final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q109010--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0004-724

Solna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q109010--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0004-725

Solna kommun

För andra betydelser av "Solna", se Solna (olika betydelser).

Solna kommun eller Solna stad är en kommun i Stockholms län, belägen strax norr om Stockholms innerstad, med Solna som centralort och tätbebyggelse som till största delen tillhör tätorten Stockholm, utom Sörentorp (med före detta polishögskolan) som år 2015 blev utbrutet ur Stockholm och uppgick i tätorten Upplands Väsby och Sollentuna.

Solna är Sveriges tredje minsta kommun till ytan, med en landareal på endast  km². Befolkningsmässigt är Solna landets  största kommun.

Solna kommun ligger i de södra delarna av landskapet Uppland. I sydöst, söder, sydväst och nordväst gränsar kommunen till Stockholms kommun, i väster till Sundbybergs kommun, i nordväst också till Sollentuna kommun och i nordöst till Danderyds kommun, alla i Stockholms län.

Solna är en av de numera 14 kommuner i Sverige som kallar sig stad. Detta formuleras sålunda i kommunens grafiska profil från den 9 december 1991: Kommunens namn är i fortsättningen Solna stad utom i sådana juridiskt bindande sammanhang då lagen föreskriver att beteckningen "kommun" ska användas.

Namn Tillträdde Avgick Politisk tillhörighet    C.-G. Eklund  1971  1977  Folkpartiet   Sune Berglund  1977  1983  Moderaterna   Gösta Fagerberg  1983  1989  Socialdemokraterna   K.-G. Svensson  1989  1991  Socialdemokraterna   Anders Gustâv  1991  1994  Moderaterna   K.-G. Svensson  1994  1998  Socialdemokraterna   Anders Gustâv  1998  2006  Moderaterna   Anders Ekegren (t.f.) 2006  2006  Folkpartiet   Lars-Erik Salminen 2006  2011  Moderaterna   Anders Ekegren (t.f.) 2011  2011  Folkpartiet   Lars-Erik Salminen http://www.dn.se/sthlm/mutatalad-politiker-hoppar-av  2011  2012  Moderaterna   Pehr Granfalk http://www.dn.se/sthlm/granfalk-tar-over-i-solna  2012   Moderaterna

Pehr Granfalk (M) föreslås efterträda avgående Lars-Erik Salminen som kommunstyrelsens ordförande i Solna.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q109010--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0004-726

Solna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q109010--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0004-727

Solna kommun


Tyskland

Tyskland ( ()), formellt Förbundsrepubliken Tyskland (), är en förbundsstat belägen i Centraleuropa bestående av 16 förbundsländer (tyska: Bundesländer). Tyskland är ett av världens ledande industriländer. Det gränsar i norr mot Nordsjön, Östersjön och Danmark, i öster mot Polen och Tjeckien, i söder mot Österrike och Schweiz, samt i väster mot Frankrike, Luxemburg, Belgien och Nederländerna.

Tysklands moderna historia präglas av andra världskriget (1939–1945) som medförde att landet några år senare, 1949, delades upp i Västtyskland (BRD) och Östtyskland (DDR). Österrike, som hade införlivats 1938, blev efter kriget åter självständigt och Tyskland förlorade stora landområden som annekterades av andra länder, främst Polen. Den 3 oktober 1990 återförenades landet genom att DDR delades upp i förbundsländer som uppgick i det som kallats Västtyskland, egentligen Förbundsrepubliken Tyskland.

Flaggan antogs år 1949. Färgkombinationen svart-rött-gult var en nationalsymbol i kampen mot Napoleon 1813–1815 och fastställdes som flagga för Tyska förbundet 1848, ersattes 1871 av kejserliga svart-vit-röda, återinförd av Weimarrepubliken 1919, ersatt 1933 av hakkorsflaggan.

Tyskland, i egenskap av dåvarande Västtyskland, är en av de stater som var grundande medlemmar av Europeiska kol- och stålgemenskapen 1951, den organisation som sedermera utvecklades till Europeiska unionen. Landet är även medlem av militäralliansen Nato sedan 1955.

Tyskland är med sina 82 miljoner invånare det näst folkrikaste landet i Europa, efter Ryssland. Tyskland har dessutom den största ekonomin i Europa, och den femte största i världen efter BNP justerat för köpkraftsparitet och fjärde största efter nominell BNP.

miniatyr|270px|Förbundsdagen, det tyska parlamentet i Berlin.

Förbundsrepubliken Tyskland har sedan grundandet 1949 haft koalitionsregeringar med antingen den kristdemokratiska unionen CDU/CSU (CDU med det bayeriska systerpartiet CSU) eller socialdemokratiska SPD som största parti. I förbundsdagen sitter (hösten 2017) även miljöpartiet Bündnis 90/Die Grünen, vänsterpartiet Die Linke, liberalerna FDP och det nationalkonservativa AfD.

Efter att CDU/CSU suttit i regeringsställning sedan 1949, bildades 1966 en storkoalition där CDU/CSU och SPD tillsammans bildade regering, med en svag opposition som följd. Med detta kom SPD för första gången till regeringsmakten. År 1969 tog SPD regeringsmakten utan CDU/CSU, genom att i stället gå i koalition med det dåvarande liberala mittenpartiet FDP. År 1982 återkom CDU/CSU till makten, med Helmut Kohl som förbundskansler, sedan FDP gjort en politisk kursändring och lämnat regeringssamarbetet med SPD.

Kohl blev 1990 det återförenade Tysklands första förbundskansler. Under 1998 gick den kohlska eran till ända då SPD vann valet tillsammans med Bündnis 90/Die Grünen och Gerhard Schröder blev ny förbundskansler. Det var en milstolpe för de gröna, som kommit in i den västtyska förbundsdagen 1983 och nu för första gången kom till regeringsmakten.

mini|150px|Angela Merkel 2017.
Då valresultatet 2005 inte visade någon entydig segrare, enades CDU/CSU och SPD om att på nytt bilda en stor koalition. Som förbundskansler valde man CDU:s partiordförande Angela Merkel, som är den första kvinnan på posten.

Merkel fortsatte som förbundskansler efter valet 2009, men då istället som ledare för en koalition mellan CDU/CSU och FDP.

Efter att FDP gick tillbaka starkt och åkte ur förbundsdagen vid valet 2013, bildades åter en storkoalition med CDU/CSU och SPD i regeringsställning i december 2013, då Angela Merkel också valdes om för sin tredje period som förbundskansler.

Valet till den 19:e förbundsdagen hölls 24 september 2017.Bundespräsident Gauck fertigt Anordnung über Bundestagswahl aus Bundespräsidialamt, 24 januari 2017. Läst 26 februari 2017. FDP kom då tillbaka i förbundsdagen och AfD (Alternative für Deutschland) kom in som nytt parti.Alles, was Sie zur Wahl wissen müssen Süddeutsche Zeitung, 25 september 2017. Läst 26 september 2017. I mars 2018 träffades ett avtal om en ny storkoalition med CDU/CSU och SPD,Benedikt Peters (12 mars 2018): Unionsparteien und SPD unterzeichnen Koalitionsvertrag SZ.de, Süddeutsche Zeitung. Läst 14 mars 2018. och den 14 mars valdes Angela Merkel om för sin fjärde period som förbundskansler.Oliver Das Gupta och Matthias Kolb (14 mars 2018): Merkel zum vierten Mal zur Bundeskanzlerin gewählt SZ.de, Süddeutsche Zeitung. Läst 14 mars 2018. I november 2018 anmälde Merkel att hon inte kommer att kandidera i sitt partis ordförandeval och inte söka sin femte mandatperiod som förbundskansler.

Valet till förbundsdagen hölls 26 september 2021.Bundestagswahl 2021, Bundeswahlleiter. Läst 22 februari 2021.Socialdemokraterna SPD blev Tysklands största parti med 25,7 procent av väljarstödet. Tätt efter kom Kristdemokraterna CDU som tillsammans med systerpartiet CSU fick 24,1 procent av rösterna. De gröna hade 14,8 procent och var tredje största parti. Högernationalistiska partiet AFD minskade till 10,5 procent. Valet resultarade i förhandlingar om en så kallad  trafikljusregering. En trafikljusregering består på så sätt av de röda socialdemokraterna, de gula liberalerna och de gröna. Socialdemokraten Olaf Scholz ledde förhandlingarna. I december 2021 blev socialdemokraten Olaf Scholz Tysklands förbundskansler

Socialdemokraten Olaf Scholz ledde förhandlingarna. I december 2021 blev socialdemokraten Olaf Scholz Tysklands förbundskansler.

Finlands statsminister hette Matti Vanhanen och Tysklands allierade styrdes av politiker som Jacques Chirac, Tony Blair och George W. Bush när Angela Merkel svors in som förbundskansler.
Nu är det till slut dags för skiftbyte. På onsdagsförmiddagen genomförde förbundsdagen ett så kallat "Kanzlerwahl", där socialdemokraten Olaf Scholz valdes till ny regeringschef, sedan 395 av parlamentets totalt 736 ledamöter röstat ja.
Vid 11-tiden tog Scholz sedan emot sin utnämningsurkund av förbundspresident Frank-Walter Steinmeier, och är därmed Tysklands nionde förbundskansler.
Finansminister och borgmästare
Scholz, som har en bakgrund som finansminister i Merkels kabinett och innan dess var borgmästare i Hamburg, kommer att leda en regering bestående av en på riksplanet oprövad konstellation av socialdemokrater, liberaler och gröna.
Partierna har sedan valet i september ägnat sig åt tuffa men förhållandevis tidseffektiva koalitionsförhandlingar – efter valet 2017 drog regeringsbildningen ut betydligt mer på tiden.
– Jag vill att 20-talet ska vara en tid av nystarter, säger Scholz till veckotidningen Die Zeit, och flaggar för ett jättelikt moderniseringsprojekt för industrin, i syfte att bromsa klimatförändringarna.
Olaf Scholz
Olaf Scholz är finansminister och vicekansler i Angela Merkels regering och kanslerkandidat för SPD i förbundsdagsvalet.
Född 1958 i Osnabrück.
Advokat sedan 1985.
1998 valdes Scholz in i förbundsdagen, där han satt till 2001 och därefter igen från 2002 till 2011, med ett kort uppehåll för att vara inrikesminister i delstaten Hamburg. Under tiden i förbundsdagen bland annat inpiskare i SPD-gruppen (2005–2007) och vice gruppledare (2009–2011).
Mellan 2007 och 2009 arbetsmarknads- och socialminister.
Mellan 2009 och 2018 vice partiledare för SPD.
Från 2011 borgmästare i Hamburg, en position Scholz hade till 2018.
Sedan mars 2018 Tysklands finansminister.
Ska väljas till Tysklands förbundskansler den 8 december 2021.
Källa: Tyska finansdepartementet, TT
Fjärde vågen
Den nya regeringen tillträder samtidigt som Tyskland befinner sig mitt i en fjärde våg av coronasmitta, den mest kraftfulla hittills i landet under pandemin. Scholz och hans team har redan på förhand fått ge klartecken åt skärpta restriktioner, bland annat efter påtryckningar från Merkel.
På bordet finns även ett förslag om vaccinplikt, som förbundsdagen kan rösta om redan före årsskiftet.
– För min regering finns inga röda linjer när det gäller vad som behöver göras. Vi utesluter ingenting, säger Scholz till Die Zeit.
Öga på utrikespolitiken
Omvärlden tar till största del maktskiftet med ro. Någon revolutionerande kursomläggning är inte att vänta i Europas största ekonomi, men klimatarbetet kommer att intensifieras, och minimilönerna höjas, samtidigt som skattehöjningar ska undvikas.
Många lär också hålla ett öga på den tillträdande utrikesministern Annalena Baerbock, som vill att mänskliga rättigheter ska ta större plats i utrikespolitiken, med en udd mot länder som Ryssland och Kina.
Merkel har haft tämligen nära relationer med både den ryske presidenten Vladimir Putin och Kinas högste ledare Xi Jinping, vilket har fått vissa att anklaga henne för att värna exportekonomin på bekostnad av andra värden och intressen.
Tysklands nya regering
Tre partier – socialdemokratiska SPD, liberala FDP och miljöpartiet De gröna – bildar tillsammans den tillträdande tyska regeringen, under ledning av Olaf Scholz. Partiernas färger rött, gult och grönt har gett samarbetet namnet "Ampelkoalition", trafikljuskoalitionen.
SPD får utöver kanslersposten (Olaf Scholz) tillsätta bland annat inrikes- (Nancy Faeser) och försvarsministerposten (Christine Lambrecht) samt ta över hälso- och sjukvårdsportföljen (Karl Lauterbach) och arbetsmarknadspolitiken (Hubertus Heil).
FDP-ledaren Christian Lindner blir finansminister, och partiet får även bland annat tillsätta justitie- (Marco Buschmann) och trafik- och digitaliseringsministerposten (Volker Wissing).
De gröna får bland annat närings- och klimat- (Robert Habeck) och utrikesministerposten (Annalena Baerbock) samt ansvar för jordbruksfrågor (Cem Özemir) och kvinno- och familjepolitiken (Anne Spiegel).
Den sjutton namn långa ministerlistan är, Scholz borträknad, helt jämställd, med åtta män och åtta kvinnor.


Tyskland

miniatyr|270px|Förbundsdagen, det tyska parlamentet i Berlin.

Förbundsrepubliken Tyskland har sedan grundandet 1949 haft koalitionsregeringar med antingen den kristdemokratiska unionen CDU/CSU (CDU med det bayeriska systerpartiet CSU) eller socialdemokratiska SPD som största parti. I förbundsdagen sitter (hösten 2017) även miljöpartiet Bündnis 90/Die Grünen, vänsterpartiet Die Linke, liberalerna FDP och det nationalkonservativa AfD.

Efter att CDU/CSU suttit i regeringsställning sedan 1949, bildades 1966 en storkoalition där CDU/CSU och SPD tillsammans bildade regering, med en svag opposition som följd. Med detta kom SPD för första gången till regeringsmakten. År 1969 tog SPD regeringsmakten utan CDU/CSU, genom att i stället gå i koalition med det dåvarande liberala mittenpartiet FDP. År 1982 återkom CDU/CSU till makten, med Helmut Kohl som förbundskansler, sedan FDP gjort en politisk kursändring och lämnat regeringssamarbetet med SPD.

Kohl blev 1990 det återförenade Tysklands första förbundskansler. Under 1998 gick den kohlska eran till ända då SPD vann valet tillsammans med Bündnis 90/Die Grünen och Gerhard Schröder blev ny förbundskansler. Det var en milstolpe för de gröna, som kommit in i den västtyska förbundsdagen 1983 och nu för första gången kom till regeringsmakten.

mini|150px|Angela Merkel 2017.
Då valresultatet 2005 inte visade någon entydig segrare, enades CDU/CSU och SPD om att på nytt bilda en stor koalition. Som förbundskansler valde man CDU:s partiordförande Angela Merkel, som är den första kvinnan på posten.

Merkel fortsatte som förbundskansler efter valet 2009, men då istället som ledare för en koalition mellan CDU/CSU och FDP.

Efter att FDP gick tillbaka starkt och åkte ur förbundsdagen vid valet 2013, bildades åter en storkoalition med CDU/CSU och SPD i regeringsställning i december 2013, då Angela Merkel också valdes om för sin tredje period som förbundskansler.

Valet till den 19:e förbundsdagen hölls 24 september 2017.Bundespräsident Gauck fertigt Anordnung über Bundestagswahl aus Bundespräsidialamt, 24 januari 2017. Läst 26 februari 2017. FDP kom då tillbaka i förbundsdagen och AfD (Alternative für Deutschland) kom in som nytt parti.Alles, was Sie zur Wahl wissen müssen Süddeutsche Zeitung, 25 september 2017. Läst 26 september 2017. I mars 2018 träffades ett avtal om en ny storkoalition med CDU/CSU och SPD,Benedikt Peters (12 mars 2018): Unionsparteien und SPD unterzeichnen Koalitionsvertrag SZ.de, Süddeutsche Zeitung. Läst 14 mars 2018. och den 14 mars valdes Angela Merkel om för sin fjärde period som förbundskansler.Oliver Das Gupta och Matthias Kolb (14 mars 2018): Merkel zum vierten Mal zur Bundeskanzlerin gewählt SZ.de, Süddeutsche Zeitung. Läst 14 mars 2018. I november 2018 anmälde Merkel att hon inte kommer att kandidera i sitt partis ordförandeval och inte söka sin femte mandatperiod som förbundskansler.

Valet till förbundsdagen hölls 26 september 2021.Bundestagswahl 2021, Bundeswahlleiter.


Tyskland

miniatyr|270px|Förbundsdagen, det tyska parlamentet i Berlin.

Förbundsrepubliken Tyskland har sedan grundandet 1949 haft koalitionsregeringar med antingen den kristdemokratiska unionen CDU/CSU (CDU med det bayeriska systerpartiet CSU) eller socialdemokratiska SPD som största parti. I förbundsdagen sitter (hösten 2017) även miljöpartiet Bündnis 90/Die Grünen, vänsterpartiet Die Linke, liberalerna FDP och det nationalkonservativa AfD.

Efter att CDU/CSU suttit i regeringsställning sedan 1949, bildades 1966 en storkoalition där CDU/CSU och SPD tillsammans bildade regering, med en svag opposition som följd. Med detta kom SPD för första gången till regeringsmakten. År 1969 tog SPD regeringsmakten utan CDU/CSU, genom att i stället gå i koalition med det dåvarande liberala mittenpartiet FDP. År 1982 återkom CDU/CSU till makten, med Helmut Kohl som förbundskansler, sedan FDP gjort en politisk kursändring och lämnat regeringssamarbetet med SPD.

Kohl blev 1990 det återförenade Tysklands första förbundskansler. Under 1998 gick den kohlska eran till ända då SPD vann valet tillsammans med Bündnis 90/Die Grünen och Gerhard Schröder blev ny förbundskansler. Det var en milstolpe för de gröna, som kommit in i den västtyska förbundsdagen 1983 och nu för första gången kom till regeringsmakten.

mini|150px|Angela Merkel 2017.
Då valresultatet 2005 inte visade någon entydig segrare, enades CDU/CSU och SPD om att på nytt bilda en stor koalition. Som förbundskansler valde man CDU:s partiordförande Angela Merkel, som är den första kvinnan på posten.

Merkel fortsatte som förbundskansler efter valet 2009, men då istället som ledare för en koalition mellan CDU/CSU och FDP.

Efter att FDP gick tillbaka starkt och åkte ur förbundsdagen vid valet 2013, bildades åter en storkoalition med CDU/CSU och SPD i regeringsställning i december 2013, då Angela Merkel också valdes om för sin tredje period som förbundskansler.

Valet till den 19:e förbundsdagen hölls 24 september 2017.Bundespräsident Gauck fertigt Anordnung über Bundestagswahl aus Bundespräsidialamt, 24 januari 2017. Läst 26 februari 2017. FDP kom då tillbaka i förbundsdagen och AfD (Alternative für Deutschland) kom in som nytt parti.Alles, was Sie zur Wahl wissen müssen Süddeutsche Zeitung, 25 september 2017. Läst 26 september 2017. I mars 2018 träffades ett avtal om en ny storkoalition med CDU/CSU och SPD,Benedikt Peters (12 mars 2018): Unionsparteien und SPD unterzeichnen Koalitionsvertrag SZ.de, Süddeutsche Zeitung. Läst 14 mars 2018. och den 14 mars valdes Angela Merkel om för sin fjärde period som förbundskansler.Oliver Das Gupta och Matthias Kolb (14 mars 2018): Merkel zum vierten Mal zur Bundeskanzlerin gewählt SZ.de, Süddeutsche Zeitung. Läst 14 mars 2018. I november 2018 anmälde Merkel att hon inte kommer att kandidera i sitt partis ordförandeval och inte söka sin femte mandatperiod som förbundskansler.

Valet till förbundsdagen hölls 26 september 2021.Bundestagswahl 2021, Bundeswahlleiter. Läst 22 februari 2021.Socialdemokraterna SPD blev Tysklands största parti med 25,7 procent av väljarstödet. Tätt efter kom Kristdemokraterna CDU som tillsammans med systerpartiet CSU fick 24,1 procent av rösterna. De gröna hade 14,8 procent och var tredje största parti. Högernationalistiska partiet AFD minskade till 10,5 procent. Valet resultarade i förhandlingar om en så kallad  trafikljusregering. En trafikljusregering består på så sätt av de röda socialdemokraterna, de gula liberalerna och de gröna.


Författare

miniatyr|Ett porträtt av Nicolas Boileau (1704).
En författare (om kvinnor även författarinna) är en person som skriver texter, såsom romaner, noveller och artiklar. Med författare avses i första hand skribenter som skriver skönlitteratur enligt Svenska Akademiens ordbok; skribenter av annan litteratur – främst inom epik – kallas bland annat skriftställare, journalister och informatörer. Utöver att beteckna upphovsmannaskapet till alla slags skrifter, används ordet författare numera även för yrket att skriva böcker som noveller, romaner och facklitteratur. För andra genrer finns andra yrkesbeteckningar: lyrik (poet, diktare, lyriker), dramatik (dramatiker), kåserier (kåsör), krönikor (krönikör), nyhetsartiklar (journalist, reporter) och tecknade serier (serieskapare, serieförfattare). För att bli medlem i Sveriges Författarförbund krävs att man givit ut minst två böcker, och liknande inträdeskrav finns på motsvarande organisationer i andra länder.

Ibland samarbetar två eller flera författare i skrivandet. Det är i vissa skönlitterära genrer (inklusive bland deckarförfattare) vanligt med författarpar, där två författare samarbetar i skrivandet – ofta under pseudonym. Fenomenet är vanligt i deckarserier, där de två författarna delar på olika uppgifter i denna mer omfattande bokproduktion. Exempel på dylika författarpar/grupperingar är Lars Kepler, Ellery Queen, Emma Lathen, Erin Hunter och Sivar Ahlrud.

Inom serietidningsvärlden och kiosklitteraturen är det vanligt med pseudonymer som döljer olika kreatörer, vilka anonymt (som spökförfattare/-tecknare) anlitats av ett förlag för att producera material. Långserier som Kitty och Kalle Anka har producerats av sådana "författar/tecknarkonsortier". Vissa enskilda författare inom kiosklitteraturen har dock gjort tvärtom och producerat böcker under ett flertal olika pseudonymer; författarsignaturen till västernserien Bill och Ben – Marshall Grover – var bara en i en lång rad av författarpseudonymer som Leonard Frank Meares använde sig av.

Ytterligare ett sätt att dela på skrivandet är att vara del av en författarstafett. Där kan inledningen av ett bokprojekt påbörjas av en författare, varvid en annan tar vid och därefter en tredje och så vidare. Mer organiserat stafettförfattande gjordes av de fjorton skribenterna inom "The Detective Club", som 1931 tillsammans producerade detektivromanen The Floating Admiral. Bland de författare som här bidrog med varsitt kapitel fanns Agatha Christie, Dorothy L. Sayers och Ronald Knox. Se även kollaborativ fiktion

The Floating Admiral, by Members of the Detection Club, including Agatha Christie, Dorothy L Sayers and GK Chesterton (Harper Collins, £12.99)
Originally published in 1931, The Floating Admiral is a collaborative novel with chapters written by the above-mentioned writers and nine other, lesser-known members of the Detection Club, including Freeman Wills Crofts, Clemence Dane, and husband-and-wife team GDH and M Cole. At its inception, the club operated as a secret society, whose oath of initiation was known only to the initiates. Nowadays, thanks to the internet, the details of this mysterious rite can be read on Wikipedia. As a member myself, I feel it would be inappropriate to break ranks here by explaining it in too much detail – one swears on pain of being dropped by one's publisher and a lot of other things that are the stuff of nightmares – but it is to do with the contract between detective fiction writer and reader, whereby the writer ensures fair play in the solving of the mystery, with no cheating in the form of intuition, ghosts, dreams and the like.
These rules were taken more seriously by some than others. Agatha Christie routinely broke them all, and had already caused outrage in 1926 when The Murder of Roger Ackroyd, with its unreliable narrator, was published. Others, most of whom are deservedly forgotten, stuck by them to an extent that threatened to calcify the entire genre – which, in any case, evolved over time from "detective fiction" into the far broader and more varied church of "crime fiction".
The quality of The Floating Admiral is, therefore, variable. However, as anyone who's ever been involved with one of these tag-team enterprises will tell you, as long as you have the luck to draw one of the low numbers, you're laughing. You can muddy the waters like anything, and leave it to all the poor sods who come after you to do the dirty work of sorting the thing out. Except that here, everyone bar the writers of the first two chapters was tasked with providing theoretical solutions, which are given in an appendix. Agatha Christie's is, as you would expect, the most ingenious.
Naturally, The Floating Admiral is a book of its time. Set in one of those mythical English villages on which Midsomer Murders' Causton is modelled, it is full of gnarled rustics, cheery schoolboys, garrulous pub landladies and slow-witted domestics. The authors assume that their readers have studied Latin at school and will be familiar with the third commandment and the Thirty Nine Articles. Yes, it's narrow, artificial, emotionally neutral, and the characterisation is, necessarily, shallow, but it's also – like Midsomer Murders - great fun, with the reader being made to feel part of the game.
The actual solving of the murder of Admiral Penistone, whose corpse, far from being a bloated, blackened and gaseous horror, is discovered floating decorously in a rowing boat, was always going to be problematic. The final chapter, entitled "Clearing up the Mess", was written by Anthony Berkeley (author, under the name Francis Iles, of the brilliant and enduring classic Malice Aforethought, published in the same year). He provides a fiendishly complicated solution with great aplomb.
There is always a risk that this sort of exercise will end up as a long-winded equivalent of the you-had-to-be-there sort of private joke, which is something that must have been in Dorothy L Sayers's mind when she wrote "whether the game thus played out for our own amusement will succeed in amusing other people also is for the reader to judge". While it won't be to everyone's taste, I was certainly kept amused – although sometimes in ways that the writers could never have intended – and hugely entertained by the virtuoso displays of mental gymnastics, which kept me guessing all the way.
Laura Wilson's A Capital Crime is published by Quercus.


Författare


Författare

Ibland samarbetar två eller flera författare i skrivandet. Det är i vissa skönlitterära genrer (inklusive bland deckarförfattare) vanligt med författarpar, där två författare samarbetar i skrivandet – ofta under pseudonym. Fenomenet är vanligt i deckarserier, där de två författarna delar på olika uppgifter i denna mer omfattande bokproduktion. Exempel på dylika författarpar/grupperingar är Lars Kepler, Ellery Queen, Emma Lathen, Erin Hunter och Sivar Ahlrud.

Inom serietidningsvärlden och kiosklitteraturen är det vanligt med pseudonymer som döljer olika kreatörer, vilka anonymt (som spökförfattare/-tecknare) anlitats av ett förlag för att producera material. Långserier som Kitty och Kalle Anka har producerats av sådana "författar/tecknarkonsortier". Vissa enskilda författare inom kiosklitteraturen har dock gjort tvärtom och producerat böcker under ett flertal olika pseudonymer; författarsignaturen till västernserien Bill och Ben – Marshall Grover – var bara en i en lång rad av författarpseudonymer som Leonard Frank Meares använde sig av.


Magnus Ladulås

Magnus Ladulås, egentligen Magnus Birgersson och på andra språk ofta Magnus III, född omkring 1240, död 18 december 1290 på Visingsö, var kung av Sverige 1275–1290. Magnus var son till Birger jarl och Ingeborg Eriksdotter. Han var gift med Helvig av Holstein och far till bland andra efterträdaren Birger Magnusson.

I det som troddes vara Magnus Ladulås grav i Riddarholmskyrkan (kryptan under hans monument) fanns åtta skelett, vilket konstaterats vid den första gravöppningen 1915. Enligt historiska källor skulle graven innehålla kvarlevorna efter Magnus, hans hustru, ett barnbarn och en dotter. Den 12 april 2011 öppnades graven för att få klarhet i släktskap, hälsa och matvanor genom modern analys av skelettdelarna. Tidigare analyser antydde att Magnus Ladulås led av kroniska lungproblem eller hjärtsvikt. Tanken var även att göra jämförande DNA-analyser med de tre kroppar som finns i Birger jarls grav i Varnhem för att fastställa släktskapet.

Den 9 december 2011 meddelades att de undersökta skeletten inte var Magnus Ladulås med familj. Vid en C14-datering utförd av professor Göran Possnert, konstaterades att kvarlevorna var efter individer begravda någon gång omkring 1430–1520. Ansvariga för projektet antog att fel grav angetts som Magnus Ladulås grav och att han och familjen vilade i graven intill. Ansökan gjordes för att få öppna graven under våren 2012.

Den andra graven ansågs tillhöra Karl Knutsson (Bonde), då den markeras av ett monument över honom, placerat alldeles bredvid Magnus gravtumba. Dessa monument kom först till då Johan III lät göra en restaurering på 1570-talet och de är alltså i sin tur baserade på historik. Även denna grav undersöktes vid gravöppningen 1915 och då utmärkte sig ett skelett. Resterna av en begravningsdräkt ansågs tidsbestämma det till slutet av 1400-tal och då det stämde väl med Karl Knutsson fästes mindre vikt vid de övriga skelett i samma grav. De tre som låg djupast hade fått en enklare begravning, möjligen under klostrets första tid och skulle i så fall kunna vara Magnus med familj. Som hypotes framfördes 2011 att Karl Knutsson, för att höja sitt anseende som kung, inte bara låtit sig begravas intill kung Magnus utan till och med (falskeligen) gjort anspråk på den tidiga familjegraven.

Karl Knutssons grav öppnades i mars 2012, och kvarlevorna efter åtta personer hittades. Undersökningarna styrkte att det var Karls grav. I april meddelades att Magnus Ladulås inte funnits. De skelett i botten av tumban som man ansett kunde vara från 1200-talet, visade sig efter C14-undersökning vara från 1400-talet. Personerna i graven hade inte heller, med undantag av Karl Knutsson, uppnått 50 års ålder. Från tidigare öppning visste man att en av gravkammarens murar var orörd från medeltiden. Eftersom det visat sig att det fanns ett avstånd mellan de två gravkamrar som öppnats undersöktes muren för att avgöra om det kunde finnas ytterligare en gravkammare, från tiden för Riddarholmskyrkans ursprungliga uppförande och Magnus Ladulås död. Borrprov har visat att muren är en tegelsten bred och att utrymmet bakom är sandfyllt. Som ny hypotes antas att det finns en äldre gravkammare på denna mest centrala plats, precis framför altaret.

2014 gjordes inledande grävning och forskarteamet övertygade sig om att det fanns en gravkammare att undersöka närmare, men under flera år gavs inget tillstånd att fortsätta. Golvet återställdes och projektet avbröts 2018

2014 gjordes inledande grävning och forskarteamet övertygade sig om att det fanns en gravkammare att undersöka närmare, men under flera år gavs inget tillstånd att fortsätta. Golvet återställdes och projektet avbröts 2018.

Grabben i graven bredvid förblir en olöst gåta
I över fyra år har en outforskad gravkammare legat blottad i koret i Riddarholmskyrkan i Stockholm. Endast tillfälligt övertäckt av träskivor i väntan på beslut om att göra undersökningar. Det finns nämligen starka skäl att tro att här under golvet finns kvarlevorna efter Kung Magnus Ladulås och hans barnbarn. Ett forskningsäventyr som inleddes 2008 får nu efter tio års undersökningar och lång väntan på beslut, sitt abrupta slut. Det blir ingen mera forskning. Hemligheten med gravkammaren förblir olöst. Innan årets slut ska stengolvet läggas tillbaka. Så har ansvariga bestämt.
Här berättar vi om bakgrunden till projekt Magnus Ladulås och den snåriga väg som lett fram till att gåtan om en av medeltidens mäktigaste familjer nu går i graven.
Våren 2011 öppnades en av de två gigantiska gravtumbor som dominerar koret i Riddarholmskyrkan i Stockholm. Ett forskarteam hade äntligen fått tillstånd på en ansökan från 2008. Syftet var att göra nya analyser på kvarlevorna efter Magnus Birgersson, mera känd som Magnus Ladulås, kung i Sverige från 1275 fram till sin död 1290.
Under forskarinsatsen kunde man lyfta fram åtta utsökta kopparskrin, några med inskriptioner av kungligheters namn; Magnus Ladulås, Drottning Helvig (Magnus Ladulås hustru), Magnus Birgersson m fl. Skrinen är inte medeltida, de är från 1915 då kvarlevorna hittades och undersöktes första gången. I sju av skrinen låg vardera en individ, det åttonde skrinet innehöll diverse benbitar som inte kunde härledas till någon av de övriga.
Nu var frågan; Vad skulle skeletten kunna berätta för oss med 2000-talets vetenskapliga metoder? Längd, kön, ungefärlig ålder, sjukdomar och förslitningsskador tar osteologin hand om. Isotopanalys berättar om individens konsumtion, rättsmedicin fastställer dödsorsak etc. Sammanlagt använder man ett tiotal olika analysverktyg. Men mest förväntan skapar DNA-analysen, den metod som idag säkrast kan fastställa en individs släktskap med andra.
Efter en spännande väntan på resultaten från kol14-dateringarna får dock forskarteamet en smärre chock. Skeletten är inte från 1200-talet – de är från 1400- och tidigt 1500-tal! De ben man mätt upp, bedömt och analyserat kan inte vara från Magnus Ladulås eller hans närmaste.
Arkeologerna som 1915 undersökt och skrinlagt skeletten, hade bara skriftliga källor att utgå ifrån när de gjorde sin bedömning och trodde sig ha hittat Magnus Ladulås med familj. Med dagens moderna metoder kunde man istället fastställa att gravkammaren och de gravlagda är från 1400-talet. Vilka är de sju personer man undersökt och var är Magnus Ladulås?
Forskarteamet riktade då sitt intresse åt den andra gravtumban i koret – där finns en annan kung, Karl Knutsson Bonde, som var svensk kung i omgångar mellan 1448 och fram till sin död 1470. Den undersöktes också 1915 och utöver kvarlevorna av kungen hittades ytterligare tre skelett som då aldrig undersöktes. Kunde dessa tre skelett vara personer från 1200-talet?
Våren 2012 ges teamet tillstånd att fortsätta undersökningarna och den andra graven öppnas. Även här är skeletten nedlagda i kopparskrin från 1916. I ett av skrinen ligger mycket riktigt ett skelett som bedöms vara Kung Karl Knutsson Bondes. Och i övriga skrin ligger de tre skelett som aldrig undersöktes 1916.
När analysresultaten kommer upprepar sig dock historien. Även dessa anonyma individer är från 1400-talet! Alltså ingen Magnus Ladulås den här gången heller.
Men nere i Karl Knutssons Bondes grav har forskarteamet gjort en annan värdefull upptäckt; en murad vägg som visar sig vara baksidan på ännu en gravkammare! Mellan de båda gravtumborna kan således en hittills oupptäckt grav finnas. En centralt placerad gravkammare som senare hamnat under och emellan de båda tumborna när de byggdes på 1570-talet. Den här placeringen är den allra finaste gravplatsen i en kyrka, mitt framför altaret, i koret. Den plats som viks för de allra mest betydelsefulla såsom en donator, en grundare, en kunglighet.
Det är nu ett tvisteliknande äventyr inleds mellan de beslutsgivande instanserna som till slut leder till att forskningen så att säga går i graven.
Tillstånd ges 2014 till att ta bort kalkstensgolvet mellan gravtumborna och gräva sig ned en liten bit till den medeltida golvnivån, men inte längre. Det man ser i den påföljande undersökningen stärker teorin att det rör sig om en outforskad gravkammare i tegel. Stickprov visar att det är 60 cm ned till ett fast golv. Självklart vill man fortsätta längre ned och gör därmed en ny ansökan. Men där tar det stopp.
Medan forskarteamet väntar på beslut går ansökningar, yttranden och beslut fram och tillbaka mellan Riksantikvarieämbetet, Rikshovmarskalkämbetet och Länsstyrelsen.
Det visar sig att man är oenig om vilken lag man ska hänvisa till, om undersökningarna ska fortsätta. Vilket lagrum ska man luta sig mot för att få ta sig ner under den medeltida golvnivån? Under åren 2014 och 2015 pågår en ren rättsutredning.
Är gravkammaren under tumborna att betrakta som en fast fornlämning? Det är praxis att se gravar under kyrkor som fornlämningar menar Riksantikvarieämbetet. Det är i sådana fall Länsstyrelsen som ska fatta beslut. Men Riksmarskalksämbetet – Hovets förlängda arm – menar att det inte är en fornlämning. Istället hänvisar man till att man som innehavare av den enskilda begravningsplats som finns inne i kyrkan, inte vill driva frågan vidare och därmed är spiken satt i kistan för fortsatt forskning. Länsstyrelsen å sin sida avslår ansökan med hänvisning till att det inte är klarlagt vem som har rätt att fatta beslut i frågan. Moment 22 således!
Forskarna överklagade Länsstyrelsens beslut hos Förvaltningsrätten men fick avslag.
Det var så vitt man kan förstå inte bristande intresse för forskningsinsatserna som lett till avslag. Vad var det då som gick snett? Finns något bakomliggande som vi vanliga inte kan se eller förstå?
Varför är då detta viktigt?
Projektet har stort värde både ur vetenskaplig och ur allmän synvinkel. Man kan få svar på var Magnus Ladulås är begravd, man ökar kunskapen om Franciskanerklostrets historia – det kloster som Magnus Ladulås grundade och det som sedan blev Riddaholmskyrkan, man får reda på hur kyrkan och koret har använts genom århundradena och sist men inte minst får man fram fakta om de personer som begravts i koret. Släktskap, hälsotillstånd, dödsorsak, levnadsvillkor och mycket mer. Det låter oss för en stund blicka in i en medeltida maktsfär.
Det finns också ett ypperligt tillfälle att testa Erikskrönikans sanningshalt. Där finns nämligen ganska noggranna beskrivningar av Magnus Ladulås och hans barnbarns begravningar.
Att vara så nära sitt mål, så nära att få svar på hemligheten bakom den outforskade gravkammaren, så nära att få veta mer om en av medeltidens mest inflytelserika regenter, men inte få gå vidare är förstås frustrerande. Där, bara några decimeter av sand ned under golvytan ligger svaren. Men nu måste grävningsschaktet återställas, stengolvet läggas tillbaka, efter att ha legat åt sidan i över fyra år. Frågorna som forskarna väckt får inte sin lösning i vår tid.
Konsekvensen blir förstås inte bara besvikelse hos forskarna utan också hos de som finansierat undersökningen och inte minst hos en stor intresserad allmänhet. Fortsatt forskning hade kunnat sprida många positiva ringar kring alla inblandade; forskarna, stiftelserna, fonderna och Kungahuset såsom i fallet med Richard III i England.
Men givetvis har projektet ändå lett forskarna en bit vidare. Man har kunnat ompröva de gamla resultaten, kunnat fastställa en rad nya fakta, man har utvärderat tumbornas byggkonstruktion etc. I en framtid med andra beslutsfattare och andra premisser finns kanske nya möjligheter till undersökningar. Det som nu har skapats är bättre förutsättningar för ett framtida forskarteam att ta vid i sökandet efter en av våra mest berömda medeltida kungar.
--------
Fotnot 1: Gravtumba är ett sarkofagliknande stenmonument som sätts över en grav. I Riddarholmskyrkan kom gravtumborna till på initiativ av Kung Johan III på 1570-talet.
Fotnot 2: Magnus Ladulås hade ett starkt kyrkligt engagemang. Han gav stöd till flera kloster- och kyrkobyggen. Bland annat gynnade han Franciskanerna som byggde ett kloster på Kidesholmen som senare blev Riddarholmen. Han valde också sin gravplats i detta konvent, idag ombyggt till Riddarholmskyrkan.
Fakta:
Magnus Ladulåsprojektet är en fortsättning på undersökningen av Birger jarl och hans grav i Varnhem våren 2002. Projektet är ett samarbete mellan Stockholms stadsmuseum genom Lin Annerbäck (samordnare), Västergötlands museum genom fil dr. Maria Vretemark (vetenskapligt ansvarig), Rättsmedicinalverkets avd för rättsgenetik i Linköping, Uppsala universitet, Stockholms universitet, Göteborgs universitet, Högskolan på Gotland, Stenkonservatorn SKANSKA och Svea television som dokumenterat projektet via film.
Tillstånd har utfärdats av Riksmarskalksämbetet, Riksantikvarieämbetet och Statens fastighetsverk.
Riddarholmskyrkan är en kunglig gravkyrka, det är därför som Riksmarskalksämbetet har ansvar för Riddarholmskyrkans verksamhet och lösa egendom.
Projektet har finansierats genom medel från Berit Wallenbergs stiftelse, Torsten Söderbergs fond, Kungliga Vitterhetsakademien, Västergötlands fornminnesförening, Samfundet S:t Erik och Stiftelsen Grevillis fond.
Projektet spänner över tiden 2008, då ansökan om den första gravöppningen gjordes, till 2018 då slutgiltigt beslut gavs om återställning och igenläggning av det öppna schaktet. November 2018 sker återställande av utrymmet och 2019 utkommer en rapport med dokumentation över projektets olika faser.
Bloggen har skrivits av Praesto Pratum/Anja Praesto och Frida Lindfors.
-
Rent ut sagt. Ren jävla idioti.
Bedrövligt att ni inte fick fortsätta
Verkligen en skam för historisk forskning. Jag kan inte förstå hur länsstyrelsen kan ge avslag på grund av att ingen vet vem som får fatta beslut i frågan, medan hovet i princip bestämmer att ingen vidare forskning får göras. Verkligen en tandlös hantering av ärendet. Kanske det skulle vara bra att dra upp lite riktlinjer för hur man skall hantera dylika fall i framtiden.
Tack för ett intressant inlägg. Skulle vara intressant att få veta om det finns några som helst möjligheter att få fram uppgifter om var Rikissa Magnusson (hans dotter) till slut blev begravd?
usa casino online real money
usa casino online gambling
free no deposit usa casino bonus codes
usa casino no deposit bonus
coach usa casino trips from san antonio
club usa casino no deposit bonus codes 2021
usa casino bonus codes 2021
usa casino no deposit bonus 2021
usa casino bonus
coach usa casino trips coushatta
club usa casino no deposit bonus codes|
usa casino bonus codes 2021|
usa casino no deposit bonus 2021|usa casino city|
coach usa casino trips coushatta|
usa casino no deposit bonus 2021|
maria casino danmark
live casino danmark
luxury casino denmark
casino danmark online
party casino danmark
casino danmark.dk
casa casino denmark
casino denmark online
golden tiger casino online casino danmark
casino denmark copenhagen
live casino danmark|
live casino danmark|
tivoli casino denmark|
golden tiger casino online casino danmark|
maria casino danmark|
https://www.pumpitupparty.com/?s=%F0%9F%94%A5%20Bedste%20Danmarks%20onlinecasinoer%202021%20i%20%F0%9F%8E%B0%20www.casinotop2020.com
http://wbdc.org/?s=%F0%9F%94%A5%20Bedste%20Danmarks%20onlinecasinoer%202021%20i%20%F0%9F%8E%B0%20www.casinotop2020.com
https://jobs.mars.com/search/?q=%F0%9F%94%A5%20Bedste%20Danmarks%20onlinecasinoer%202021%20i%20%F0%9F%8E%B0%20www.casinotop2020.com
https://animeland.fr/?s=%F0%9F%94%A5%20Bedste%20Danmarks%20onlinecasinoer%202021%20i%20%F0%9F%8E%B0%20www.casinotop2020.com
https://www.benuta.co.uk/search/?q=%F0%9F%94%A5%20Bedste%20Danmarks%20onlinecasinoer%202021%20i%20%F0%9F%8E%B0%20www.casinotop2020.com
casino ireland
casino ireland jobs
mr green casino ireland
marino casino ireland
silks casino ireland
casino ireland|
mr casino ireland|
casino ireland|
mr casino ireland|
mr casino ireland|
casino ireland jobs|
casino ireland|
casino ireland jobs|
casino ireland dublin|
casino ireland|


Magnus Ladulås

I det som troddes vara Magnus Ladulås grav i Riddarholmskyrkan (kryptan under hans monument) fanns åtta skelett, vilket konstaterats vid den första gravöppningen 1915. Enligt historiska källor skulle graven innehålla kvarlevorna efter Magnus, hans hustru, ett barnbarn och en dotter. Den 12 april 2011 öppnades graven för att få klarhet i släktskap, hälsa och matvanor genom modern analys av skelettdelarna. Tidigare analyser antydde att Magnus Ladulås led av kroniska lungproblem eller hjärtsvikt. Tanken var även att göra jämförande DNA-analyser med de tre kroppar som finns i Birger jarls grav i Varnhem för att fastställa släktskapet.


Magnus Ladulås

I det som troddes vara Magnus Ladulås grav i Riddarholmskyrkan (kryptan under hans monument) fanns åtta skelett, vilket konstaterats vid den första gravöppningen 1915. Enligt historiska källor skulle graven innehålla kvarlevorna efter Magnus, hans hustru, ett barnbarn och en dotter. Den 12 april 2011 öppnades graven för att få klarhet i släktskap, hälsa och matvanor genom modern analys av skelettdelarna. Tidigare analyser antydde att Magnus Ladulås led av kroniska lungproblem eller hjärtsvikt. Tanken var även att göra jämförande DNA-analyser med de tre kroppar som finns i Birger jarls grav i Varnhem för att fastställa släktskapet.

Den 9 december 2011 meddelades att de undersökta skeletten inte var Magnus Ladulås med familj. Vid en C14-datering utförd av professor Göran Possnert, konstaterades att kvarlevorna var efter individer begravda någon gång omkring 1430–1520. Ansvariga för projektet antog att fel grav angetts som Magnus Ladulås grav och att han och familjen vilade i graven intill. Ansökan gjordes för att få öppna graven under våren 2012.

Den andra graven ansågs tillhöra Karl Knutsson (Bonde), då den markeras av ett monument över honom, placerat alldeles bredvid Magnus gravtumba. Dessa monument kom först till då Johan III lät göra en restaurering på 1570-talet och de är alltså i sin tur baserade på historik. Även denna grav undersöktes vid gravöppningen 1915 och då utmärkte sig ett skelett. Resterna av en begravningsdräkt ansågs tidsbestämma det till slutet av 1400-tal och då det stämde väl med Karl Knutsson fästes mindre vikt vid de övriga skelett i samma grav.


Magnus Ladulås

I det som troddes vara Magnus Ladulås grav i Riddarholmskyrkan (kryptan under hans monument) fanns åtta skelett, vilket konstaterats vid den första gravöppningen 1915. Enligt historiska källor skulle graven innehålla kvarlevorna efter Magnus, hans hustru, ett barnbarn och en dotter. Den 12 april 2011 öppnades graven för att få klarhet i släktskap, hälsa och matvanor genom modern analys av skelettdelarna. Tidigare analyser antydde att Magnus Ladulås led av kroniska lungproblem eller hjärtsvikt. Tanken var även att göra jämförande DNA-analyser med de tre kroppar som finns i Birger jarls grav i Varnhem för att fastställa släktskapet.

Den 9 december 2011 meddelades att de undersökta skeletten inte var Magnus Ladulås med familj. Vid en C14-datering utförd av professor Göran Possnert, konstaterades att kvarlevorna var efter individer begravda någon gång omkring 1430–1520. Ansvariga för projektet antog att fel grav angetts som Magnus Ladulås grav och att han och familjen vilade i graven intill. Ansökan gjordes för att få öppna graven under våren 2012.

Den andra graven ansågs tillhöra Karl Knutsson (Bonde), då den markeras av ett monument över honom, placerat alldeles bredvid Magnus gravtumba. Dessa monument kom först till då Johan III lät göra en restaurering på 1570-talet och de är alltså i sin tur baserade på historik. Även denna grav undersöktes vid gravöppningen 1915 och då utmärkte sig ett skelett. Resterna av en begravningsdräkt ansågs tidsbestämma det till slutet av 1400-tal och då det stämde väl med Karl Knutsson fästes mindre vikt vid de övriga skelett i samma grav. De tre som låg djupast hade fått en enklare begravning, möjligen under klostrets första tid och skulle i så fall kunna vara Magnus med familj. Som hypotes framfördes 2011 att Karl Knutsson, för att höja sitt anseende som kung, inte bara låtit sig begravas intill kung Magnus utan till och med (falskeligen) gjort anspråk på den tidiga familjegraven.

Karl Knutssons grav öppnades i mars 2012, och kvarlevorna efter åtta personer hittades. Undersökningarna styrkte att det var Karls grav. I april meddelades att Magnus Ladulås inte funnits. De skelett i botten av tumban som man ansett kunde vara från 1200-talet, visade sig efter C14-undersökning vara från 1400-talet. Personerna i graven hade inte heller, med undantag av Karl Knutsson, uppnått 50 års ålder.


Magnus Ladulås

I det som troddes vara Magnus Ladulås grav i Riddarholmskyrkan (kryptan under hans monument) fanns åtta skelett, vilket konstaterats vid den första gravöppningen 1915. Enligt historiska källor skulle graven innehålla kvarlevorna efter Magnus, hans hustru, ett barnbarn och en dotter. Den 12 april 2011 öppnades graven för att få klarhet i släktskap, hälsa och matvanor genom modern analys av skelettdelarna. Tidigare analyser antydde att Magnus Ladulås led av kroniska lungproblem eller hjärtsvikt. Tanken var även att göra jämförande DNA-analyser med de tre kroppar som finns i Birger jarls grav i Varnhem för att fastställa släktskapet.

Den 9 december 2011 meddelades att de undersökta skeletten inte var Magnus Ladulås med familj. Vid en C14-datering utförd av professor Göran Possnert, konstaterades att kvarlevorna var efter individer begravda någon gång omkring 1430–1520. Ansvariga för projektet antog att fel grav angetts som Magnus Ladulås grav och att han och familjen vilade i graven intill. Ansökan gjordes för att få öppna graven under våren 2012.

Den andra graven ansågs tillhöra Karl Knutsson (Bonde), då den markeras av ett monument över honom, placerat alldeles bredvid Magnus gravtumba. Dessa monument kom först till då Johan III lät göra en restaurering på 1570-talet och de är alltså i sin tur baserade på historik. Även denna grav undersöktes vid gravöppningen 1915 och då utmärkte sig ett skelett. Resterna av en begravningsdräkt ansågs tidsbestämma det till slutet av 1400-tal och då det stämde väl med Karl Knutsson fästes mindre vikt vid de övriga skelett i samma grav. De tre som låg djupast hade fått en enklare begravning, möjligen under klostrets första tid och skulle i så fall kunna vara Magnus med familj. Som hypotes framfördes 2011 att Karl Knutsson, för att höja sitt anseende som kung, inte bara låtit sig begravas intill kung Magnus utan till och med (falskeligen) gjort anspråk på den tidiga familjegraven.

Karl Knutssons grav öppnades i mars 2012, och kvarlevorna efter åtta personer hittades. Undersökningarna styrkte att det var Karls grav. I april meddelades att Magnus Ladulås inte funnits. De skelett i botten av tumban som man ansett kunde vara från 1200-talet, visade sig efter C14-undersökning vara från 1400-talet. Personerna i graven hade inte heller, med undantag av Karl Knutsson, uppnått 50 års ålder. Från tidigare öppning visste man att en av gravkammarens murar var orörd från medeltiden. Eftersom det visat sig att det fanns ett avstånd mellan de två gravkamrar som öppnats undersöktes muren för att avgöra om det kunde finnas ytterligare en gravkammare, från tiden för Riddarholmskyrkans ursprungliga uppförande och Magnus Ladulås död. Borrprov har visat att muren är en tegelsten bred och att utrymmet bakom är sandfyllt. Som ny hypotes antas att det finns en äldre gravkammare på denna mest centrala plats, precis framför altaret.


Magnus Ladulås


Sven Nordqvist

Sven Otto Rickard Nordqvist, född 30 april 1946 i Helsingborg, är en svensk barnboksförfattare och illustratör (tecknare), mest känd för böckerna om Pettson och Findus. Han har även skrivit och illustrerat böckerna Minus och stora världen, Agaton Öman och Alfabetet, Hattjakten och böckerna om Nasse samt illustrerat böckerna om Mamma Mu. Han var ledamot av Svenska barnboksakademien 1991–2011.

År 1982 ordnade Bokförlaget Opal en bilderbokstävling som vanns av Sven Nordqvist med boken Agaton Öman och alfabetet. Det stora genombrottet kom dock med nästa bok Pannkakstårtan, då man för första gången fick stifta bekantskap med gubben Pettson och hans katt Findus.

Nordqvist har också illustrerat böckerna om Mamma Mu och Kråkan av författarparet Tomas och Jujja Wieslander. Ett flertal julkalendrar i både radio och TV har även de fått illustrationer av Nordqvist.

År 1993 gick Hannele Norrström bort i cancer. Hennes berättelse GuldflickanNorrström, Hannele (1995), Guldflickan, ill. av Nordqvist, Sven. Bokförlaget Opal kom ut i tryckt form 1995. Norrström önskade att Sven Nordqvist skulle illustrera boken, något han tackade ja till. Vinsten av boken gick till barncancerfonden.

Utöver illustrerandet har han också ägnat sig åt konstnärliga utsmyckningar och installationer, däribland ett lekrum på en barnavdelning på Akademiska sjukhuset i Uppsala, en trärelief på förskolan Paletten i Örbyhus och Millesgårdens bilderboksby, den sistnämnda tillsammans med Leif Högström 1991. Han har även varit med och byggt upp Pettsons hus på ett flertal ställen runt om i landet; Julita gård, Junibacken och Gröna Lund.

Han vann Augustpriset i kategorin Årets svenska barn- och ungdomsbok 2007 för sin bilderbok Var är min syster? och har tidigare varit nominerad med Mats Wahls bok Den långa resan.

Efter När Findus var liten och försvannNordqvist, Sven (2001), När Findus var liten och försvann. Bokförlaget Opal ägnade han lång tid åt kommande boken Var är min syster? och andra projekt som Lisa väntar på bussen och illustrationer till andra författares verk. Tio år senare kom idén om att göra om en gammal teaterpjäs om Pettson och Findus till en ny bilderbokIntervju med Sven Nordqvist i Svenska dagbladet, 21 augusti 2012, och 2012 kom Findus flyttar ut. Den gick snabbt upp på topplistorna både i Sverige och Tyskland där Pettson och Findus är mycket storaSvenska Dagbladet 1 mars 2013. Den 2 februari 2015 tilldelades Sven Nordqvist Expressens ungkulturpris Heffaklumpen för sina insatser

Dagbladet 1 mars 2013. Den 2 februari 2015 tilldelades Sven Nordqvist Expressens ungkulturpris Heffaklumpen för sina insatser.

Ateljén i lägenheten är som en Sven Nordqvist-bild. En som skulle ta lång tid att teckna om man ville göra verkligheten rättvisa. En blandning av samlade och kvarglömda saker, men utan känsla av oordning:
En uppstoppad duvhök, målningen av yngste sonen i hatt med en pingvin i famnen som jag känner igen från samlingsvolymen ”Sven Nordqvists bilder”, en modell av rådhuset i Sigtuna, ett munspel, ett påskägg, målarburkar, lim, bilder på olika ko-raser, en jordglob, gamla skrivböcker, ett legobygge från julen, en kaffekvarn, en bälgkamera, en låda med favoritdataspelet Civilization. Någonstans också en liten plats att teckna.
Men Sven Nordqvist säger att lusten att arbeta har försvunnit, att han inte kan förmå sig att komma i gång.
– Jag ska bli nöjd med det jag gör och det fungerar inte att göra samma sak igen. Jag funderar på att kanske hitta andra sätt att göra saker på, andra manér.
I fönstret bakom honom står Augustpris-statyetten han fick för bilderboken ”Var är min syster?” 2007. Han har lagt upp ena benet på det låga soffbordet.
– Det är konstigt att jag inte bara försöker, säger han och lägger till att det är tråkigt att det börjar ta slut.
Jag som har så många anteckningar i min research som handlar om lekfullhet och det galna upptåget. Jag tar tag i verkligheten.
Du bryr dig om verkligheten när du tecknar?
– Jag tycker om att teckna på det sättet. Jag får anstränga mig om jag ska stilisera. Tecknare som Eva Lindström och Pija Lindenbaum har ett helt annat förenklat sätt att teckna, som jag tycker om eftersom att de är mer stiliserade. Det gör dem mer intressanta, kan jag tycka.
– Om jag ser ett konstverk som är en exakt återgiven verklighet så blir jag inte så intresserad, det måste vara något som skevar.
Men det händer ju i dina bilder, det finns en stillsam galenskap där inne. Inte minst i ”Var är min syster?”.
– Ja, där finns blandningen av realism och att något bryter av och blir fel.
”Var är min syster?” kallar han sitt mästarprov. Han hade haft idén i 25 år och bilderna kom – till skillnad från i de flesta andra av hans projekt – före texten. Det är ett storslaget verk, oefterhärmligt i sin närmast maniska detaljrikedom. Det är rum på rum, landskap på landskap med en krumelur till, en manick ytter-ligare.
Du verkar inte vilja lämna dina bilder när du väl klivit in i den?
– Det kan vara så att jag vill stanna kvar i det jag tycker om. När jag ritade ”Var är min syster?” hade jag stora original, och tuschpennans bredd avgjorde hur långt ner jag kunde gå i detaljerna. Jag tycker också om att titta länge på bilder, det gjorde jag mycket när jag var liten.
Vilka tecknare har inspirerat dig?
– Mort Drucker på MAD var viktig, han hade ofta tokiga gubbar i bakgrunden som gjorde sådant som inte hörde till historien, han fyllde ut bilden med mer.
Den danska tecknaren Robert Storm Pedersen – känd som Storm P och för alla som upplevt mellanölsåren mest känd för sin bild på Tuborg-burkarna – nämner han också. Storm P tecknade ofta omöjliga och möjliga uppfinningar. Enormt komplicerade citruspressar som innefattade elefanter och cyklar för ängsliga personer.
Sven Nordqvist berättar om maskinerna i Pettson-böckerna. Hur han ville att de skulle fungera i verkligheten. Ingen skulle slå honom på fingrarna där.
– Någon gång har det hänt att jag låtit något som inte fungerar vara med ändå, det är ju bara en saga.
En tecknare han nämner i samlings-volymen är Ralph Steadman, som kanske mest är känd för att han blev den självförbrännande gonzo-journalisten Hunter S Thompsons hustecknare. Häromåret kom dokumentären ”For no good reason” om Steadman med Johnny Depp som berättare och ciceron. Där träder han fram som en tecknare som dras till det galna och som tecknar med våldsam frenesi. Jag lämnar över dokumentären till Sven Nordqvist, på en liten usb-sticka.
Vad är det du gillar hos Steadman?
– Det är hans skicklighet och att det ser ut som om det finns en glädje i tecknandet, att han har haft roligt hela tiden. Att rita med tuschpenna på det där sättet är svårt. Det ser inte ut som om han skissar innan han lagt på tuschen, det avundas jag. Jag skissar så noga innan jag börjar.
Är du sträng mot dig själv?
– När jag är inne i något blir jag mer öppen. När jag tecknar kan det komma upp, den här babbligheten som jag saknar i verkliga livet.
Jag nämner Povel Ramel, som en annan skicklig tekniker med en oerhörd frihet inuti den där skickligheten, närmast oändlig.
– Det är viktigt att man tillåter sig att leka. När jag väl tecknar kommer saker djupt inifrån som spontana infall, ibland kan det bli pinsamt, men det kan bli bra också.
Men det är inte en lekfullhet som bara går i hög hastighet, utan också en närmast meditativ infallsrikedom. En bild som jag fick i huvudet när jag läste igenom Sven Nordqvists böcker var den av Henry David Thoreau och hans skogsliv i Walden. Ett liv där människan fogar samman alla olika delar av sin person och sitt värv till en helhet. Som i en möbel eller ett timmerhus. Som på landet förr i tiden, innan arbetsdelningen.
– Jag har alltid känt mig hemma på landsbygden. När jag ser på gamla fotografier på landsbygden förr i tiden är det som om jag varit där tidigare. Även om jag förstår att det var ett hårt liv kan jag också se det som ett enklare och bättre liv.
I boken ”Stackars Pettson” (1987) kliver Pettson och katten Findus till slut ut från huset en dag när Pettson är ledsen. Findus lurar honom upp ur kökssoffan genom att låtsas att han fastnat i vedboden. Bilderna där ute är magiskt grå, men ”den fuktiga luften gav färgerna skärpa och djup och fick dem att lysa”. Det är höst, det hänger några enstaka gyllene löv i en stor bok, svampar, avklädda ljusgrå aspar, mörkt gröna granar:
”Det var fullkomligt stilla och tyst. Luften var fuktig och nästan kylig. Det kändes bra att röra på sig, tyckte Pettson. Att vara på väg någonstans, i stället för att bara sitta stilla och känna efter hur dystert allting var”.
Kan det finnas rum som du kan gå till, som berättelser där du kan vara mer fri?
– När jag skrev Pettson-böckerna flyttade jag in i det huset. Där tänker jag på ett annat sätt. Jag ser andra detaljer, jag är fri i någon mening. På samma sätt som man kan känna sig fri när man läser en bok man tycker om. Man är där. Så är det när jag är inne i en bild eller ett projekt. Det är det jag saknar nu.
Vilka dörrar kan du öppna nu?
– Jag har tänkt på en bilderbok, men jag tänker inte på bilder på samma sätt nu. Det är mörkare, dystrare. Det där roliga dyker inte upp längre. Kanske är det en bilderbok för vuxna.
Efter några timmar får jag ett mejl från Sven Nordqvist. Han har sett dokumentären om Ralph Steadman: ”Där fanns några avsnitt om hur han jobbar som var precis vad jag många gånger har undrat över och velat se. Jag har ibland undrat om jag skulle göra andra bilder ifall jag gav mig en ateljé med mer plats och lite stökigare. Men jag har aldrig prövat det.”
Följ Expressen Kultur på Facebook - där kan du diskutera och kommentera våra artiklar.


Sven Nordqvist

År 1982 ordnade Bokförlaget Opal en bilderbokstävling som vanns av Sven Nordqvist med boken Agaton Öman och alfabetet. Det stora genombrottet kom dock med nästa bok Pannkakstårtan, då man för första gången fick stifta bekantskap med gubben Pettson och hans katt Findus.

Nordqvist har också illustrerat böckerna om Mamma Mu och Kråkan av författarparet Tomas och Jujja Wieslander. Ett flertal julkalendrar i både radio och TV har även de fått illustrationer av Nordqvist.

År 1993 gick Hannele Norrström bort i cancer. Hennes berättelse GuldflickanNorrström, Hannele (1995), Guldflickan, ill. av Nordqvist, Sven. Bokförlaget Opal kom ut i tryckt form 1995. Norrström önskade att Sven Nordqvist skulle illustrera boken, något han tackade ja till. Vinsten av boken gick till barncancerfonden.

Utöver illustrerandet har han också ägnat sig åt konstnärliga utsmyckningar och installationer, däribland ett lekrum på en barnavdelning på Akademiska sjukhuset i Uppsala, en trärelief på förskolan Paletten i Örbyhus och Millesgårdens bilderboksby, den sistnämnda tillsammans med Leif Högström 1991. Han har även varit med och byggt upp Pettsons hus på ett flertal ställen runt om i landet; Julita gård, Junibacken och Gröna Lund.

Han vann Augustpriset i kategorin Årets svenska barn- och ungdomsbok 2007 för sin bilderbok Var är min syster? och har tidigare varit nominerad med Mats Wahls bok Den långa resan.

Efter När Findus var liten och försvannNordqvist, Sven (2001), När Findus var liten och försvann.


Sven Nordqvist

År 1982 ordnade Bokförlaget Opal en bilderbokstävling som vanns av Sven Nordqvist med boken Agaton Öman och alfabetet. Det stora genombrottet kom dock med nästa bok Pannkakstårtan, då man för första gången fick stifta bekantskap med gubben Pettson och hans katt Findus.

Nordqvist har också illustrerat böckerna om Mamma Mu och Kråkan av författarparet Tomas och Jujja Wieslander. Ett flertal julkalendrar i både radio och TV har även de fått illustrationer av Nordqvist.

År 1993 gick Hannele Norrström bort i cancer. Hennes berättelse GuldflickanNorrström, Hannele (1995), Guldflickan, ill. av Nordqvist, Sven. Bokförlaget Opal kom ut i tryckt form 1995. Norrström önskade att Sven Nordqvist skulle illustrera boken, något han tackade ja till. Vinsten av boken gick till barncancerfonden.

Utöver illustrerandet har han också ägnat sig åt konstnärliga utsmyckningar och installationer, däribland ett lekrum på en barnavdelning på Akademiska sjukhuset i Uppsala, en trärelief på förskolan Paletten i Örbyhus och Millesgårdens bilderboksby, den sistnämnda tillsammans med Leif Högström 1991. Han har även varit med och byggt upp Pettsons hus på ett flertal ställen runt om i landet; Julita gård, Junibacken och Gröna Lund.

Han vann Augustpriset i kategorin Årets svenska barn- och ungdomsbok 2007 för sin bilderbok Var är min syster? och har tidigare varit nominerad med Mats Wahls bok Den långa resan.

Efter När Findus var liten och försvannNordqvist, Sven (2001), När Findus var liten och försvann. Bokförlaget Opal ägnade han lång tid åt kommande boken Var är min syster? och andra projekt som Lisa väntar på bussen och illustrationer till andra författares verk.


Sven Nordqvist

År 1982 ordnade Bokförlaget Opal en bilderbokstävling som vanns av Sven Nordqvist med boken Agaton Öman och alfabetet. Det stora genombrottet kom dock med nästa bok Pannkakstårtan, då man för första gången fick stifta bekantskap med gubben Pettson och hans katt Findus.

Nordqvist har också illustrerat böckerna om Mamma Mu och Kråkan av författarparet Tomas och Jujja Wieslander. Ett flertal julkalendrar i både radio och TV har även de fått illustrationer av Nordqvist.

År 1993 gick Hannele Norrström bort i cancer. Hennes berättelse GuldflickanNorrström, Hannele (1995), Guldflickan, ill. av Nordqvist, Sven. Bokförlaget Opal kom ut i tryckt form 1995. Norrström önskade att Sven Nordqvist skulle illustrera boken, något han tackade ja till. Vinsten av boken gick till barncancerfonden.

Utöver illustrerandet har han också ägnat sig åt konstnärliga utsmyckningar och installationer, däribland ett lekrum på en barnavdelning på Akademiska sjukhuset i Uppsala, en trärelief på förskolan Paletten i Örbyhus och Millesgårdens bilderboksby, den sistnämnda tillsammans med Leif Högström 1991. Han har även varit med och byggt upp Pettsons hus på ett flertal ställen runt om i landet; Julita gård, Junibacken och Gröna Lund.

Han vann Augustpriset i kategorin Årets svenska barn- och ungdomsbok 2007 för sin bilderbok Var är min syster? och har tidigare varit nominerad med Mats Wahls bok Den långa resan.

Efter När Findus var liten och försvannNordqvist, Sven (2001), När Findus var liten och försvann. Bokförlaget Opal ägnade han lång tid åt kommande boken Var är min syster? och andra projekt som Lisa väntar på bussen och illustrationer till andra författares verk. Tio år senare kom idén om att göra om en gammal teaterpjäs om Pettson och Findus till en ny bilderbokIntervju med Sven Nordqvist i Svenska dagbladet, 21 augusti 2012, och 2012 kom Findus flyttar ut. Den gick snabbt upp på topplistorna både i Sverige och Tyskland där Pettson och Findus är mycket storaSvenska


Visby

Visby är en tätort som är centralort i Region Gotland samt residensstad i Gotlands län. Visby är även stiftsstad i Visby stift. Visby har  invånare (). Den medeltida hansestaden Visby är en av de bäst bevarade medeltida städerna i Skandinavien och är sedan 1995 med på Unescos världsarvslista.

Visby kallas ”rosornas och ruinernas stad”.

miniatyr|vänster|Karta över Visby innerstad från 1928.

Kongresshallen, som fick namnet Wisby Strand Congress & Event Gotland, invigdes den 14 april 2007 och kom att kosta 188,6 miljoner kronor vilket var 52 miljoner mer än beräknat. Kongresshallen ligger mellan Almedalsbiblioteket, Almedalen, Campus Gotland och södra delen av Strandpromenaden.

När Flextronics tog över fabriken 1999 jobbade 950 personer där. I dag är det bara 165 kvar och de fick i går besked om att fabriken ska läggas ned.
Den multinationella kontraktstillverkaren Flextronics tog över flera Ericssonfabriker i slutet av 1990-talet. Det blev avstampet för Flextronics snabba tillväxt i Sverige.
Efter Ericssonaffärerna har Flextronics tagit över telekomrelaterad verksamhet från en mängd storföretag i Sverige - inte minst Telias IT-service.
Kommentarer
Välkommen att säga din mening på Ny Teknik.
Principen för våra regler är enkel: visa respekt för de personer vi skriver om och andra läsare som kommenterar artiklarna. Alla kommentarer modereras efter publiceringen av Ny Teknik eller av oss anlitad personal.


Visby

miniatyr|vänster|Karta över Visby innerstad från 1928.

År 1904 försågs gatorna med elektrisk belysning och 1910 började hushållsgas levereras från gasverket på Söderväg. Visby innerstads framtid och frågan hur dess kulturvärden skulle bevaras präglade både på debatt och stadsplanering under hela 1900-talet.


Visby

miniatyr|vänster|Karta över Visby innerstad från 1928.

År 1904 försågs gatorna med elektrisk belysning och 1910 började hushållsgas levereras från gasverket på Söderväg. Visby innerstads framtid och frågan hur dess kulturvärden skulle bevaras präglade både på debatt och stadsplanering under hela 1900-talet. Bilismens ökande prioriterades genom olika åtgärder under 1900-talets första hälft. Ett allmänt vattenledningssystem byggdes först 1925 och fram till dess tvingades de bosatta på Klinten hämta sitt vatten vid pumpen på Stora torget. Antalet boende innanför murarna minskade i antal under 1920-talet och framåt då Visbys ytterområden i allt snabbare takt bebyggdes. I kvarteret Nunnan revs delar av den medeltida bebyggelsen och ersattes av bostäder. Kvarteret blev klart 1937. Visby stadsbibliotek i Borgen innanför Österport invigdes 1960. Inför byggandet av föreningshuset Borgen 1958 vållade rivningen av ett helt kvarter ingen nämnvärd debatt. Annat blev det vid rivningen av grannkvarteret Östertull 1972 som medförde den första opinionsyttringen mot rivande i Visby innerstad under modern tid. Debatten bidrog till en vändpunkt i synen på bevarandet och stadens kulturvärden.

miniatyr|Kvarteret Östertull före rivningen 1970.

Under 1960-talet anlades Östercentrum vilket flyttade handelns tyngdpunkt utanför murarna. 1968 hölls den första Almedalsveckan. 1980-talet präglades av högkonjunktur där bland annat nya bostadsområden byggdes upp runt Visby. Även Visby hamn byggdes ut. I juni 1986 stals Havorringen, en guldhalsring som betraktas som ett av de mest fantastiska guldfynden i Sverige, från Gotlands Fornsal.


Visby

miniatyr|vänster|Karta över Visby innerstad från 1928.

År 1904 försågs gatorna med elektrisk belysning och 1910 började hushållsgas levereras från gasverket på Söderväg. Visby innerstads framtid och frågan hur dess kulturvärden skulle bevaras präglade både på debatt och stadsplanering under hela 1900-talet. Bilismens ökande prioriterades genom olika åtgärder under 1900-talets första hälft. Ett allmänt vattenledningssystem byggdes först 1925 och fram till dess tvingades de bosatta på Klinten hämta sitt vatten vid pumpen på Stora torget. Antalet boende innanför murarna minskade i antal under 1920-talet och framåt då Visbys ytterområden i allt snabbare takt bebyggdes. I kvarteret Nunnan revs delar av den medeltida bebyggelsen och ersattes av bostäder. Kvarteret blev klart 1937. Visby stadsbibliotek i Borgen innanför Österport invigdes 1960. Inför byggandet av föreningshuset Borgen 1958 vållade rivningen av ett helt kvarter ingen nämnvärd debatt. Annat blev det vid rivningen av grannkvarteret Östertull 1972 som medförde den första opinionsyttringen mot rivande i Visby innerstad under modern tid. Debatten bidrog till en vändpunkt i synen på bevarandet och stadens kulturvärden.

miniatyr|Kvarteret Östertull före rivningen 1970.

Under 1960-talet anlades Östercentrum vilket flyttade handelns tyngdpunkt utanför murarna. 1968 hölls den första Almedalsveckan. 1980-talet präglades av högkonjunktur där bland annat nya bostadsområden byggdes upp runt Visby. Även Visby hamn byggdes ut. I juni 1986 stals Havorringen, en guldhalsring som betraktas som ett av de mest fantastiska guldfynden i Sverige, från Gotlands Fornsal. Visby har liksom hela Gotland besök av många turister idag. I Visby anordnas sedan 1984 den årliga Medeltidsveckan som har stor ekonomisk betydelse för Visby och Gotland. 1995 upptogs Hansestaden Visby på Unescos världsarvslista. Året efter i december 1996 skedde det ännu ouppklarade mordet på Wisby Hotell som fått stort utrymme i riksmedia. 1998 etablerade sig Högskolan på Gotland i den gamla maltfabriken.

Almedalsbiblioteket uppfördes under åren 2000-2001 mellan Almedalen och Högskolan på Gotland och invigdes den 22 september 2001. Den 23 maj 2003 beslutade kommunfullmäktige att uppföra en kongresshall i kvarteret Kasernen i Visby.


Thomas Wassberg

Lars Thomas Wassberg, född 27 mars 1956 i Lennartsfors i Värmland, är en svensk tidigare längdskidåkare. Han deltog under karriären i fyra olympiska spel (fyra medaljer, alla guld) samt tre världsmästerskap (sju medaljer, varav fyra guld). 1980 belönades han både med Holmenkollenmedaljen och Svenska Dagbladets guldmedalj.

Skidkarriär
Thomas Wassberg gick på skidgymnasium i Järpen, och slutade på andra och fjärde plats på 50 respektive 15 kilometer som 20-åring vid världscupdeltävlingar i Lahtis i Finland under för-VM-tävlingar 1977.Horisont 1977, sidan 53 - Svenska framgångar i Lahtis, Bertmarks 1978 På grund av ett brutet ben missade han VM i Lahtis 1978. 1980 tilldelades Wassberg Svenska Dagbladets guldmedalj, men han vägrade ta emot den i protest mot att skidåkaren Sven-Åke Lundbäck inte tilldelades medaljen 1978.Nationalencyklopedin multimedia plus, 2000 Först i december 2013 accepterade han att ta emot priset. Han mottog också Holmenkollenmedaljen 1980.

Wassberg var också inblandad i en historisk spurtstrid om guldmedaljen i tävlingen på 15 kilometer vid olympiska vinterspelen i Lake Placid 1980. Wassberg besegrade finländske skidåkaren Juha Mieto med minsta möjliga marginal, en hundradels sekund (0,01 sek). Han föreslog att guldmedaljen skulle delas i två delar, men Mieto motsatte sig detta. Den snäva segermarginalen 1980 gav upphov till regeländringar. Det beslutades att minsta marginal någon kan vinna med i längdåkning ska vara en tiondel (0,1) sekund. Skulle två åkare hamna på samma tiondel, delas placeringen.

Thomas Wassberg blev svensk mästare på 15 kilometer 1979, 1980, 1982 och 1983, på 30 kilometer 1979, 1980 och 1981 samt på 50 kilometer 1980. Han blev även svensk mästare på 3x10 kilometer med Åsarna IK 1980–1983, 1985 samt 1987 och 1988.

I olympiska sammanhang slutade han på 15:e plats på 15 kilometer 1976, och blev mästare på 15 kilometer 1980 samt 4:a på 30 kilometer samt samma år. 1984 blev han mästare på 50 kilometer och slutade på 14:e plats på 30 kilometer. 1988 slutade han på 42:a plats på 30 kilometer. I olympiska stafettsammanhang ingick han i det svenska lag som slutade 4:a 1976 och 5:a 1980 samt tog guld 1984 och 1988. 1988 bar han även den svenska fanan

När Thomas Wassberg blev olympisk guldmedaljör på 15 kilometer i Lake Placid 1980, avgjorde han den olympiska skidhistoriens jämnaste thriller med en hundradels sekund före den finske bjässen Juha Mieto. 41.57,63 mot 41.57,64 – Mieto skulle ha haft 4,3 centimeter kvar till mållinjen, när Wassberg passerade den, om de startat samtidigt. En löjligt liten marginal och hundradelar används därför inte längre inom längdskidåkningen.
Thomas Wassberg belönades med Svenska Dagbladets bragdguld, men liksom författaren Jean-Paul Sartre gjorde det med Nobelpriset 1964, så vägrade Wassberg att ta emot medaljen. En protest mot att kompisen Sven-Åke Lundbäck inte fått bragdguldet för sina två VM-guld i Lahtis 1978, då juryn istället valt att belöna Björn Borg och Ingemar Stenmark en andra gång.
Med sin något bohemiska men ändå konsekventa hållning blev mannen med rimfrostskägget det svenska folkets man mer än någon annan skidrännare sen ”Mora-Nisses” dagar. Tidigt visste han vad han ville. Pappa Olle tog med pojken de få milen från Lennartsfors till Holmenkollen i Oslo, innan Thomas ens börjat skolan. Just i Kollen är Wassberg den utlänning som åskådarna mest tagit till sina rymliga och varma hjärtan.
Som blyg tonåring kom han till skidgymnasiet i Järpen, Jämtland, 1972. Fortsättning vid idrottsplutonen på I 5 i Östersund och 1976 blev han som 20-åring tidernas yngste svenske skidolympier. Wassbergs meritlista från OS innehåller ytterligare tre guld: 50 km och stafett 1984, plus stafett 1988.
1982 blev han världsmästare på 50 km i Holmenkollen, men karriärens verkliga höjdpunkt kom i Oberstdorf-VM 1987, med två guld och två silver.
Efter en halvskral säsong 1986 stämde plötsligt allt. Han vann tremilen i suverän stil och Sverige vann givetvis stafetten. Han körde sedan lika bra VM ut, dock utan att få något ytterligare individuellt guld. Marco Albarello var sju sekunder före Wassberg på 15 kilometer, och Maurilio de Zolt vann femmilen med 22 sekunders marginal.
På fyra VM-lopp var Thomas Wassberg aldrig sämre än tvåa – mindre än halvminuten från storslam. 1985 tog han även ett VM-silver (15 km) och ett -brons (stafett). Totalt körde han hem åtta individuella och sju stafett- SM samt att han även vann den totala Världscupen 1977. För Thomas Wassberg var skidåkningen väldigt enkel. Han hade inte mycket till övers för moderna tiders fysiologiska exprement. Eller som han sa: ”Vem fan tar pulsen på ett upplopp?”
KÄLLA: Olympiaboken


Thomas Wassberg


Thomas Wassberg

Skidkarriär
Thomas Wassberg gick på skidgymnasium i Järpen, och slutade på andra och fjärde plats på 50 respektive 15 kilometer som 20-åring vid världscupdeltävlingar i Lahtis i Finland under för-VM-tävlingar 1977.Horisont 1977, sidan 53 - Svenska framgångar i Lahtis, Bertmarks 1978 På grund av ett brutet ben missade han VM i Lahtis 1978. 1980 tilldelades Wassberg Svenska Dagbladets guldmedalj, men han vägrade ta emot den i protest mot att skidåkaren Sven-Åke Lundbäck inte tilldelades medaljen 1978.Nationalencyklopedin multimedia plus, 2000 Först i december 2013 accepterade han att ta emot priset. Han mottog också Holmenkollenmedaljen 1980.

Wassberg var också inblandad i en historisk spurtstrid om guldmedaljen i tävlingen på 15 kilometer vid olympiska vinterspelen i Lake Placid 1980. Wassberg besegrade finländske skidåkaren Juha Mieto med minsta möjliga marginal, en hundradels sekund (0,01 sek). Han föreslog att guldmedaljen skulle delas i två delar, men Mieto motsatte sig detta. Den snäva segermarginalen 1980 gav upphov till regeländringar. Det beslutades att minsta marginal någon kan vinna med i längdåkning ska vara en tiondel (0,1) sekund. Skulle två åkare hamna på samma tiondel, delas placeringen.

Thomas Wassberg blev svensk mästare på 15 kilometer 1979, 1980, 1982 och 1983, på 30 kilometer 1979, 1980 och 1981 samt på 50 kilometer 1980. Han blev även svensk mästare på 3x10 kilometer med Åsarna IK 1980–1983, 1985 samt 1987 och 1988.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0005.jsonl--Q351981--Representerad i bland annat följande kyrkor-8--sv-0005-152

Pehr Hörberg

Pehr Hörberg, född 31 januari 1746 i Virestads socken i Småland i Kronobergs län, död 24 januari 1816 i Falla i Risinge socken, Östergötlands län, var en svensk konstnär, målare och spelman.

Han har utfört ett stort antal målningar och konstverk, bland annat bilder ur böndernas liv och fantasier ur den nordiska fornsagan, väggbonader, porträtt, illustrationer, etsningar och träsnitt i en starkt personlig, folklig stil. Han har målat 87 altartavlor i kyrkor, varav 57 altartavlor i Östergötlands län.Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet, Finspång, Risinge kyrka.

miniatyr|höger|Interiör i Gustafs kyrka i Säters kommun i Dalarna. Altartavlan, Kristi himmelsfärd, målad av Pehr Hörberg 1803.
miniatyr|höger|Tjällmo kyrka, Östergötland, den gamla altartavlan, som föreställer Jesu uppståndelse, målad av Pehr Hörberg 1806, uppsatt som altartavla 1815, flyttad till norra korsarmen 1856.
miniatyr|höger|200px|Pehr Hörbergs altartavla Kristi nedtagning av korset målad 1796 i Rystads kyrka i Åkerbo församling i Östergötland.

Algutsboda kyrka i Växjö stift, Kristi himmelsfärd, 1805.
Bjälbo kyrka, Skänninge församling, Mjölby kommun, Östergötland, Kvinnorna vi Kristi grav, 1810.Kyrkokartan.se, Bjälbo kyrka, Kvinnorna vid Kristi grav. Bilder från Bjälbo kyrka med altartavlan.Bjälbo, Svenska kyrkan, Skänninge församling.
Björsäters kyrka, Åtvids församling, Östergötland, Jesu födelse och Jesu död på korset, 1800.Björsäters kyrka, Svenska kyrkan, Åtvids församling. Framme i koret utfördes två stora väggmålningar av Per Hörberg. Den vänstra visar Jesu födelse, den högra hans död på korset.
Dagsbergs kyrka, Västra Vikbolandets församling, Jesus välsignar barnen, 1807.Pehr Hörbergs altartavla från 1807. Det är evangelietexten på Den Helige Mikaels dag, "Den störste i himmelriket" (Matt. 18:1), som inspirerat konstnären till denna målning.  (Matt. 18:1), som inspirerat konstnären till denna målning. Samtidigt med gesten mot barnet fäller Kristus orden: "Om I icke omvänden eder och bliven såsom barn skolen I icke komma in i himmelriket". Orden riktas till alla som betraktar altartavlan. Barnets beroende av de vuxnas ledning, barnets tro på de vuxnas vetande och barnets vilja att låta sig formas står som förebild för människan i hennes förhållande till Gud.
Borgs kyrka, Norrköpings Borgs församling, Östergötland, Kristi bergspredikan, 1804.Altartavlan i Borgs kyrka, Norrköpings Borgs församling, Kristi bergspredikan målad av Pehr Hörberg 1804 är skänkt av friherre E. G. Adelswärd, initiativtagaren till kyrkan.Svenska kyrkan, Borgs kyrka, Norrköpings Borgs församling.  Kyrkan ligger 5 km sydväst om Norrköping, mellan E4 och gamla Linköpingsvägen.
Foss kyrka, Foss församling, Munkedals kommun, Golgatamotiv, 1790-talet.Munkedal.se, Foss.  Altartavlan är en oljemålning på duk med Golgatamotiv från 1790-talet av Pehr Hörberg.
Furingstads kyrka, Västra Vikbolandets församling, Den barmhärtige samariten, 1803 Furingstad kyrka, Svenska kyrkan, Västra Vikbolandet. Altartavlan, Den barmhärtige samariten eller Jesu samtal med den lagkloke. Koret domineras av Pehr Hörbergs altartavla från 1803. Samma år såldes på auktion den gamla altartavlan som var från katolska tiden med bilder av helgon och de tolv apostlarna. Det är evangelietexten på trettonde söndagen efter trefaldighet, Jesu samtal med de lagkloke (Luk. 10:23-37), som inspirerat konstnären till denna målning. Som svar på den lagklokes fråga "Vilken är min nästa?" präglade Jesus liknelsen om den barmhärtige samariten: "En man begav sig från Jerusalem ned till Jeriko, men råkade ut för rövare…" Pehr Hörberg låter Jesus göra en gest ut mot Jerikovägen, där liknelsen fått ta konkret gestalt. Med denna liknelse ville Jesus lära oss at varje människa är "min nästa". Det var inte prästen eller leviten som hjälpte den slagne mannen, utan en samarit. Detta är det signifikativa i berättelsen: En isreaelit fick ta emot hjälp av en föraktad samarit. Invånarna i Samarien ansågs nämligen av israeliterna som lagbrytare, då de inte följde de äldstes stadgar. Begreppet "en barmhärtig samarit" har blivit kristendomens honnörsord när det gäller människohjälp och ett bevingat ord för att känneteckna den rätta människokärleken.
Godegårds kyrka, Godegårds församling, Östergötland, Jesus välsignar barnen, 1805.Godegårds kyrka ligger 2 km söder om tätorten Godegård i Motala kommun och cirka 29 km norr om Motala. Den som betalade kyrkans vändning fick sina barn målade på altartavlan: Låten barnen komma...
Gryts kyrka, Valdemarsviks församling, Östergötland, Jesu himmelsfärd, 1802.
Gustafs kyrka, Säterbygdens församling, Dalarna, Kristi himmelsfärd, 1803.Altartavlan är Dalarnas största, mäter 31 kvadratmeter och är och 6,6 meter hög, skänktes av Gustav IV Adolf 1803. Motivet är Kristi himmelsfärd. Kyrkan är uppkallad efter Gustav III.
Hedvigs kyrka, Norrköping, S:t Olofs församling i Norrköping, Den uppståndne Kristus möte med Tomas tvivlaren, 1791.Altartavla av Pehr Hörberg i Hedvigs kyrka i Norrköping, målad 1791, motivet föreställer "Den uppståndne Kristus möte med Tomas tvivlaren".
Husby-Oppunda kyrka, Strängnäs stift, Stigtomta-Vrena församling, 18 km nordväst om Nyköping, altartavla från 1799.Kyrkokartan.se, Bilder från Husby-Oppunda kyrka, altartavlan från 1799. Husby-Oppunda kyrka är en medeltida kyrka, utbyggd i öster och väster 1796-1798.
Hycklinge kyrka, Hycklinge församling, Östergötland, Korsfästelsen, 1794.Hycklinge kyrka ligger ½ mil nordöst om Horn i Kinda kommun.
Kyrkan är en salkyrka med grålaserat trätunnvalv och stora rundbågiga fönster. Dess inre domineras av Pehr Hörbergs altartavla mellan två pilastrar med joniska kapitäl. Altartavla med motiv "Korsfästelsen" målad av Pehr Hörberg, skänkt 1794 av ryttmästaren friherre Svante Duvall, Kristineberg och kapten Axel Isak Gyllenhammar med hustru Eva Elisabeth Kraft, Gröninge. Som bifigur finns ett självporträtt av Pehr Hörberg. Kungaporträtt på orgelläktaren, Adolf Fredrik, Gustav III och Gustav IV Adolf, målade av Pehr Hörberg.
Häradshammars kyrka, Östra Husby församling, Östra Vikbolandets pastorat, Jesus lärer i templet, 1806 Länsstyrelsen, Östergötland, Häradshammars kyrka.  Kyrkorummet domineras av korväggens komposition med Pehr Hörbergs altartavla Jesus lärer var dag i templet. Den flankeras av hög socklar, som bär upp arkitektoniska element i form av dubbelkopplade pilastrar, som omger målade nischer med Moses respektive Johannes döparen i grisaillemålning, dvs målningar utförda i gråskalan. En stor altartavla hade målats år 1800 av Pehr Hörberg. Den förstördes i en förödande brand den 13 april 1806. Återuppbyggandet påbörjades omgående, altartavlan målades om av Hörberg och den 1 november samma år kunde kyrkan åter tas i bruk.
 Högsjö kapell, Södermanland, altarpredikstol av Pehr Hörberg.
Hölö kyrka, Hölö-Mörkö församling, Södermanland, Nattvarden, 1796.
Konungsunds kyrka, Västra Vikbolandets församling, Kristus välsignar barnen, 1802 Länsstyrelsen Östergötland. Konungsunds kyrka, Västra Vikbolandets församling.  Den nya kyrkan stod klar för invigning den 7 november 1802. Altartavlan målades av Pehr Hörberg med "Kristus välsignar barnen" som motiv. Pehr Hörberg ritade även altaruppsatsen, som uppfördes Carl Fredrik Beurling. Som byggmästare anlitades Casper Seurling (1757–1808), som svarade för ett stort antal kyrkobyggen i Östergötland. Casper Seurling och Pehr Hörberg var flitigt anlitade till de nya kyrkor som uppfördes i slutet av 1700-talet och i början av 1800-talet. Pehr Hörberg var sin tids mest anlitade kyrkomålare. Han har målat 87 altartavlor, varav 57 i Östergötland. Carl Fredrik Beurling (1755-1837) var verksam i Norrköping och tillverkade ett 10-tal predikstolar i länet. Han anlitades, som här i Konungsunds kyrka, även till andra inredningsarbeten i kyrkorna. Från 1805 var Beurling under en kort period ägare av marmorbruket i Kolmården.
Krokeks kyrka, Kolmårdens församling, Östergötland, altartavla från 1806.Länsstyrelsen Östergötland. Sidan 7.  Krokeks kyrka hade en altartaavla från 1806, men kyrkan brann 1889, och murrester markerar kyrkplatsen. Genom branden blev kyrkan helt förstörd. 1896 invigdes den nya kyrkan, sex kilometer söder om den gamla kyrkplatsen.
Kråkshults kyrka, Hässleby-Kråkshults församling, Jönköpings län, Jesus välsignar barnen, 1803.Kråkhults kyrka, Jönköpings län, har en stor altarmålning av Pehr Hörberg, utförd 1803, Jesus välsignar barnen. Över denna en förgylld strålsol med Gudsöga. Även läktarbarriärens tre målningar är utförda av Pehr Hörberg, 1804.

Kvarsebo kyrka, Kolmårdens församling, Östergötland, Kristus i Getsemane, 1810.
Kvillinge kyrka, Kolmårdens församling, Linköpings stift, Jungfru Marias kyrkogång, skänkt 1788 av församlingsbor.I Kvillinge kyrka byttes under 1890-talet Pehr Hörbergs målade infattning ut mot en ny omramning med skulpterade ornament i tidens stil.
Lövstabruks kyrka, Altartavla 1804.Lövstabruks kyrka stod färdig 1727 och Pehr Hörbergs altartavla kom till 1804.
Norra Ljunga kyrka, Sävsjö församling, Jönköpings län,Norra Ljunga kyrka. Den ursprungliga kyrkan uppfördes på 1100-talet. Predikstolen är tillverkad på 1600-talet och har i efterhand försetts med målningar av Pehr Hörberg. Trettondedag jul 1977 eldhärjades kyrkan och många unika målningar av Pehr Hörberg försvann.Norra Ljunga kyrka.  Pehr Hörberg, som bodde i Norra Ljunga församling, har dekorerat altarskranket, bänkarna, predikstolen och läktarbröstet. Vid en brand 1977 förstördes läktarbröstet. 1997 renoverades läktarbröstet och konstnären och arkitekten Pontus Ljungberg (född 1945) utförde fem stycken nya målningar.
Loshults kyrka (Tavlan numera stulen.)
Lunda kyrka, Södermanlands län, Kiladalens församling, Jönåker, Kristi förklaring, 1797 Kyrkokartan.se, Lunda kyrka, Kristi förklaring.
Närpes kyrka, Närpes församling i Finland, altartavla anskaffad 1803.Bild på Närpes församlings hemsida. Närpes kyrka i Finland. Altartavlan anskaffades 1803 och är målad av hovmålaren Pehr Hörberg från Stockholm.
Rappestads kyrka, Vikingstads församling, Östergötland, Jesus i Getsemane, 1802, icke kompetent ommålning utförd 1871 av fotografen och skarpskytten S L Rydholm från Linköping.
Regna kyrka, Finspångs församling, Östergötland, Jesus i synagogan i Nasareth, 1792 Regna kyrka, Linköpings stift. Regna kyrka, Finspångs församling, Linköpings stift. Interiören försågs 1792 med en stor altartavla målad av Pehr Hörberg. Den framställer Jesus i synagogan i Nasareth. I bakgrunden skymtar stadsbebyggelse med bland annat Finspångs slott i Östergötland. Pehr Hörbergs altartavla räddades undan en brand, som bröt ut mitt under pågående gudstjänst söndagen den 6 april 1913.
Risinge gamla kyrka (eller Sankta Maria kyrka) i Finspångs församling, Östergötland.Risinge gamla kyrka (eller Sankta Maria kyrka)är en kyrkobyggnad i Risinge socken som tillhör Finspångs församling, Östergötland. Den ligger ca 3 km öster om Finspång och sedan ytterligare 4 km söderut från Riksväg 51 och tillhör Linköpings stift.Under 1800-talet började man planera för en helt ny kyrka, som skulle ligga mer mitt i församlingen. Pehr Hörberg gjorde en modell och lovade skänka en altartavla om man byggde enligt hans förslag. Församlingen beslutade bygga en ny kyrka, dock inte i enlighet med Hörbergs modell. Emellertid målade han ändå den utlovade altartavlan. När Risinge nya kyrka invigts 1849 övergavs den gamla kyrkan som fick förfalla. År 1907 övertogs den av staten, vilken i sin tur överlämnade förvaltningen till Riksantikvarieämbetet. Gamla kyrkan blev en ödekyrka ända fram till 1940-talet, då man efter en grundlig restaurering åter tog henne i bruk som en levande kyrka.
Risinge kyrka, Finspångs församling, Östergötland, Jesu bergspredikan, 1809.Altartavlan i Risinge nya kyrka är målad 1809 av Pehr Hörberg har motivet Jesu bergspredikan, (Matteus 5:1–7:29). Pehr Hörberg, som bodde i Risinge socken, erbjöd sig måla en altartavla om man byggde en ny kyrka och utarbetade till och med både modell och ritningar till en treskeppig kyrka. Församlingen begärde hjälp från överintendentsämbetet i Stockholm, som dock inte hörde av sig.
Rystads kyrka, Åkerbo församling, Östergötland, Kristi nedtagning av korset (Korsnedtagningen) 1796.I koret dominerar altaruppsatsen med Pehr Hörbergs altartavla omgiven av pilastrar med förgyllda garneringar. Kyrkan ligger en knapp mil nordöst om Linköping. Rystad kyrka, Linköpings stift. Pehr Hörbergs altartavla målades 1796 och föreställer Christi nedtagning af korset. Altaret tillhör också originalinredningen och är av trä med svartmarmorerade fyllningar med girlanger och festonger i grisaille.
Skärkinds kyrka, Norrköpings Borgs församling, Östergötland, Kristi förklaring, 1803.Skärkinds kyrka, Östergötlands län. Altartavlan Jesus på förklaringens berg. Ett blixtnedslag 1906 utlöste en brand som förstörde tornets överbyggnad och delar av inredningen. Hörbergs altartavla flyttades till den västra korsarmen, och i koret placerades ett praktfullt 1500-talsaltarskåp från Antwerpen, som hämtades från den gamla kyrkan. Det är det bäst bevarade flamländska altarskåpet i Linköpings stift, och det finns uppgifter om att skåpet ursprungligen har stått i domkyrkan och senare förts till Skärkind.
Sankt Anna kyrka
Sankt Olai kyrka, Norrköpings S:t Olof församling, Östergötland, Nattvarden, 1797.En stadskyrka med anor, Stolta stad. Norrköpings tidningar, 2008-09-17. I mittern av 1700-talet fick Carl Johan Cronstedt uppdraget att rita en ny kyrka på den gamla grunden. Det var då som S:t Olofs kyrka fick sin västliga barockfasad. Men det saknades pengar och bygget drog ut på tiden. Först 1767 kunde invigningen förrättas genom biskopen Petrus Filenius. Men det skulle dröja omkring hundra år innan en ny orgel kom på plats, likaså altartavlan av Pehr Hörberg.
Sankt Lars kyrka, Linköping, Sankt Lars församling i centrala Linköping, Östergötland, två vägghöga kortavlor, 1801.Sankt Lars kyrka, Linköping är belägen vid Storgatan mellan Stora torget och Stångån. Kyrkan helgades åt Sankt Laurentius. Kyrkan fick sitt nuvarande långhus 1798-1801. Kyrkorummet är invändigt 45 meter långt, 12,7 meter brett och 7 meter högt vid taklisten. Två vägghöga kortavlor av Pehr Hörberg donerades 1801 av Charlotte von Friesendorff, född Strålenhjelm. Återinvigningen skedde på nyårsdagen 1802. I början av maj samma år besöktes kyrkan av Gustav IV Adolf och drottning Fredrika och fick strax därefter, den 11 maj, namnet Fredrika Dorotea Wilhelmina. Detta namn övergavs dock på 1880-talet.
Sankt Laurentii kyrka, Söderköping, i Söderköping S:t Anna församling, Jesu födelse, 1802.Sankt Laurentii kyrka, Söderköping. Under åren 1802–1886 hängde Pehr Hörbergs altartavla längst fram, men numera hänger den vid en sidovägg i kyrkans kor.
Sankt Olai kyrka, Norrköpings S:t Olof församling, i centrala Norrköping, Nattvarden, 1797.Altartavla av Pehr Hörberg i Sankt Olai kyrka i Norrköping, målad 1797, motivet föreställer "Nattvarden".Vid invigningen den 20 december 1767 av Sankt Olai kyrka i Norrköping var inredningen inte helt klar utan fick färdigställas efterhand. På 1790-talet fick kyrkan den altartavla av Pehr Hörberg som ännu används och den första orgeln byggdes 1775. I samband med riksdagen i Norrköping 1800  utvidgades läktarna. Den första större renoveringen gjordes 1870 efter planer upprättade av dåvarande stadsarkitekten Carl Theodor Malm. Denna innebar att all ursprunglig inredning utom predikstolen och orgelfasaden revs ut. Hörberghs altartaval togs ned, sidoskeppens läktare byggdes om och kyrkan fick nya bänkar. Interiören försågs med målningar och stuck i barockstil, utförda av Axel Jungstedt, Olle Hjortzberg samt Sven Scholander. Ref. Schmalensee (1964), sid 4. Nästa stora renovering gjordes 1945–1949 på grund av svåra skador på takstolarna. Skadorna gjorde att taket fick byggas om och kyrkas interiör restaurerades samtidigt. Bland annat togs stuck- och målningsdekorationerna bort. Kyrkan fick nya bänkar, läktarna i sidoskeppen togs bort och Pehr Hörbergs altartavla sattes åter upp. För renoveringen ansvarade stadsarkitekten  samt arkitekt Erik Fant. Ref. Schmalensee (1964), sidorna 4–6.

Skeda kyrka, Marias och Elisabeths möte, 1796.Länsstyrelsen, Skeda kyrka, Östergötland.  Såväl altartavla som altaruppsats är utförda av Pehr Hörberg.
Slaka kyrka
Stigtomta kyrka, Stigtomta-Vrena församling i Strängnäs stift, Fottvagningen, 1812.Stigtomta kyrka.  Kyrkan är omtyckt för sitt ljusa inre med kröningen över altartavlan: Gloria in exelsis Deo, Ära vare Gud i höjden!! Motivet är Fottvagningen, då Petrus säger: "Herre, icke allenast mina fötter utan ock händer och huvud" (Joh. 13:9). Altartavlan föregicks tydligen av ett nu försvunnet medeltida altarskåp, vars underrede enligt Peringskiöld bar en märklig inskrift som i översättning löd: "Herrans år 1469, då herr Bo Bengtsson var kyrkoherde i Stigtomta gjorde Jordan snickare och Staffan snickare detta". Flera andra arbeten av Jordan är kända, till exempel de ännu bevarade altarskåpen i Bollnäs kyrka i Hälsingland och Sollentuna kyrka i Uppland. Anskaffningen av altarskåpet kan tyda på att en större invändig förändring, förslagsvis valvslagningen, nyss fullbordats. Det ljusa, korsformiga kyrkorummet är typiskt för 1700-talet, men dekorationsmålningarna från 1904 har i någon mån ändrat dess karaktär. Predikstolen och Pehr Hörbergs stora altartavla konkurrerar med varandra om blickfånget.
Stora Malms kyrka
Styrstads kyrka
Svenarums kyrka, Jesus stillar stormenSvärta kyrka
Sunds kyrka
Söndrums kyrka, Korsnedtagningen, 1787 Altartavla av Pehr Hörberg i Söndrums kyrka. I koret i Söndrums kyrka finns en större altartavla av Pehr Hörberg från 1787, motivet föreställer Korsnedtagningen. Söndrums kyrka ligger i Söndrum-Vapnö församling i Halmstad kommun.
Tingstads kyrka, Norrköpings S:t Johannes församling, Korsbärandet, 1791.Altartavla av Pehr Hörberg i Tingstads kyrka, målad 1791, motivet föreställer "Korsbärandet". Den hör till konstnärens allra bästa arbeten, enligt Västgöten.
Tåby kyrka, Västra Vikbolandets församling, Gravens öppnande, 1797.Länsstyrelsen Östergötland. Tåby kyrka.  Altartavlan framställer "Hällebergens rämnande vid Kristi död" och är målad 1796. Den omges av en marmoreringsmålad enkel altaruppsats som kröns av ett mindre kors flankerat av platta figurer föreställande Maria och Johannes.Tåby kyrka, Svenska kyrkan, Västra Vikbolandets församling. Den stora altartavlan är ett av Jesu sju ord på korset "Det är fullbordat" som inspirerat konstnären. Arbetet bekostades av landshövdingen, friherre Fredrik Ulric Hamilton av Hageby, Mems slott.
Tjällmo kyrka, Tjällmo församling, Östergötland, Jesu uppståndelse, 1806.Före detta altartavlan Jesu uppståndelse  målades av Pehr Hörberg 1806, uppsatt som altartavla 1815, flyttad till norra korsarmen 1856.
Törnevalla kyrka, Åkerbo församling, Östergötland, Jesu bergspredikan, 1804. Målad för Gistads kyrka och skänkt till Törnevalla 1836.Törnevalla kyrka i Törnevalla socken. Beslut om rivning av den gamla Törnevalla kyrkan fattades 1815 och byggnadsarbetena kunde snart börja på allvar. År 1817 stod den nya kyrkan klar. Från gamla kyrkan överfördes Niclas Österboms predikstol, som på församlingens begäran sattes upp ovanför altaret omgiven av två målningar, Kristi bön i Getsemane och Bergspredikan av Pehr Hörberg från 1815, resp. 1804. Bergspredikan målades ursprungligen för Gistads kyrka men kom inte till användning där. Under 1860-talet revs överdelen av tornet och den nuvarande tillkom. År 1909 omgestaltades koret, varvid predikstolen flyttades till nordväggen och den ena av Hörbergs altartavlor, Kristi bön i Getsemane ställdes undan i tornet. Törnevalla kyrka, även kallad Carl Johans kyrka efter den vid uppförandet blivande konungen Karl XIV Johan, då kronprins, ligger i en öppen, småbruten slättbygd med talrika skogsbackar, 15 km nordöst om Linköping.<ref>Törnevalla kyrka, Östergötlands län.  1815 målade Pehr Hörberg en altartavla Kristi bön i Getsemane, som placerades över predikstolen. Pehr Hörberg förde noggrann dagbok över sina arbeten och altartavlan till Törnevalla kyrka är enligt dagboken hans sista uppdrag. Målningen är sedan 1930 deponerad på Östergötlands länsmuseum. År 1836 fick Törnevalla kyrka ytterligare en målning av Pehr Hörberg. Jesu bergspredikan var ursprungligen målad 1804 för Gistads kyrka.</ref>
Vapnö kyrka
Viby kyrka
Virestads kyrka,Jesus lär var dag i templet, 1800.
Vissefjärda kyrka
Vrigstads kyrka
Vårdsbergs kyrka
Västerlösa kyrka
Årstads kyrka, Susedalens församling, Falkenberg, Den 12-årige Jesus i templet, 1786.församling, Årstads kyrka. Mörk och mäktig på utsidan, men ljus och varm på insidan syns hon vida omkring. Årstads nya kyrka invigas 17 december 1890. Kyrkan fick sin nuvarande färgskala i vitt och guld efter en grundlig renovering 1912. Ursprungligen fanns inte den stora altarmålningen bakom altaret utan tre stora målade glasfönster prydde platsen framme i koret. I Årstads kyrka finns en stor altarmålning, till ytan är tavlan 6 m x 7 m och räknas till Nordens största, som föreställer den 12-årige Jesus i templet målades av Pehr Hörberg 1786. Den prydde tidigare Årstads gamla kyrka och räckte med sin storlek över hela kyrkans bredd. 1959 fick kyrkan den interiör den har i dag. När altarmålningen hängdes på sin nuvarande plats byttes också de ursprungliga målade korfönstren ut.Årstads kyrka. I samband med renoveringen 1959 insattes i koret en av landets största altartavlor föreställande den 12-årige Jesus i templet, utförd av Pehr Hörberg 1786 för den gamla kyrkan. Korväggen och altartavlan var målade av Pehr Hörberg.
Örtomta kyrka, Åkerbo församling, Östergötland, Jesu korsfästelse, 1807.Örtomta kyrka. År 1806 företogs en grundlig renovering av kyrkan, ledd av murmästare Casper Seurling. Befintliga fönster förstorades och nya fönster höggs upp. Koret fick ett nytt altare och, mellan tvenne pilastrar, en ny altartavla, målad 1807 av Pehr Hörberg, visande Jesu korsfästelse. Via vapenhuset i väster kommer man in i kyrkans långhus. I koret syns altaret med sitt antependium och däröver skönjer man mellan tvenne pilastrar Pehr Hörbergs målning Jesu korsfästelse. Altartavlan skänktes av patronus, friherre Svante Banér på Ekenäs slott.
Östra Husby kyrka, Östra Husby församling, Östra Vikbolandets pastorat, Kristi himmelsfärd, 1807 Länsstyrelsen Östgergötland. Östra Husby kyrka. Den nuvarande kyrkan i Östra Husby byggdes 1806-1809. Kyrkorummet domineras av Pehr Hörbergs stora altarmålning "Kristi Himmelsfärd" på korväggen över altarnischen. "Kristi Himmelsfärd" målades i samband med att kyrkan byggdes (1806-1809) och några år senare kompletterade Pehr Hörberg målningen. Då tillkom två tavlor, läktarmålning och en valvmålning. De två tavlorna hänger över dörrarna till sakristian respektive skrudkammaren. 1814 målade Pehr Hörberg den arkitekturbundna utsmyckningen i Östra Husby kyrka: dörröverstycken till sakristiorna, läktarbarriärer till korläktarna och absidvalvet.