet består av lokala nyheter och reportage, samt lokal morgonshow. För den betydande Sverigefinländska gruppen i staden sänds även program på finska språket inom ramen för Sisuradio. Kanalen sänder över Södertälje på frekvenserna 97,6 och 99,6. Sveriges Radios redaktion har kontor på Järnagatan i stadens centrala delar.

Södertälje har två koncessioner för privat lokalradio.


Nordstan

Nordstan är ett köpcentrum i stadsdelen Nordstaden i centrala Göteborg. Det har en totalyta på  varav butiks- och restaurangyta (ca 200 stycken) utgör .Fakta om Nordstan  Nordstan är Sveriges tredje  största shoppingcenter sett till omsättning (2019). Under 2015 besöktes centret av 35 miljoner personer och hade en total omsättning på 4,2 miljarder kronor.  Nordstan består av åtta stadskvarter som är sammanbyggda med gågator till ett stort inomhuscenter. Det upptar en tomtarea på  och är arbetsplats för cirka 6 000 personer.

Nordstan besöks årligen av 35 miljoner besökare och har en omsättning på 4 miljarder kronor (2012)Nordstan, mynewsdesk Shoppingcentret innehåller cirka 200 butiker och restauranger samt omkring 150 kontor i samma komplex. Butikerna finns i fyra plan.

Mitt i Nordstan ligger Nordstadstorget, en stor öppen inomhusyta som ofta används till utställningar och evenemang. Här finns varuhuset Åhléns (som öppnades den 27 mars 1974Det hände mycket i Göteborg på sjuttiotalet: [En kronologisk krönika i urval av Bengt Ason Holm] Tre böcker förlag, Göteborg 2015 , s. 46.) och gallerian Femman, som ägs av Hufvudstaden. Femman består av  butiker och fem våningar kontor. När shoppingcentret uppfördes skedde detta i nio etapper mellan åren 1972 och 1985.

Under julruschen 2004 var rusningen så stor att Nordstans parkeringshus, som vanligtvis tar , besöktes av  under en dag. Flera bilister satt över 1,5 timmar i kö för att få komma ut. Köpcentrumet fick utöka sin bemanning av ordningsvakter från Securitas som fick trafiken att röra sig. Samma decemberdag 2004 passerade över  varuhuset.

I Nordstan finns flera stora kedjor och deras så kallade "Flagship Stores". I mars 2008 öppnade MacForum i Nordstan på . Det är den näst största Applebutiken i Europa, efter butiken i London. Butiken i Nordstan är dock en återförsäljare, och inte en av Apple ägd Apple Store. Bland de externa återförsäljarna är butiken i Göteborg den till ytan största i världen. Andra "flaggskepp" är Lindex som öppnade företagets första Brand Store i Nordstan 2001, H&M och spanska klädkedjan Desigual som öppnade sin första butik på  i Nordstan under 2010

Bland de externa återförsäljarna är butiken i Göteborg den till ytan största i världen. Andra "flaggskepp" är Lindex som öppnade företagets första Brand Store i Nordstan 2001, H&M och spanska klädkedjan Desigual som öppnade sin första butik på i Nordstan under 2010.

Desigual öppnar i Göteborg
Modekedjan Desigual satsar på Göteborg och Stockholm med tre butiker som hyrs ut av Vasakronan.
Relaterat
Spanska modekedjan Desigual öppnar tre nya flaggskeppsbutiker i höst . En i Göteborg, som öppnar i Nordstan i oktober, och två i Stockholm.
- Desigual är ett starkt och efterfrågat varumärke som Vasakronan är glada att kunna erbjuda några av våra allra bästa handelslägen till, säger Frida Lampel, affärsområdeschef på Vasakronan, i en kommentar.
Desigual öppnade 22 april i år sin första butik i Täby Centrum i Stockholm. Modekedjan ska också etablera sig på Frölunda torg.


Nordstan


Böhmen

miniatyr|stående|Böhmens vapen är numera identiskt med Tjeckiens lilla statsvapen.
Böhmen (, ) är ett historiskt landskap och tidigare kungarike, nu i västra Tjeckien. Huvudstad i Böhmen, liksom i Tjeckien, är Prag. Böhmen blev ett kungarike 1198 och var en del av Tysk-romerska riket och senare Habsburgska riket. Efter dubbelmonarkin Österrike-Ungerns sammanbrott vid första världskrigets slut 1918  blev Böhmen en del av den nyupprättade staten Tjeckoslovakien.Store norske leksikon, Böhmen

Böhmen har sitt namn av de keltiska bojerna, som skall ha bott i området före den germanska stammen markomannerna, som kom till området runt Kristi födelse. På 500-talet erövrades området av tjeckerna. Böhmen tillhörde på 600-talet den slaviske kungen Samos välde, och på 800-talet det Mähriska riket. När detta sönderföll gjorde sig Böhmen självständigt under Přemyslidernas ätt. Under 800-talet började kristendomen bli allmänt spridd i Böhmen. Under Boleslav II av Böhmen av Přemyslidernas ätt skedde grundandet av biskopsstiftet i Prag. Boleslavs son, Boleslav III av Böhmen (999-1002) råkade tidvis under polskt herravälde. Under de följande härskarna, särskilt Břetislav I, började en glanstid för Böhmen: ett framgångsrikt fälttåg företogs mot Polen, men försöket att frigöra sig från Tysk-romerska riket misslyckades. Břetislav I hade kort före sin död 1055 företagit en delning av sitt arv mellan sina söner. Tronföljden ledde dock till ständiga strider mellan olika medlemmar av ätten. Först i fördraget mellan de båda bröderna Ottokar I av Böhmen och Jindrich Bretislav 1197, varigenom den förre övertog styret i Böhmen, och den senare i Mähren, slutade dessa tronstrider. Ottokar I förvärvade av dåvarande tyske kejsaren Filip av Schwaben Böhmens ärftliga kungakrona 1198 och erhöll av Fredrik II, på vars sida han ställde sig i striden mellan påve och kejsarmakt, utvidgade privilegier 1212. Landets ekonomiska uppsving fortsatte under Ottokar I:s son Wencel I av Böhmen (Václav) trots tatarernas infall i landet under Tsubotai 1241. Under Wenzels son Ottokar II av Böhmen nådde Böhmen stormaktsställning genom föreningen med Österrike och Steiermark, men genom slaget vid Dürnkrut 1278, där Ottokar besegrades av Rudolf av Habsburg, hejdades detta politiska uppsving.

Även med avseende på den materiella och andliga kulturen utmärktes tiden under Ottokar I, Wencel och Ottokar II av stora framsteg. Landet började nu på allvar koloniseras med tyskar, i synnerhet i städerna och vid bergverken (Iglau, Deutsch-Brod, Kuttenberg), där den sachsiska bergsrätten vann insteg liksom Magdeburgs stadsrätt i de många tyska städerna. De stora skogarna utskiftades åt tyska kolonister. Tyskt språk och tyska seder vann insteg även vid hovet och på riddarborgarna, så att även borgar som byggdes av den slaviska adeln fick tyska namn (Rosenberg, Sternberg, Waldstein o. s. v.). Främmande kapital drogs in i riket och skickliga yrkesmän befordrade dess handel och industri. Men dessa förmåner köptes dyrt med förlusten av landets nationella enhet. Tyskarna sammansmälte inte med den tjeckiska befolkningen utan bildade en stat i staten, och den inhemska riddarklassen såg redan snett på tyskarnas rikedomar och privilegier, även om de själva efterbildade deras seder. Detta kom att bli ödesdigert för Ottokar II i hans strid mot den tyske kungen Rudolf av Habsburg. Ottokar blev nämligen övergiven av den böhmiska adeln och tvingades avträda sina tyska besittningar. Före det avgörande slaget vid Dürnkrut uppmanade Ottokar polackarna att värna Böhmen som sitt eget utanverk, "en skyddande mur mot Tysklands omättliga äregirighet". Men kungens egen mähriska reserv svek honom på själva slagfältet, under det att hans gamla fiender ungrarna hade slutit sig till tyskarna.

Med Wenzel II:s efterträdare Wenzel III av Böhmen, som mördades 1306, utslocknade Přemyslidernas ätt på den böhmiska tronen.
Wenzel II:s dotter Elisabeth I var gift med Johan den blinde, kejsar Henrik VII:s son, och med honom kom den luxemburgska ätten på Böhmens tron. Johan själv förmådde inte skapa sig någon fastare ställning i Böhmen. Under hans tid på tronen förvärvades dock bland annat Schlesien. Johan den blinde följdes av sin son kung Karel I, sedermera tysk-romerske kejsaren Karl IV, som 1348 grundade Prag-universitetet. Under hans tid på tronen förvärvades även Mark Brandenburg, Lausitz och Oberpfalz under den böhmiska kronan, och bergsbruk, åkerbruk, handel och samfärdsel utvecklades. Karl gynnade också det tjeckiska språket. Han rekommenderade studier i tjeckiska åt tyska furstar i den gyllene bullan och befallde de tyska borgarna i Böhmens städer att lära sina barn språket. Även om detta inte åtlyddes medförde dock det kungliga skydd som nu ägnades det nationella livet en hastig uppblomstring på en rad olika områden.

Av Karls söner fick Wenzel IV Böhmen och Schlesien, medan Sigismund och Johan fick andra delar av besittningarna. Wencel var dock inte mogen regentskapet, och under hans tid växte Husiterrörelsen sig stark, och efter Jan Hus martyrdöd flammade revolutionen upp. Wecel IV:s död 1419 förde in landet i ett rent inbördeskrig, de så kallade Husiterkrigen. Baselkompaktaterna och Sigismunds erkännande som böhmisk kung blev resultatet av kriget, men de religiösa motsättningarna bestod. Efter Sigismunds död och svärsonen Albrekt ökade oroligheterna, och efter hans död 1439, och kung Vladislavs minderårighet utbröt på nytt inbördeskrig, som 1452 slutade med att utrakvisternas ledare Georg Podiebrad valdes till riksföreståndare, och efter Vladislavs död 1457 till kung av Böhmen 1458. Trots ivriga strävanden att förbättra landets inre tillstånd ledde hans religiösa syn till bannlysning av påven Pius II och slutligen 1468 till krig med Ungerns kung Mattias Corvinus. Georg hade en del framgångar i kriget, men fick inte tillfälle att utnyttja dem före sin död 1471. Efter hans död utsågs Vladislav II av Böhmen och Ungern som tillhörde den Jagellonska ätten till Böhmens kung, och efter hans död dennes son Ludvig 1516, då ännu minderårig på tronen. Under Ludvigs minderårighet ökade den böhmiska adeln sin makt. Med Ludvigs tidiga död mot turkarna i slaget vid Mohács utslocknade dynastin.

Ärkehertig Ferdinand av Österrike valdes 1526 till kung av Böhmen. Som gemål till Ludvigs syster Anna framställde han arvsanspråk på såväl Böhmen och Ungern, vilka sedan 1490 varit förenade. Genom honom kom den fram till 1918 varande föreningen mellan Österrike, Böhmen och Ungern i det habsburgska väldet till stånd. Religionen vållade dock fortfarande problem. Under Maximilian II utnyttjade de utrakvistiska ständerna i Böhmen hans friare hållning i religiösa frågor till att 1575 få sin trosbekännelse, den "böhmiska konfessionen" erkänd. I gengäld gav ständerna sitt samtycke till hans son, Rudolf II:s kröning. Dennes första tid som regent blev lugn. Visserligen bredde protestantismen ut sig hos adeln och borgarna, men motreformationen började också göra sig gällande. Rudolfs senare försök att ingripa mot protestantismen misslyckades, och han måste 1609 utfärda "majestätsbrevet", där han garanterade ständernas religiösa och politiska rättigheter. Under Rudolfs bror och efterträdare Mattias gjordes nya försök att undertrycka protestantismen, något som slutligen ledde till 30-åriga krigets utbrott. Böhmens 1619 valde kung Fredrik V av Pfalz besegrades redan 1620 i Slaget vid Vita berget, och Böhmens frigörelseförsök hade misslyckats. De följande årens förtryck och krigsår ledde till en kraftig ekonomisk nedgång i Böhmen. Efter fredsslutet 1648 stärktes tyskheten i Böhmen genom invandring från det katolska Sydtyskland, och en helt ny adel drog in i landet.

Efter nationell väckelse erhöll det 1848 status av "kronland", med ökat självstyre, och var som sådant en del av dubbelmonarkin Österrike-Ungern. Det var titulärt ett kungarike ända till den habsburgska monarkins fall vid första världskrigets slut.

Under 1800-talet utvecklades Böhmen till ett industriellt centrum i Österrike-Ungern.

Efter första världskriget bildade Böhmen, tillsammans med Mähren, en del av Schlesien och norra delarna av Ungernse Trianonfördraget (som därefter skulle kallas Slovakien) den nya staten Tjeckoslovakien. Böhmen blev landets politiska och ekonomiska centrum. Tjeckoslovakien kom (med undantag för åren under tysk ockupation 1939-1945) att bestå till 1992. Efter andra världskriget fördrevs stora delar av den tyskspråkiga befolkningsgruppen

Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - 6. Mähren och Böhmen
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan. Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
670
A. RRtCKNER, SLAVERNAS INTRÄDE I VÄRLDSHISTORIEN.
Miniatyrer ur en bildhandskrift af konung Wenzel af Böhmen, framställande honom
och en af hans baderskor.
Originalet i K. K. Hofbibliothek i Wien.
städer att lära sina barn tjechiska. Ehuru hvarken råd eller befallning af dem
åtlyddes, medförde dock det kungliga skydd, som nu egnades det nationella lifvet,
en hastig uppblomstring på alla områden, så mycket mera fruktbringande, som det
hvarken var ensidigt eller trångsynt. Han bekräftade alla de fördrag och privilegier,
genom hvilka föregående kejsare hade erkänt de böhmiska hertigarnes eller konungarnes
suveränitetsrättigheter, och utsträckte dem ytterligare genom den Gyllene bullan. Han
kunde väl icke gentemot adeln genomdrifva Majestets Carolina, som var ämnad till
en grundlag för konungens, adelns och folkets inbördes rättsförhållande, men han
upprätthöll dock kronans rättigheter, ordnade domsrätt och förvaltning och samman-
smälte de skilda provinserna genom att sammankalla allmänna riksdagar. Vinodling
spriddes öfver landet, pappers-, glas- och klädesfabriker anlades. Kronans bergsregal
gaf tillfälle att cjrdna bergsbruket, särskild af de ädla metallerna, och gifva stadga
åt myntet. Ståtliga praktbyggnader uppfördes, såsom katedralen i Prag och slottet
Karlstein utanför^ från utlandet inkallade arkitekter skulptörer och målare gåfyo
upphof till en rik utveckling af böhmisk konst, och miniatyrmålningen stod på sin
höjd. En påflig bulla af 1347 och statuter af 1348 upprättade efter Parisuniversi-
tetets förebild M studium generale, som redan under Karls tid räknade nära 10,000
studenter, ehuru det snart gaf upphof till liknande anläggningar i Krakau och
Wien. Liksom Parisuniversitetet omfattade Prags fyra »nationer», tjecher, saksare,
bayrare och polackar, hvilka sistnämnda upptogo studerande från Schlesien och
grannlanden, så att tyskarne från början kommo i majoritet och voro dominerande.
Böhmens egerj kultur steg nu hastigt, och dess inverkan på grannlandens blef
ock mycket stor. Väl var denna kultur ett barn af den tyska, och de tjechiska
författarne inskränkte sig ännu till att öfversätta eller imitera tyska riddardikter,
didaktiska och allegoriska kväden, legender och filosofiska afhandlingar. Den
medeltida böhmiska litteraturen är emellertid den rikaste af alla på slaviskt språk,
och det 14:de århundradet var dess blomstringstid. Äfven bibeln öfversattes på
tjechiska. Satiriska utfall mot tyskarne i sesopiska fabler röja en växande emanci-
pation, och gamla slaviska rättssedvänjor blefvo föremål för samling och studium.
Vid sidan däraf blomstrade en rik litteratur på latinska språket som börjar med
Cosmas’ (f 1124) böhmiska krönika och från denna tid flödade ymnigast vid
universitetet.
Den växande upplysningen beredde småningom ett fullständigt omslag i alla
religiösa och nationella förhållanden. Karl hade redan under sitt regentskap för
fadern (1344) afsöndrat den böhmiska kyrkan från Mainz genom att göra Prag till
ett ärkestift med en suffragan i Olmutz och planerade en reduktion af kyrkogodsen
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>


Böhmen

Böhmen har sitt namn av de keltiska bojerna, som skall ha bott i området före den germanska stammen markomannerna, som kom till området runt Kristi födelse. På 500-talet erövrades området av tjeckerna. Böhmen tillhörde på 600-talet den slaviske kungen Samos välde, och på 800-talet det Mähriska riket. När detta sönderföll gjorde sig Böhmen självständigt under Přemyslidernas ätt. Under 800-talet började kristendomen bli allmänt spridd i Böhmen. Under Boleslav II av Böhmen av Přemyslidernas ätt skedde grundandet av biskopsstiftet i Prag. Boleslavs son, Boleslav III av Böhmen (999-1002) råkade tidvis under polskt herravälde. Under de följande härskarna, särskilt Břetislav I, började en glanstid för Böhmen: ett framgångsrikt fälttåg företogs mot Polen, men försöket att frigöra sig från Tysk-romerska riket misslyckades. Břetislav I hade kort före sin död 1055 företagit en delning av sitt arv mellan sina söner. Tronföljden ledde dock till ständiga strider mellan olika medlemmar av ätten. Först i fördraget mellan de båda bröderna Ottokar I av Böhmen och Jindrich Bretislav 1197, varigenom den förre övertog styret i Böhmen, och den senare i Mähren, slutade dessa tronstrider. Ottokar I förvärvade av dåvarande tyske kejsaren Filip av Schwaben Böhmens ärftliga kungakrona 1198 och erhöll av Fredrik II, på vars sida han ställde sig i striden mellan påve och kejsarmakt, utvidgade privilegier 1212. Landets ekonomiska uppsving fortsatte under Ottokar I:s son Wencel I av Böhmen (Václav) trots tatarernas infall i landet under Tsubotai 1241. Under Wenzels son Ottokar II av Böhmen nådde Böhmen stormaktsställning genom föreningen med Österrike och Steiermark, men genom slaget vid Dürnkrut 1278, där Ottokar besegrades av Rudolf av Habsburg, hejdades detta politiska uppsving.


Böhmen

Böhmen har sitt namn av de keltiska bojerna, som skall ha bott i området före den germanska stammen markomannerna, som kom till området runt Kristi födelse. På 500-talet erövrades området av tjeckerna. Böhmen tillhörde på 600-talet den slaviske kungen Samos välde, och på 800-talet det Mähriska riket. När detta sönderföll gjorde sig Böhmen självständigt under Přemyslidernas ätt. Under 800-talet började kristendomen bli allmänt spridd i Böhmen. Under Boleslav II av Böhmen av Přemyslidernas ätt skedde grundandet av biskopsstiftet i Prag. Boleslavs son, Boleslav III av Böhmen (999-1002) råkade tidvis under polskt herravälde. Under de följande härskarna, särskilt Břetislav I, började en glanstid för Böhmen: ett framgångsrikt fälttåg företogs mot Polen, men försöket att frigöra sig från Tysk-romerska riket misslyckades. Břetislav I hade kort före sin död 1055 företagit en delning av sitt arv mellan sina söner. Tronföljden ledde dock till ständiga strider mellan olika medlemmar av ätten. Först i fördraget mellan de båda bröderna Ottokar I av Böhmen och Jindrich Bretislav 1197, varigenom den förre övertog styret i Böhmen, och den senare i Mähren, slutade dessa tronstrider. Ottokar I förvärvade av dåvarande tyske kejsaren Filip av Schwaben Böhmens ärftliga kungakrona 1198 och erhöll av Fredrik II, på vars sida han ställde sig i striden mellan påve och kejsarmakt, utvidgade privilegier 1212. Landets ekonomiska uppsving fortsatte under Ottokar I:s son Wencel I av Böhmen (Václav) trots tatarernas infall i landet under Tsubotai 1241. Under Wenzels son Ottokar II av Böhmen nådde Böhmen stormaktsställning genom föreningen med Österrike och Steiermark, men genom slaget vid Dürnkrut 1278, där Ottokar besegrades av Rudolf av Habsburg, hejdades detta politiska uppsving.

Även med avseende på den materiella och andliga kulturen utmärktes tiden under Ottokar I, Wencel och Ottokar II av stora framsteg. Landet började nu på allvar koloniseras med tyskar, i synnerhet i städerna och vid bergverken (Iglau, Deutsch-Brod, Kuttenberg), där den sachsiska bergsrätten vann insteg liksom Magdeburgs stadsrätt i de många tyska städerna. De stora skogarna utskiftades åt tyska kolonister. Tyskt språk och tyska seder vann insteg även vid hovet och på riddarborgarna, så att även borgar som byggdes av den slaviska adeln fick tyska namn (Rosenberg, Sternberg, Waldstein o. s. v.). Främmande kapital drogs in i riket och skickliga yrkesmän befordrade dess handel och industri. Men dessa förmåner köptes dyrt med förlusten av landets nationella enhet. Tyskarna sammansmälte inte med den tjeckiska befolkningen utan bildade en stat i staten, och den inhemska riddarklassen såg redan snett på tyskarnas rikedomar och privilegier, även om de själva efterbildade deras seder. Detta kom att bli ödesdigert för Ottokar II i hans strid mot den tyske kungen Rudolf av Habsburg.


Källkritik

miniatyr|Rykten om sannolika händelser kan ibland tas för sanning. På bilden människor i New York som firar Tysklands kapitulation i första världskriget fyra dagar innan den verkligen ägde rum.
Källkritik är kritisk granskning av källmaterial och bedömning av trovärdigheten av påståenden som ges i en informationskälla. Källkritik är en central vetenskaplig metod för att bedöma vilka uppgifter från en uppgiftslämnare som  är trovärdiga.

Källkritikens kriterier utvecklades ursprungligen för historievetenskapen, för att värdera vilka uppgifter i historiska och religiösa dokument som är myter eller propaganda, eller har förändrats genom muntlig berättartradition, och vilka som är sannolika. Källkritik har också visat sig vara användbar inom andra vetenskaper, av skolelever, journalister och författare, och av alla som försöker skapa sig en bild av verkligheten ur samhällets informationsflöde.

Kriterierna innebär att man frågar sig vem som är upphovsperson till källan (vilken kunskap personen har), när källan tillkom, varför (om personen är neutral), och om uppgifterna kan kontrolleras och samstämmer med andra oberoende källor.

Via internet sprids allt mer information till en stor publik från privata hemsidor, forum, sociala nätverk, bloggar, hatsajter och tidningars kommentarsfält av personer som själva inte är experter och inte är neutrala. Mellanliggande kontroll saknas ofta från förlag eller redaktioner. Sådana källor innebär att stora källkritiska krav ställs på varje internetanvändare, och de är olämpliga eller tveksamma som källor för uppsatser.

Den som får sin information enbart från internet, i synnerhet från sociala medier, riskerar att hamna i en filterbubbla där endast vissa perspektiv visas. Orsaken är att sökalgoritmer skräddarsyr informationsflödet till personens intressen, sökningar och gilla-markeringar, att personen endast ser information som en begränsad bekantskapskrets sprider vidare, eller att personen främst läser icke-neutrala nyhetskanaler och bloggar.

4 av 10 svenska internetanvändare hade 2019 fått utbildning i källkritik och hur man värderar information på internet.

Allt färre delar andras innehåll i sociala medier, men att söka information på nätet ökar. Äldre litar mer på det de läser på nätet än yngre.
Praktiskt taget alla söker information på nätet, såväl yngre som äldre, och likaså använder närmast alla Google. Majoriteten använder också Wikipedia som sökkälla numera, i synnerhet de som studerar.
Färre än hälften litar på majoriteten av informationen på internet. Äldre är mer tillitsfulla än yngre. Det är också övervägande de unga som har fått utbildning i källkritik på nätet.
Till skillnad från föregående år så är det färre som delar andras innehåll i sociala media. Minskningen märks i synnerhet bland de över 55 år.
Under 2018 trädde också den nya datalagstiftningen GDPR i kraft. Frågan är vad denna lag har haft för effekt. Hela 83 procent av internetanvändarna anger att de accepterat användarvillkor på en sajt utan att läsa igenom dem.
Sökkällor och sökord
Det dagliga informationssökandet på nätet ökar
Praktiskt taget alla internetanvändare använder internet till att söka information. De senaste tre åren har detta legat på en konstant nivå på 97 procent. Att söka information på daglig basis ökar dock konstant. Sedan år 2014 har den dagliga informationssökningen mer än dubblerats.
4 av 10 pensionärer googlar dagligen
Att använda Googles söktjänst ligger på samma nivå som föregående år, både totalt sett och dagligen. Praktiskt taget alla – hela 96 procent – googlar. Det dagliga användandet ligger på 61 procent och är störst hos de som studerar på 78 procent och lägst bland pensionärer på 38 procent.
De yngsta och äldsta har svårast att hitta sökord
När det gäller att hitta bra sökord på nätet finner lika många som förra året att det är enkelt, det vill säga 83 procent. Det är de yngsta 12–15 år (76%) och de äldsta 66+ år (71%) som har störst utmaning att hitta bra sökord. Enklast anser de som är 16–35 år att det är, där runt 90 procent hittar bra sökord.
94 procent av de studerande använder sig av Wikipedia
Liksom Google sök ligger Wikipedia, en mångspråkig encyklopedi på internet, på samma nivå som föregående år, både totalt sett och i daglig användning. Totalt sett används Wikipedia av 83 procent av internetanvändarna och 10 procent nyttjar Wikipedia dagligen. Hela 94 procent av de som studerar använder sig av Wikipedia. De som arbetar kommer tätt efter på 87 procent och 62 procent av pensionärerna använder Wikipedia.
Källkritik – Att värdera information
Äldre litar mer på informationen på nätet än yngre
Bara 1 procent tror att all information på internet är pålitlig och lika många att ingen information alls går att lita på. Totalt sett tror 80 procent att minst hälften går att lita på varav 43 procent tror det mesta och 36 procent endast hälften. Drygt var tionde, 13 procent, tror att det endast är en liten del av informationen som är pålitlig.
Högst förtroende har män, 56–65-åringar och högutbildade. Lägst förtroende har 16–35-åringar.
Knappt 4 av 10 internetanvändare har fått utbildning i källkritik
Drygt en tredjedel av internetanvändarna har fått utbildning/information om hur de ska värdera information på nätet (37%). Det är en stor övervikt bland de unga där cirka två tredjedelar av de som är 12–25 år har fått utbildning/information. Bland de äldre än 65 år har endast 10 procent fått någon utbildning/information om hur man värderar information på nätet.
Var tredje lär sig om källkritik via tidningsartiklar
Var tredje uppger att de har fått utbildning/information om hur man värderar information på internet via en webb- eller tidningsartikel. Utöver skola och arbete så spelar således media en viktig roll för detta ändamål. I synnerhet tenderar de som är 36–55 år (40%) att läsa webb- och tidningsartiklar i ämnet.
Av naturliga skäl anger de upp till 35 år oftare skolan som kunskapskälla och de äldre än 35 år arbetet. Var fjärde 12–15-åring anger också att deras föräldrar informerar dem om källkritik på nätet.
4 av 5 accepterar användarvillkor utan att läsa igenom dem
Under år 2018 trädde den nya datalagstiftningen GDPR i kraft. GDPR är en europeisk förordning som skyddar individen genom att hindra företag och organisationer från att databehandla personuppgifter utan samtycke, till exempel av användarvillkor.
Hela 83 procent av internetanvändarna anger att de accepterat användarvillkor på en sajt utan att läsa igenom dem, varav 61 procent uppger att de har gjort detta frekvent. Endast 13 procent säger att de inte gjort det. En mindre andel, 4 procent, uppger också att de inte vet om de gjort detta eller ej.
De som mer än genomsnittet accepterar utan att läsa igenom villkor är de i höginkomsttagarhushåll (94%), de i åldern 36–45 år (93%) och högutbildade (88%).
Allt färre delar andras innehåll i sociala medier
Förra året angav 59 procent att de delade eller skickade vidare andras innehåll i sociala media vilket sjunkit med hela 10 procentenheter till 49 procent i år. Användningen av sociala media totalt sett har inte minskat (för mer information se kapitel 7).
Låt oss titta närmare på i vilka åldrar det delas och vilka som har minskat delandet av andras innehåll i nästa diagram 5.10.
De över 55 år har minskat sitt delande av andras innehåll
De yngsta 12–25 år (60%) är den mest frekventa åldersgruppen på att dela andras innehåll. Minskningen märks i alla åldersgrupper men den har i synnerhet skett bland de äldre än 55 år.
Sett till kön är överlag kvinnor (56%) flitigare på att dela andras innehåll i sociala media än män (43%). Vi ser även att män tenderar dela något mer sällan i år.
Det är främst de som delar andras innehåll ”någon gång” än de som delar ofta som har minskat sitt delande. De som delar ofta ligger kvar på samma nivå.
Något färre kontrollerar avsändare eller innehållets trovärdighet
Vilka kontroller är det då vi gör innan vi delar andras innehåll i sociala medier? Vi har tittat närmare på tre olika – att kontrollera trovärdigheten, att kontrollera avsändare och att söka information som bekräftar innehåll – och mer än 7 av 10 gör någon form av kontroll. De flesta kontrollerar att innehållet verkar trovärdigt (88%) följt av att kontrollera att avsändaren är pålitlig (84%). Det är dock något färre i år som gör dessa kontroller till skillnad från föregående år. Det är framförallt de som alltid gjorde kontrollerna tidigare som minskat något. Att söka information som bekräftar innehållet ligger på samma nivå som år 2018.
De som i högre grad gör kontroller är de i åldern 36–45 år och de som gör dem i något lägre grad är de yngre.


Källkritik

Via internet sprids allt mer information till en stor publik från privata hemsidor, forum, sociala nätverk, bloggar, hatsajter och tidningars kommentarsfält av personer som själva inte är experter och inte är neutrala. Mellanliggande kontroll saknas ofta från förlag eller redaktioner. Sådana källor innebär att stora källkritiska krav ställs på varje internetanvändare, och de är olämpliga eller tveksamma som källor för uppsatser.

Den som får sin information enbart från internet, i synnerhet från sociala medier, riskerar att hamna i en filterbubbla där endast vissa perspektiv visas. Orsaken är att sökalgoritmer skräddarsyr informationsflödet till personens intressen, sökningar och gilla-markeringar, att personen endast ser information som en begränsad bekantskapskrets sprider vidare, eller att personen främst läser icke-neutrala nyhetskanaler och bloggar.

I en undersökning från 2021 ansåg 17 procent av de svenska internetanvändarna att det var svårt att avgöra om information på nätet som de såg, hörde eller läste var sann eller falsk. 37 procent ansåg tvärtom att det var lätt att avgöra sanningshalten i information på internet.


Källkritik

Via internet sprids allt mer information till en stor publik från privata hemsidor, forum, sociala nätverk, bloggar, hatsajter och tidningars kommentarsfält av personer som själva inte är experter och inte är neutrala. Mellanliggande kontroll saknas ofta från förlag eller redaktioner. Sådana källor innebär att stora källkritiska krav ställs på varje internetanvändare, och de är olämpliga eller tveksamma som källor för uppsatser.

Den som får sin information enbart från internet, i synnerhet från sociala medier, riskerar att hamna i en filterbubbla där endast vissa perspektiv visas. Orsaken är att sökalgoritmer skräddarsyr informationsflödet till personens intressen, sökningar och gilla-markeringar, att personen endast ser information som en begränsad bekantskapskrets sprider vidare, eller att personen främst läser icke-neutrala nyhetskanaler och bloggar.

I en undersökning från 2021 ansåg 17 procent av de svenska internetanvändarna att det var svårt att avgöra om information på nätet som de såg, hörde eller läste var sann eller falsk. 37 procent ansåg tvärtom att det var lätt att avgöra sanningshalten i information på internet. Undersökningen visade vidare att män ansåg att det var lättare att avgöra om information på nätet är sann eller falsk än vad kvinnor gjorde. Samma undersökning visade 2020 att den samhällsgrupp som upplevde att de hade lägst källkritisk förmåga var de med endast grundskoleutbildning (38 %).