final-lid-disam-match/mega-cliqa-0012.jsonl--Q105112--Störst, men i opposition-1--sv-0012-1902

Socialdemokraterna (Sverige)

I riksdagsvalet 2010 fick Socialdemokraterna 30,66 procent av rösterna och 112 mandat. SAP förblev därmed med knapp marginal det största partiet i Sverige, även om partiet samtidigt fick sitt lägsta valresultat sedan andrakammarvalet våren 1914. De rödgröna som helhet blev också mindre än den borgerliga Alliansen, som efter valet fortsatte att regera utan majoritet i riksdagen. Socialdemokraternas partiordförande Sahlin valde att avgå efter valet och på en extra partikongress den 25 mars 2011 valdes Håkan Juholt till ny partiordförande.

Juholt avgick som partiledare den 21 januari 2012 efter en period av motgångar för Juholt i media.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0012.jsonl--Q10499253--Årets lärare i fritidshem, tidigare årets fritidspedagog-2--sv-0012-1953

Fritidspedagog

En fritidspedagog arbetar oftast med barn i åldrarna 6–12 år i skolklasser, förskoleklass, och fritidshem (fritids), men fritidspedagoger kan även arbeta med äldre ungdomar och vuxna. Fritidspedagoger är oftast kommunalt anställda. En särskild fritidspedagogutbildning skapades med start 1964 med inriktning på de allt mer förekommande fritidshemmen. Utbildningen av fritidspedagoger på högskolenivå började först 1977. Utbildningen kom mot 80-talet ha utvecklats mot en bred utbildning med inriktning mot barn och vuxnas fritid, det dominerande verksamhetsområdet har dock alltid varit och är barnomsorg inom åldrarna 6–12 år.

När socialtjänstlagen ändrades 1995 definierades fritidshemmet som en del av skolbarnsomsorgen, vars uppgift var att komplettera skolan samt erbjuda en meningsfull fritid och stöd i barnens utveckling. Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet 1994 (LPO 94) säger ”Det är fritidspedagogernas och övrig fritidshemspersonals ansvar, att med stöd av läroplanen och de allmänna råden, utforma en lämplig helhet för fritidshemmets uppdrag i samverkan med förskoleklass och skola.” Detta resulterade att fritidpedagogernas kom att knytas närmare skolans undervisning genom samverkan. Samtidigt har gruppstorlekarna på fritidshemmen tredubblats och personalen halverats.

Lärarförbundet i samarbete med Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom (NCFF) utdelade priset första gången år 2010, som en vidareutveckling av de två tidigare instiftar prisen årets Hk-lärare och årets idrottslärare. Under 2012 blev det klart att NCFF skulle läggas ner efter att finansieringen indragits vilket ledde till att prisen inte delades ut detta år. Lärarförbundet beslutade då överta årets fritidspedagog (samt årets Hk-lärare) och priset fick en nystart 2013. Juryn bestod då av en representant vardera från Lärarförbundets styrelse och Lärarförbundets ämnesråd för fritidspedagogik, en fritidspedagog från forskarvärlden samt föregående årets fritidspedagog. Priset består av ett diplom och en summa, där Lärarförbundet varje år har bidragit med 5 000 kr. Priset delas ut på Skolforum, sedan 2015 under ny benämning.

 Årets lärare i fritidshem 2020: Helen Lenving Ekstrand
 Årets lärare i fritidshem 2019: Mattias Henriksson
 Årets lärare i fritidshem 2018: Ida-Mari Bengtsson
 Årets lärare i fritidshem 2017: Gustav Sundh
 Årets lärare i fritidshem 2016: Frida Hake
 Årets lärare i fritidshem 2015: Ann-Sofie Boström
 Årets fritidspedagog 2014: Marina Bildtse Vennerholm och Jonas Wallman
 Årets fritidspedagog 2013: Anette Reiver
 Årets fritidspedagog 2012: ej utdelad
 Årets fritidspedagog 2011: Monica Fagerström
 Årets fritidspedagog 2010: Ann Stolsner och Jonas Sundber

Årets lärare i fritidshem 2020: Helen Lenving Ekstrand Årets lärare i fritidshem 2019: Mattias Henriksson Årets lärare i fritidshem 2018: Ida-Mari Bengtsson Årets lärare i fritidshem 2017: Gustav Sundh Årets lärare i fritidshem 2016: Frida Hake Årets lärare i fritidshem 2015: Ann-Sofie Boström Årets fritidspedagog 2014: Marina Bildtse Vennerholm och Jonas Wallman Årets fritidspedagog 2013: Anette Reiver Årets fritidspedagog 2012: ej utdelad Årets fritidspedagog 2011: Monica Fagerström Årets fritidspedagog 2010: Ann Stolsner och Jonas Sundberg


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0012.jsonl--Q10499253--Årets lärare i fritidshem, tidigare årets fritidspedagog-2--sv-0012-1954

Fritidspedagog


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0012.jsonl--Q10499253--Årets lärare i fritidshem, tidigare årets fritidspedagog-2--sv-0012-1955

Fritidspedagog


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0012.jsonl--Q10499253--Årets lärare i fritidshem, tidigare årets fritidspedagog-2--sv-0012-1956

Fritidspedagog


Pingströrelsen i Sverige

miniatyr|300px|Smyrnakyrkan i Göteborg.
Pingströrelsen är ett religiöst samfund inom den kristna protestantiska världen som uppkom i Los Angeles och Wales under 1900-talets första årtionde och som 1907 nådde Sverige.

Pingströrelsen i Sverige är en gemenskap av 439 frikyrkoförsamlingar med 87 392 medlemmar (2017), som tillsammans utgör den största svenska pentekostala församlingsrörelsen och är ett av Sveriges större frikyrkosamfund. Namnet gavs rörelsen av media under dess första tid på tidigt 1900-tal. Detta med hänvisning till rörelsens betonande av händelserna på den första pingstdagen, då lärjungarna enligt Apostlagärningarna kapitel 2 för första gången fylldes av den Helige Ande och då blev frimodiga, profeterade på olika tungomål och lät underverk ske. Rörelsen betonar att troende kristna även idag kan få personlig erfarenhet av Gud genom andedop, och få del av andliga nådegåvor och andens frukter.

Pingstväckelsen liknar eller är en del av den karismatiska rörelsen, som är mer sentida och har gett upphov till flera nya samfund, men även är en rörelse inom flertalet äldre kristna samfund.

Medlemmarna kallas pingstvänner.

Huruvida HBTQ-personer ska vara välkomna i pingstkyrkan, och huruvida HBTQ-personer är inkluderade i den teologiska grundvalen, har diskuterats i decennier. Flertalet debattartiklar, intervjuer och reportage har publicerats i media där HBTQ-personer själva, pastorer och församlingsmedlemmar dryftar frågan.

I ett reportage i Forte säger Carlström: "De har fått höra att de är besatta av onda andar, demoner eller djävulen. Pastorer har sagt att homosexualitet går att bota och att homosexuella handlingar är syndiga och för människor bort från Gud."

I nöd och lust? Kristna frikyrkor och hbtq
En del hbtq-personer upplever stigmatisering och skam i sin frikyrka. Andra talar om en kärleksfull gemenskap där de får stöd att vara sig själva. Forskaren Charlotta Carlström har studerat hbtq-personers egna upplevelser av att vara hbtq i en frikyrklig miljö.
För drygt tio år sedan fattade Svenska kyrkan beslut om att vara en mer inkluderande kyrka för hbtq-personer, i samband med att samkönade par fick rätt att gifta sig där. Men majoriteten av de kristna frikyrkorna tog avstånd från Svenska kyrkans beslut. Forskaren Charlotta Carlström har följt utvecklingen sedan dess.
– Hbtq-frågor är fortfarande laddade inom frikyrkorna och åsiktsskillnaderna är stora. Det är till exempel bara en av frikyrkorna, Equmeniakyrkan, som viger samkönade par i dag, säger Charlotta Carlström, som är doktor i socialt arbete med inriktning sexologi och sexualitetstudier vid Södertörns högskola.
Hon har reagerat på att det sällan är hbtq-personer själva som hörs i frikyrkornas debatt om hbtq-frågor.
I sitt forskningsprojekt Hbtq, sexualitet och kristen frikyrklighet har hon därför djupintervjuat 29 hbtq-personer som är eller har varit medlemmar i frikyrkliga församlingar om deras upplevelser. De har sinsemellan väldigt olika erfarenheter, och en del är kluvna. Mycket har varit bra, annat dåligt.
– Inom frikyrkor finns en stark och genuin gemenskap kring den kristna tron, en gemenskap som går över åldersgränser, könsgränser och etnicitetsgränser.
De som haft en hbtq-bejakande församling har upplevt den som ett stort stöd. De har alltid haft någon som brytt sig om dem och stöttat dem när de stött på motgångar i samhället på grund av sin läggning, säger Charlotta Carlström.
Pastorer har sagt att homosexualitet går att bota och att homosexuella handlingar är syndiga och för människor bort från Gud.
Charlotta Carlström, doktor i socialt arbete
Yngre hbtq-personer verkar ha haft det lättare i sin frikyrka än äldre, vilket tyder på att åtminstone vissa frikyrkor förändrats med tiden. De stora skillnaderna i upplevelser handlar dock om vilken frikyrka man tillhört. Inställningen till hbtq-personer skiljer sig nämligen rejält mellan frikyrkor.
– Den mest hbtq-bejakande frikyrkan i min studie är som sagt Equmeniakyrkan, och där finns hbtq-personer i ledande positioner som församlingsmedlemmarna kan identifiera sig med. I andra änden finns förmodligen Pingströrelsen, som är den frikyrka som intervju personerna nämner som den mest konservativa, säger Charlotta Carlström.
Konservativa frikyrkor är sådana som betonar traditionella kristna värderingar och tolkar Bibeln bokstavligt. Sex får bara ske mellan en man och en kvinna och bara inom äktenskapet. Homosexuella handlingar är fel.
– Ofta är konservativa frikyrkor karismatiska, med starka och sinnliga gudstjänster, mycket lovsång och intimitet. Det händer att hbtq-personer väljer att stanna kvar för att fördelarna ändå överväger.
En intervjuperson ville inte byta till Equmeniakyrkan eftersom ”deras gudstjänster är så tråkiga”.
Förutom Equmeniakyrkan och Pingströrelsen finns också Alliansmissionen, Evangeliska Frikyrkan, Frälsningsarmén och Vineyardrörelsen representerade i studien och tillsammans har de cirka 300 000 medlemmar.
Charlotta Carlström berättar att samtliga av de 29 intervjuade någon gång upplevt stigmatisering, utanförskap och skam i sin frikyrka. En del har varit särskilt utsatta.
– De har fått höra att de är besatta av onda andar, demoner eller djävulen. Pastorer har sagt att homosexualitet går att bota och att homosexuella handlingar är syndiga och för människor bort från Gud.
Så sent som 2015 publicerades en debattartikel i tidningen Dagen där 22 pingstpastorer skrev att homosexuella inte kommer till himlen.
– Pastorer är starka ledarfigurer inom frikyrkorna och sådana uttalanden gör enormt stor skada. En del av dem jag intervjuat bär på djupa trauman som de behövt bearbeta i terapi och några berättar om självmordsförsök, säger Charlotta Carlström.
Priset för att komma ut som frikyrklig hbtq-person kan vara högt i flera avseenden. Majoriteten av de intervjuade hade
lämnat sin församling, antingen på eget initiativ, eller för att de blivit uteslutna, och några har i dag inte kontakt med vare sig föräldrar eller vänner.
Andra fick inte längre ha uppdrag i församlingen, till exempel sitta i församlingsstyrelsen eller leda körer och scoutgrupper.
– Av det intervjupersonerna berättat har jag förstått att det är relativt vanligt att hbtq-personer inte får ha uppdrag i vissa frikyrkor. Frågan blir brännande när det handlar om att tillsätta tjänster som till exempel pastor, där frikyrkan är arbetsgivare. Enligt diskrimineringslagstiftningen får en sökande inte nekas på grund av sin sexuella läggning, säger Charlotta Carlström.
För andra intervjuade var exkluderandet mer subtilt, som att ingen i församlingen gratulerade en när man gift sig med någon av samma kön.
– Att församlingen lägger locket på och låtsas som ingenting är också svårt. Då finns ingenting att bemöta, man vet inte vad de andra i församlingen tänker.
Charlotta Carlström upplever att de transpersoner hon intervjuat haft en särskilt utsatt situation. En flyttade utomlands i samband med sin könsbekräftande behandling för att slippa påtryckningar.
– Enligt den kristna läran har Gud skapat människan till sin avbild varför det anses fel att vilja förändra den. Även här spelar det förstås roll om man tolkar Bibeln bokstavligt eller i en modern kontext.
De hbtq-personer i studien som lämnat sina församlingar har med tiden valt olika vägar. En del har gått med i en annan församling, andra söker efter en ny gemenskap, medan några få helt har lämnat tron.
Nästan alla de intervjuade hbtq-personerna har behövt bearbeta hur deras sexuella läggning och/eller könsidentitet går ihop med deras kristna tro. Vissa har inte kommit ut förrän i 40- eller 50-årsåldern.
– De har vuxit upp med att det inte är förenligt att vara kristen och hbtq-person, och har behövt hitta nya sätt att se på sig själva, sin identitet, sexualitet och tro.
De har även behövt processa hur de ska förhålla sig till församlingens inställning och de normer som råder där, till exempel när det gäller hur en god kristen bör uppföra sig.
Intervjupersonerna berättar också om den personliga relationen till Gud. Flera upplever att Gud sagt något helt annat än församlingen.
– Många säger att Gud varit väldigt stöttande, att Gud fått dem att känna att de får vara som de är. Då har de valt att lyssna på Gud och inte på församlingen.
Text: Eva Annell


Pingströrelsen i Sverige

Huruvida HBTQ-personer ska vara välkomna i pingstkyrkan, och huruvida HBTQ-personer är inkluderade i den teologiska grundvalen, har diskuterats i decennier. Flertalet debattartiklar, intervjuer och reportage har publicerats i media där HBTQ-personer själva, pastorer och församlingsmedlemmar dryftar frågan.

2015 publicerade 22 pastorer en debattartikel i Dagen, där de argumenterar för att Bibeln är entydig i frågan att homosexualitet är en synd och att homosexuella inte kommer till himlen. I artikeln går att läsa:


Pingströrelsen i Sverige

Huruvida HBTQ-personer ska vara välkomna i pingstkyrkan, och huruvida HBTQ-personer är inkluderade i den teologiska grundvalen, har diskuterats i decennier. Flertalet debattartiklar, intervjuer och reportage har publicerats i media där HBTQ-personer själva, pastorer och församlingsmedlemmar dryftar frågan.

2015 publicerade 22 pastorer en debattartikel i Dagen, där de argumenterar för att Bibeln är entydig i frågan att homosexualitet är en synd och att homosexuella inte kommer till himlen. I artikeln går att läsa: "Det har funnits en samstämmighet om detta genom hela den protestantiska reformationen, och även dessförinnan fanns det en klar teologisk övertygelse i frågan." Trots att ett par medlemmar lämnade pingstkyrkan efter att debattartikeln hade publicerats, stod bland annat Holger Strandgren fast vid sak.


Pingströrelsen i Sverige


Pingströrelsen i Sverige

Huruvida HBTQ-personer ska vara välkomna i pingstkyrkan, och huruvida HBTQ-personer är inkluderade i den teologiska grundvalen, har diskuterats i decennier. Flertalet debattartiklar, intervjuer och reportage har publicerats i media där HBTQ-personer själva, pastorer och församlingsmedlemmar dryftar frågan.

2015 publicerade 22 pastorer en debattartikel i Dagen, där de argumenterar för att Bibeln är entydig i frågan att homosexualitet är en synd och att homosexuella inte kommer till himlen. I artikeln går att läsa: "Det har funnits en samstämmighet om detta genom hela den protestantiska reformationen, och även dessförinnan fanns det en klar teologisk övertygelse i frågan." Trots att ett par medlemmar lämnade pingstkyrkan efter att debattartikeln hade publicerats, stod bland annat Holger Strandgren fast vid sak.

2016 blev musikern Johan Mauritzson nekad att uppträda under en adventsgudstjänst i en pingstkyrka i Oskarshamn, med hänvisning till att han var homosexuell. Det var en person i publiken som inte tolererade homosexuella, och framträdandet ställdes in.

Charlotta Carlström är doktor i socialt arbete och har studerat HBTQ-personers egna upplevelser i frikyrkliga miljöer. Samtliga av de 29 intervjuade hade någon gång upplevt stigmatisering, utanförskap och skam i sin frikyrka. Pingstkyrkan pekas av intervjupersonerna ut som den mest konservativa frikyrkan.


Pingströrelsen i Sverige

Det finns inget entydigt ställningstagande från den svenska pingströrelsen vad gäller abortfrågan. Frågan har präglats och påverkats av samtida strömningar, kampanjer och politiska lagförslag.

Människorätt för ofödda (MRO) är en kampanjorganisation som grundades av Mats Selander, som är medlem i en pingstkyrka samt Kristna Värdepartiet. MRO driver opinion mot abort och genomför framförallt kampanjer där de visar bilder på aborterade foster.

Pingstledaren Daniel Alm skrev 2019 i en debattartikel i Världen Idag att pingstkyrkan "inte är abortliberala".

När Susanne och jag väntade vårt första barn, ringde min fru till barnmorskemottagningen i Halmstad. Första frågan hon fick var om hon var ledsen eller glad. Det fanns något i det jag alltid har tyckt skavt och varit fel. Grundhållningen är tänkt att vara neutral, men efterklangen av en sådan fråga blir negativ.
Är vi ett samhälle som älskar livet och stöttar det av plikt och människosyn, eller innebär ett modernt välfärdssamhälle något som riskerar att relatera människovärdet till någon annan människas val?
Jag uppfattar kristen människosyn sådan att varje människas värde är unikt; ingen kan ta någon annans plats. Den gode herden letar alltid efter det hundrade fåret oavsett om det finns nittionio andra. Kristen människosyn ger varje människa lika värde; ingen är mer värd och ingen mindre värd. Jag uppfattar att kristen människosyn innebär att varje människa har ett egenvärde; ingen ska behöva förtjäna sin rätt att existera.
Det unika värdet, det lika värdet och egenvärdet av ett liv skapat till Guds avbild sammanfattar den kristna människosynen. Varje liv är skyddsvärt från början till slut, oavsett ålder och bakgrund och oavsett om människan är född eller ofödd.
I Världen idag har det publicerats många artiklar på opinions- och nyhetssidorna relaterat till SMR:s policy för jämställdhet, där information om laglig rätt till abort omnämns. I flera av dessa har det framställts som vore vårt biståndsorgan PMU abortliberaler genom att acceptera att information om laglig rätt till abort kan förekomma.
Debatten har till och med tagits till nivån att vi sålt oss till mammon i abortfrågan för att få behålla biståndspengar.
Det är ett sorgligt uttryck av populism och ett slag i ansiktet på alla de pingstförsamlingar som bedriver biståndsarbete. Man gör insamlingar av egeninsatser i församlingarna, och med stöd av statliga biståndsmedel kan livsavgörande hjälp förmedlas i utvecklingsländerna. Världen blöder och vi gör det vi kan för att förmedla stöd från ett av världens rikaste länder till de sammanhang där de mest utsatta finns.
Att få detta till att vi då tillber mammon är en provokation. Vi kommer dock fortsätta samla in för att förmedla dessa livsavgörande insatser med biståndsmedel från ett samhälle där vi också är skattebetalare och en självklar del av samhället.
Om vad handlar då vår acceptans för formuleringen i policyn för jämställdhet, där tillgång till information om laglig rätt till abort nämns? Jag förstår att många läser detta mestadels utifrån vår svenska kontext, men PMU arbetar i områden där kvinnor könsstympas och det tillhör vardagen att unga flickor gifts bort till äldre män med redan många fruar. PMU verkar i en verklighet där allt sker på männens villkor.
Som tydligast, och i dess mest brutala form, märks det i de länder där sexuellt våld förekommer som ett led i krigföring. Där gerillagrupper våldtar en hel bys kvinnor för att därefter skära sönder deras underliv – kvinnor som sedan är de patienter våra sjukhus behandlar och själavårdar.
I en svårt traumatiserad verklighet – och där kvinnor utsätts för närmast obeskrivliga ohyggligheter – blir en svensk internkristen abortdebatt problematisk, då man inte väger in den mänskliga utsattheten i de konflikthärdar vi verkar.
Det etiska dilemmat är närmast olösligt om man har en tioårig flicka som våldtagits, sönderskurits och blivit gravid. Om hennes liv är i fara, vilket råd ska man då ge henne? Går det ofödda barnets värde före den livshotade flickans överlevnad? Vi är imponerade över hur ofta dessa flickor och kvinnor föder och älskar dessa barn livet igenom, men ibland är det mänskligt omöjligt.
I länder där PMU arbetar är abort helt förbjudet i vissa fall, och i andra tillåtet under särskilda omständigheter, exempelvis när kvinnans liv är i fara, eller om graviditeten tillkommit efter våldtäkt eller incest. Vi bedriver inga abortprogram och vi vill alltid värna livet.
Men ibland kolliderar vår syn på den ena människans värde och den andra utsatta människans värdighet. När människans värdighet förstörs av demoniskt drivna krafter, hamnar vi i hjärtskärande omständigheter som borde få oss att inse komplexiteten med en alltför svart-vit abortdebatt.
Sverige har haft en abortlagstiftning sedan 1974, en lagstiftning man måste kunna samtala om. När vi viger samman en man och en kvinna i äktenskap är det inte vår önskan att det ska sluta i skilsmässa. Men nog är jag tacksam att det finns en del i äktenskapsbalken som hanterar äktenskapsskillnad när detta ändå måste till.
Jag ser på abortlagstiftningen på ungefär samma sätt. Det är absolut inget vi önskar eller alls driver – abort ska aldrig ses som preventivmedel – men ibland verkar det oundvikligt givet livets komplexiteter. Jag tror att alternativet med illegal abort är mycket sämre än att det tillåts i en abortlagstiftning, och givetvis måste omfattningen av en sådan lagstiftning kunna debatteras.
Men framför allt behöver vi en fördjupad etisk diskussion. Det behövs mer kärlek i tiden, så att fler väljer att föda sina barn. Och inte minst behöver män ta mer ansvar för sin sexualitet.
Jag tänker att kyrkan har orsak till självreflektion också i dessa frågor. Vi har återkommande sagt ja till livet, men har vi alltid välkomnat det och dess moder i våra församlingar? Om vi på samma gång vill vara abortmotståndare, måste vi också ha en kultur som inte skambelägger den som blivit gravid. Om man driver en linje att abort alltid ska förbjudas och samtidigt lägger på kvinnor tyngden av skam om de blivit gravida utanför äktenskapet, har vi en logisk och moralisk härdsmälta att hantera i våra egna led.
Vi måste försöka akta oss för en stigmatiserande diskussion i moralfrågor, samtidigt som vi i ödmjukhet står upp för det vi tror är rätt. Människans värde måste stödjas av ett försvar för mänsklig värdighet. Detta är en ståndpunkt som borde förknippas med oss kristna, liksom att vi står för och sprider en förlåtelsens kultur. Vi är alla beroende av förlåtelsen, var och vad hade vi varit utan den?
Grundbulten i all kristen etik är den gyllene regeln i Jesu bergspredikan. År 2013 gjorde WHO en sammanställning av forskning som visade att 35 procent av världens kvinnor utsatts för fysiskt eller sexuellt våld. När den dagen är här då vi behandlar andra så som vi själva vill bli behandlade, kommer vi män ta större ansvar för vår sexualitet utan att lägga tyngden av skam på kvinnan.
Vi sörjer de höga aborttalen i världen och vill inget annat än att de ska minska. Vägen till detta handlar väldigt mycket om vägen till andlig väckelse och den stora återupptäckten av hur oerhört älskad varje människa är. Vägen till att kunna beskydda varje människas värde handlar i hög utsträckning om vår vilja att också försvara hennes värdighet.
Om än barn alltid föds med smärta, måste vi alla arbeta för att de ska kunna födas i glädje.
När jag har formulerat ovanstående rader har jag återkommit till vad Paulus skriver: Jag vet på vem jag tror. Som pingstpastor har det alltid varit min övertygelse att kristendomens styrka är den personliga relationen till Jesus. Vår teologiska position innebär ett stöd för det okränkbara människovärdet, från livets början vid konceptionen till dess sista dag i nuet för att sedan gå in i evigheten.
I den positionen ingår också evangeliets kultur etablerad av Jesus, där etiska dilemman måste hanteras i en brusten värld.
Daniel Alm, föreståndare, Pingst – Fria församlingar i samverkan


Pingströrelsen i Sverige

Det finns inget entydigt ställningstagande från den svenska pingströrelsen vad gäller abortfrågan. Frågan har präglats och påverkats av samtida strömningar, kampanjer och politiska lagförslag.

Människorätt för ofödda (MRO) är en kampanjorganisation som grundades av Mats Selander, som är medlem i en pingstkyrka samt Kristna Värdepartiet. MRO driver opinion mot abort och genomför framförallt kampanjer där de visar bilder på aborterade foster.

2014 vägrade barnmorskan och pingstmedlemmen Ellinor Grimmark att göra abort på sina patienter, något hon hämtade stöd i ur Bibeln och sin kristna tro.


Pingströrelsen i Sverige

Det finns inget entydigt ställningstagande från den svenska pingströrelsen vad gäller abortfrågan. Frågan har präglats och påverkats av samtida strömningar, kampanjer och politiska lagförslag.

Människorätt för ofödda (MRO) är en kampanjorganisation som grundades av Mats Selander, som är medlem i en pingstkyrka samt Kristna Värdepartiet. MRO driver opinion mot abort och genomför framförallt kampanjer där de visar bilder på aborterade foster.

2014 vägrade barnmorskan och pingstmedlemmen Ellinor Grimmark att göra abort på sina patienter, något hon hämtade stöd i ur Bibeln och sin kristna tro. Detta hände i samband med att Moderaterna, Kristdemokraterna och Centerpartiet röstade igenom ett historiskt beslut om att utreda möjligheten till samvetsfrihet, vilket innebär att låta vårdpersonal vägra utföra aborter. Läkarförbundet ansåg att en sådan klausul om samvetsfrihet för vårdpersonal hotade den fria aborträtten.


Västerbottens län

Västerbottens län är ett län beläget i övre Norrland. Länet består av landskapet Västerbotten, nordöstra delen av landskapet Ångermanland och södra delen av landskapet Lappland samt en liten obefolkad del av norra Jämtland. Västerbottens län är det näst största länet i Sverige och upptar en åttondel av Sveriges yta. I länet bor fler än 270 000 invånare, varav närmare 80 procent i kustkommunerna. Residensstad är Umeå, med två universitet: Umeå universitet och Sveriges lantbruksuniversitet (SLU).

Västerbottens läns valkrets utgör en valkrets vid riksdagsval i Sverige.

Vattenkraften har varit en viktig energikälla för industrin och i Västerbotten har den byggts ut sedan slutet av 1800-talet. Det första som byggdes var Klabböle vattenkraftverk år 1889. Därefter har vattenkraften snabbt byggts ut, till exempel anlades 127 vattenkraftverk i länet från år 1914 till 1919. Enligt uppgifter från 2019 fanns ett 30-tal småskaliga vattenkraftverk i länet och ett tiotal större.

I Skelleftefältet finns koppar, zink och bly men också mindre mängder guld och silver. Vid Björkdal finns en avvikande malmtyp i form av guldförande kvartsgångar

Hitta hit:
T-bana: Universitetet
Frescativägen 40
Ordinarie öppettider:
Tisdag–fredag 11–17
Lördag–söndag 10–18
Alltsedan de första mänskliga civilisationernas uppkomst har människan utnyttjat metaller utvunna ur mineral i berggrunden till verktyg och prydnadsföremål. I vår tid utgör malm-brytning och metallutvinning en bas för den tekniska och industriella utvecklingen. Men de gäller att hushålla med de geologiska naturresurserna.
Med malm menar man en bergart som innehåller en sådan koncentration av metaller att den är ekonomiskt brytvärd. Är malmkroppen för liten för att vara brytvärd talar man om en mineralisering. I äldre tider krävdes oftast en ytnära och mycket koncentrerad malm för att den skulle gå att bryta med dåtidens enkla metoder, däremot var inte storleken så viktig. Med dagens storskaliga brytningsmetoder är storleken desto viktigare, däremot behöver metallhalterna inte vara lika höga, särskilt inte för mer sällsynta och värdefulla metaller.
De flesta metaller, med undantag av järn och aluminium, förekommer normalt endast i mycket små mängder i jordskorpan, utspridda som så kallade spårämnen i olika silikatmineral. I en malm eller mineralisering är de kraftigt anrikade och koncentrerade till särskilda mineral. Oftast är de oxider, det vill säga föreningar med syre, exempelvis järnmalmsmineralen hematit och magnetit, eller sulfider, det vill säga föreningar med svavel, exempelvis kopparkis, zinkblände och blyglans. Dessa mineral känns ofta igen på sin metalliska glans och färg, de är också betydligt tyngre än vanlig sten, och när det gäller magnetit kraftigt magnetisk.
I vissa typer av malmer bildar malmmineralen en massiv malmkropp, ofta med en skarp avgränsning mot omgivande sidoberg. I andra typer av malm förekommer de som en finkornig impregnering i en vanlig bergart, eller sitter i tunna ådror och sprickfyllnader vilka genomsätter berget.Sådana malmer saknar oftast en skarp gräns mot omgivande sidoberg, i stället blir metallhalterna gradvis allt lägre mot sidorna.
Även om järn och aluminium är vanliga beståndsdelar i jordskorpan kan inte heller dessa på ett effektivt sätt utvinnas ur vanliga bergarter, utan de måste utvinnas från särskilda malmkroppar. Järn utvinns från hematit- eller magnetit-järnmalmer, aluminium från bauxit. Bauxit är en blandning av järn- och aluminium-oxider och hydroxider vilka bildas vid vittring av aluminium-rika bergarter i tropisk miljö.
Ädelmetallerna silver och guld finns endast i mycket små halter i jordskorpan, och även i många malmer förekommer de endast i låga halter och utvinns som biprodukter vid brytning. Silver finns ibland i små mängder ihop med blymalm (till exempel i Sala), guld ihop med kopparmalm (till exempel i Falun, Boliden, Aitik). Endast vid kraftig koncentration bildar dessa metaller egna mineral (silver) eller uppträder i gedigen form som ren metall (silver eller guld). Kongsbergs historiska silvergruvor i södra Norge är kända för de stora och ofta märkligt formade prov av gediget silver som påträffats där.
Metaller kan koncentreras genom såväl magmatiska som metamorfa och sedimentära processer. Vissa järnmalmer (troligtvis bland annat Kiruna-malmerna) liksom malmförekomster med titan, vanadin, krom, nickel eller platina kan bildas genom att malmmineralen direkt kristalliserar från en magma. I många fall samlas de sedan genom sin tyngd i botten av magmakammaren och bildar lager i den stelnade magmatiska bergarten.
Vanligt är annars att metallerna koncentreras i varma, salthaltiga vattenlösningar (hydrotermala lösningar), vilka antingen kan härstamma direkt från magman eller utgöras av grundvatten som uppvärmts av en underliggande magmakropp, och som lakat ut metaller ur omgivande berggrund.
Metallerna kan sedan fällas ut i det uppspruckna berget ovanför magmaintrusionen. Detta gäller till exempel flera stora förekomster av koppar, molybden och tenn i Anderna och Klippiga bergen, som bildar malmer av så kallad porfyr-typ (porphyry copper etc på engelska).
Andra malmtyper bildas när lösningarna träffar på kalksten i omgivningarna, så kallade skarnmineraliseringar (gäller en del koppar-bly-zink-malmer i Bergslagen och i Oslo-området). Ibland fälls bly, zink, silver och guld ut i kvarts- eller kalcitgångar längs förkastningssprickor på större avstånd från magmaintrusionen, i vissa fall utan något uppenbart samband med magmatisk aktivitet. Möjligen kan i senare fall de malmbildande lösningarna ha bildats genom metamorfa processer (omvandling av berggrunden), då vatten kan frigöras ur berggrunden genom uppvärmningen.
En vanlig malmtyp är sulfidmalmer med koppar, bly, zink, silver och guld vilka avsatts i samband med vulkanism på havsbottnen. Stora mängder havsvatten cirkulerar i sprickor i berggrunden, värms upp av underliggande magma och tar upp metaller ur berget. När vattnet sedan strömmar ut på havsbottnen fälls metallerna ut och bildar en linsformad malmkropp som bäddas in i omgivande sediment.
Flera exempel på sådan pågående hydrotermal malmbildning, så kallade black smokers, har påträffats längs de mittoceana ryggarna på senare år. Sker malmbildningen i en vulkanisk öbåge kan malmen bevaras, veckas och deformeras ihop med omgivande vulkaniska och sedimentära bergarter, och inkorporeras i den kontinentala jordskorpan.
Huvuddelen av malmerna i Bergslagen och Skelleftefältet har troligen bildats på detta sätt, liksom en del malmer i fjällkedjan högre delar (exempelvis Stekenjokk). Även många järnmalmer har troligen bildats genom utfällning på havsbottnen, såsom Bergslagens kalk- eller kvartsbandade järnmalmer.
Vissa malmtyper har bildats genom utfällning från varma vattenlösningar utan något uppenbart samband med magmatism. Det gäller bly-zink-malmer i kalkstenar i centrala USA, liksom impregnationer med bly och zink i sandsten längs fjällranden i Sverige, till exempel Laisvall.
Lösningarna kan härstamma från djupa bassänger med sediment från vilka de pressats ut vid kompakteringen. När de når en porös bergart på mindre djup fälls metallerna ut i hålrum i denna. Eventuellt kan reaktioner med organiska rester i bergarten spela en roll. Kopparförande skiffrar är ett annat exempel på sådana processer, liksom en del uranmineraliseringar.
En viktig typ av järnmalmer, s.k. bandade järnmalmer (banded iron formations, BIF, på engelska) bildades genom utfällning av järnoxid (magnetit eller hematit) på havsbottnen, mot slutet av Arkeikum eller början av Proterozoikum, för mellan 3 och 1,8 miljarder år sedan. Syreproducerande mikroorganismer som uppstod i haven vid denna tid gjorde att det järn som tidigare varit löst i havsvattnet oxiderades till järnoxid och fälldes ut på botten, växellagrat med lera eller finkristallin kiseldioxid. En del av dessa malmer har bevarats till vår tid i områden med äldre berggrund, bl.a. är Bergslagens järnmalmer åtminstone delvis av denna typ.
Slutligen kan vissa malmer bildas genom rent sedimentära processer. Detta kan ske genom att tidigare bildade malmmineral anrikas genom sin tyngd i samband med erosion, transport och sedimentation, och därigenom koncentreras till vissa tungmineral-horisonter i sedimenten. Detta gäller t.ex en del guldförekomster, som kan uppträda som avlagringar i flodbäddar och som kan utvinnas genom vaskning. De guldkorn som kan påträffas vid guldvaskning i åar och bäckar har alltså sitt ursprung i guldföre-komster i fasta berggrunden, och har genom erosionen förts ut i vattendragen där de genom sin tyngd gärna samlas på vissa ställen där strömningshastigheten är låg.
Gruv- och prospekteringsbolag söker hela tiden efter nya malmtillgångar i jordskorpan. Det första villkoret för att systematiskt kunna leta efter malm är tillgång till geologiska kartor. I Sverige producerar Sveriges Geologiska Undersökning (SGU), som är en statlig myndighet, kartor över berggrund och jordarter i olika skala. Vidare behövs kunskap och förståelse för hur olika malmer bildas, i vilken geologisk miljö och i vilken typ av bergarter de kan påträffas, något som malmgeologisk forskning kan bidra med.
Malmkroppar som går i dagen kan ofta påträffas rätt lätt, genom att de avviker i utseendet från omgivande berggrund, och de flesta sådana malmkroppar har säkerligen redan påträffats under århundradenas gång, ofta mer eller mindre slumpmässigt. Är malmens utgående täckt av morän eller andra lösa avlagringar finns ofta en geokemisk anomali i form av förhöjda halter av olika metaller i omgivande jordarter, vilken kan upptäckas genom systematisk provtagning. I Sverige har ofta inlandsisen fört med sig lösa block från malmen, vilka kan påträffas i moränen, och genom att spåra sådana blocksvansar bakåt mot isrörelseriktningen kan malmens fasta utgående i berget ibland påträffas.
Malmer som inte når upp till jordytan är svårare att upptäcka. Ofta ger de dock upphov till olika geofysiska anomalier: de är tyngre än omgivande berg och ger därmed upphov till avvikelser i gravitationen, de är ofta elektriskt ledande och ger därför olika elektriska anomalier, och magnetit-järnmalmer ger upphov till starka magnetiska anomalier. Genom olika geofysiska mätmetoder kan därför även sådana malmer upptäckas.
Många malmer omges också av geokemiska anomalier i omgivande berggrund genom att denna påverkats av genomströmmande heta och metallhaltiga vattenlösningar. Sådana omvandlingszoner kan alltså vara en viktig ledtråd när man söker efter malm.
För att säkert kunna bestämma en malms form, storlek och halt av olika metaller måste man sedan borra flera borrhål, något som är tidsödande och kostsamt, och som därför görs först när man har säkra indikationer från andra metoder. Sedan vidtar eventuellt provbrytning, och slutligen brytning i full skala, antingen i dagbrott eller i underjordsgruva, om detta bedöms vara lönsamt.
Lönsamheten beror inte bara på geologiska faktorer, som malmkroppens storlek och metallhalt, utan också på kostnader för brytning och transporter, metallprisernas variation etcetera. En malmkropp som ligger avlägset och otillgängligt till kanske inte är brytvärd på grund av de stora investeringskostnader som uppbygget av vägar och annan infrastruktur skulle medföra.
Sverige har lång tradition vad det gäller gruvbrytning och metallutvinning, ända sedan medeltiden. Silver från Sala och koppar från Falun betydde mycket för att bekosta stormaktstidens krig, och i modernare tid har utvinning av järn och andra metaller varit en av grunderna för Sveriges industriella utveckling och ekonomiska välfärd.
Några av landets malmförekomster, såsom Kiruna, Aitik, Boliden, Laisvall och Falun, är välkända och är, eller har varit, betydelsefulla även i ett internationellt perspektiv. Även om många gruvor lades ner under 1960- och 70-talen är malmproduktionen från de gruvor som återstår idag jämförbar eller större. Sverige är EU:s största producent av järn och en betydande producent av flera andra metaller, som basmetallerna koppar, bly och zink, och ädelmetallerna silver och guld. Dagens höga metallpriser har dessutom inneburit en boom för gruvbrytning och malmprospektering.
I den mellansvenska Bergslagen har malm brutits sedan tidig medeltid, kanske ännu tidigare. Här finns en rad metallförekomster knutna till 1900 miljoner år gamla vulkaniska bergarter i en båge som sträcker sig från norra Uppland och Gästrikland via södra Dalarna, Västmanland och östligaste Värmland (Bergslagens hjärtland) till Närke, Östergötland och Södermanland. Såväl järnförekomster (exempelvis Dannemora, Grängesberg) som komplexa sulfidmalmer med koppar, zink, bly och andra metaller (ex. Sala, Falun, Garpenberg, Zinkgruvan) förekommer i detta område.
Det finns otaliga nedlagda gruvor och skärpningar i Bergslagens skogar, men de enda förekomster som bryts för närvarande (2018) är sulfidmalmerna i Garpenberg i södra Dalarna och Zinkgruvan vid Åmmeberg i Närke, samt Lovisagruvan vid Stråssa i Västmanland. För några år sedan gjordes också försök att återuppta järnmalms-brytningen i Dannemora i norra Uppland, men när järnmalms-priserna på nytt sjönk gick företaget i konkurs. Av speciellt veten-skapligt intresse är järn-mangan-förekomsten Långban i östra Värmland, med sin rikedom på ovanliga och delvis unika mineral.
Sulfidmalmförekomsterna i Skelleftefältet i Västerbotten upptäcktes inte förrän på 1920-talet, med början i Boliden. Det rör sig om komplexa sulfidmalmer med koppar, zink och bly samt mindre mängder guld och silver, liksom mellansveriges malmer knutna till 1900 miljoner år gamla vulkaniska bergarter. Förutom Boliden kan nämnas förekomster som Långsele, Långdal, Näsliden, Renström, Rakkejaur och Kristineberg. En avvikande malmtyp består av guldförande kvartsgångar, brutna bl.a. i Björkdalsgruvan.
Malmfälten i Norrbotten består framför allt av de jättelika järnmalmfyndigheterna i Kiruna och Malmberget, en av grundpelarna för Sveriges ekonomi, men därtill kommer ett flertal fyndigheter av koppar och guld. I synnerhet bör den aktiva koppargruvan Aitik utanför Gällivare nämnas. Kopparhalten är visserligen låg i Aitik, men malmkroppen är mycket stor, och brytningen sker i ett väldigt dagbrott.
Kiruna-malmernas bildning har varit omdiskuterad: antingen utfällning från järnhaltiga lösningar på havsbotten, eller kristallisation direkt från en järnrik magma. Mycket talar idag för det senare alternativet. Åldern på dessa förekomster är densamma som i Mellansverige och Västerbotten, ca 1900 miljoner år.
Av betydligt yngre datum är fjällkedjans malmer. Längs den så kallade Fjällranden finns impregnationer av bly och zink i sandsten, med en ålder någonstans i intervallet 400 till 700 miljoner år. Denna typ av malm har brutits i Vassbo i norra Dalarna och i Laisvall nära Arjeplog i Norrbottensfjällen. Laisvall var innan gruvbrytningen lades ner för några år sedan Europas största blygruva.
I Fjällkedjans högre delar, framför allt inom den så kallade Köli-skollan (se senare text om fjällens geologi), finns ett flertal vulkaniskt bildade sulfidmineraliseringar med koppar, bly och zink, med en ålder på ca 500 miljoner år. Den mest betydande, Stekenjokk i Västerbottensfjällen, bröts i en period på 1970- och 80-talet.
Människan använder sig ju också av många andra naturresurser med geologiskt ursprung.
Kristaller av vackra och ovanliga mineral har sedan urminnes tider använts som smyckestenar. Kvarts används för glasframställning och för att producera kisel till datorindustrin, fältspat och kaolin används till porslin, och en lång rad andra så kallade industrimineral bryts för ytterligare användningsområden inom industrin.
Kalksten och marmor, som är relativt mjuka och lättbearbetade bergarter, har sedan länge används till byggnadsändamål, och bryts nuförtiden i stor skala för framställning av cement, men även för andra industriella ändamål. Många andra bergarter som är hållbara och dekorativa bryts och används som golv- och fasadbeklädnader, och hårda bergarter som granit används som gat- och kantsten utomhus. Andra bergarter lämpar sig bättre att krossa ned till grus, makadam och annat fyllnadsmaterial. Salt har på många håll utvunnits ur saltavlagringar i berget.
Till de geologiska naturresurserna räknas också kol, olja och naturgas, bildade genom nedbrytning av växt- och djurrester som begravts i sedimenten. Kolavlagringarnas ursprung är ofta sumpskogar som svämmats över och begravts av sand och lera, och där avtryck av stammar och blad ger information om den ursprungliga vegetationen på platsen.
En stor del av världens stenkolsavlagringar bildades under karbontiden för ca 300 miljoner år sedan, de svenska stenkolslagren vid Höganäs dock under jura-tid för ca 200 miljoner år sedan. Olja och naturgas bildas också ur organiskt material i en sedimentär miljö, ofta alger som begravts i sediment på havbottnen, men eftersom de har en tendens att strömma uppåt i berget påträffas de ofta inte i samma bergart där de bildats.
För att oljan eller gasen skall bevaras måste den fångas upp av en lämplig struktur, där den porösa värdbergarten överlagras av en tät "cap rock" som inte släpper igenom oljan eller gasen. Bildar denna "cap rock" ett uppåtgående veck eller en dom, formas en struktur där stora mängder olja eller gas kan samlas. I många oljefält utgörs den täta "kappan" av salt, vilket bildat saltdomer runt vars kanter lämpliga fickor för olja och gas ofta påträffas.
Kol, olja och naturgas har alltsedan industrialismens barndom varit vår viktigaste energikälla. Oljan är emellertid inte bara energikälla, utan också en viktig råvara för den petrokemiska industrin. All den plast som numera omger oss har ju sitt ursprung i olja, och är alltså ytterst också en geologisk produkt.
En annan energikälla med geologiskt ursprung är det uran som driver våra kärnkraftverk. Uran är det tyngsta naturligt förekommande grundämnet i det periodiska systemet, och kan liksom andra metaller anrikas av geologiska processer till brytvärda malmförekomster.
Upptäckten och användandet av alla dessa geologiska resurser är den grundbult som den tekniska och industriella utvecklingen och det moderna samhället vilar på. Men de flesta av de geologiska naturresurser människan använder är inte förnyelsebara, åtminstone inte i ett mänskligt tidsperspektiv.
Under några mansåldrar har vi använt kol och olja, metaller och mineralresurser som det tagit naturen årmiljoner eller årmiljarder att ansamla. Medan vanligt berg finns i nästan obegränsad mängd finns många av de andra resurserna i starkt begränsade mängder, och den nybildning som kan tänkas ske av malm runt vulkaner på havsbottnen, eller av fossila bränslen djupt ner i sedimenten, kan knappast hålla jämn takt med människans förbrukning.
All utvinning av metaller och mineral, av kol, olja och naturgas innebär också en påfrestning för miljön, och förbränning av fossila bränslen frigör dessutom koldioxid som varit bunden i miljontals år, med de effekter det har på klimatet. Det gäller alltså att hushålla med naturresurserna, använda dem förnuftigt, och återanvända så mycket som möjligt.
Text och bilder: Åke Johansson
Kjell Billström vid Enheten för Geovetenskap har bidragit med faktagranskning av detta avsnitt.
Bild på black smoker: NOAA Vents Program


Västerbottens län

Vattenkraften har varit en viktig energikälla för industrin och i Västerbotten har den byggts ut sedan slutet av 1800-talet. Det första som byggdes var Klabböle vattenkraftverk år 1889.


Västerbottens län

Vattenkraften har varit en viktig energikälla för industrin och i Västerbotten har den byggts ut sedan slutet av 1800-talet. Det första som byggdes var Klabböle vattenkraftverk år 1889. Därefter har vattenkraften snabbt byggts ut, till exempel anlades 127 vattenkraftverk i länet från år 1914 till 1919. Enligt uppgifter från 2019 fanns ett 30-tal småskaliga vattenkraftverk i länet och ett tiotal större.


En vänlig grönskas rika dräkt

"Sommarpsalm", mer känd som "En vänlig grönskas rika dräkt", är en psalm med text av Carl David af Wirsén (1842–1912) från 1889.

Texten till Sommarpsalm publicerades första gången 1889 i Carl David af Wirséns praktfullt illustrerade diktsamling Kristna högtids- och helgdagar. Wirsén var Svenska Akademiens ständiga sekreterare och inspirerades till att skriva en sommarpsalm utgående från midsommardagens profetia ur Jesaja, kapitel 40.
miniatyr|Försättsbladet till Waldemar Åhléns originalnot. I den första versionen kallades den för Sommarsång.
Psalmen användes i en svensk psalmbok första gången i Nya psalmer 1921 (nr 644). I tillhörande Koralbok för Nya psalmer, 1921 anges att melodin är komponerad av  Severus Gastorius (1647–1682) skriven 1675 och att den även används till psalmen På Gud, och ej på eget råd (1819 års psalmbok nr 252) (för noter se externa länkar nedan).

Den melodi som i senare koralböcker (efter 1937) mest används är från en körkomposition av Waldemar Åhlén (publicerad första gången 1935 i samlingen De ungas kör), en mycket välkänd melodi som i decennier stått på många körers stamrepertoar och som troligen lär sjungas så länge körsång utövas i detta land. Den tidigare gällande melodin av Severus Gastorius till Wirséns text tyckte Waldemar Åhlén inte var ”tillräckligt glad i förhållande till texten”, så han ville göra ett eget försök att skriva en ny melodi. Kompositionsåret är lite oklart, men i en artikel 1969 säger Åhlén: ”Sommarpsalm skrev jag en vacker majsöndag omedelbart sedan jag kommit hem från högmässan i Högalidskyrkan, där jag åren 1923–28 var organist.” Waldemar Åhléns sättning framfördes första gången unisont med barnkör och orgelackompanjemang vid en skolavslutning i Hjorthagskyrkan den 8 juni 1933.

Åhléns melodi har tydligt inspirerat Erland von Kochs tonsättning från 1974 av De blomster som i marken bor.

The Real Group, som spelade in psalmen på albumet Stämning 2002, noterades för en framgång på med sången, då den låg på Svensktoppen i sex veckor under perioden 15 juni-13 juli 2002 innan den lämnade listan.

Svensktoppen
20 juli 2002
Plac.
Förra veckan
Poäng
(förra veckan)
Titel
Artist
Antal veckor
1
1
381
421
Kom och ta mig
BRANDSTA CITY SLÄCKERS
19
2
NY
365
-
En vän som du
VIKINGARNA
1
3
2
308
316
Hon kommer med solsken
ÖSTEN MED RESTEN
16
4
5
230
206
Änglasjäl
STREAPLERS
10
5
3
227
223
Att glömma är inte så enkelt
THORLEIFS
17
6
10
211
165
Så speglas kärleken
HELENE & GÄNGET
2
7
4
193
215
Låt drömmarna leva
CASANOVAS
3
8
6
191
199
Lätt som en sommarfjäril
BENNY ANDERSSONS ORK./HELEN SJÖHOLM
12
9
8
162
184
I afton dans
BEN OLANDER
2
10
7
160
193
En vänlig grönskas rika dräkt
THE REAL GROUP
6
NYA UTMANARE
11
Stilla ro och nära Omtest!
ÅSA JINDER & MAGNUS CARLSSON
12
Kärleken väntar
KENT
13
I mina tankar
CLEO & GRABBARNA
14
Den lilla bäcken
STEFAN SUNDSTRÖM
15
Bara en vanlig dag
DANNE STRÅHED


En vänlig grönskas rika dräkt

Cordelia Edvardson på Svenska Dagbladet menar att psalmen är ett kärvänligt exempel på populär poesi och en del av det svenska folkets kulturella arv. Carlhåkan Larsén på Sydsvenskan kommenterade dock, i en recension av Per Rydéns bok om Carl David af Wirsén, att Wirsén var en förlorare på litteraturhistoriens mörka sida, och att enbart en av hans dikter fortfarande lever kvar: nämligen, "En vänlig grönskas rika dräkt".


En vänlig grönskas rika dräkt

Cordelia Edvardson på Svenska Dagbladet menar att psalmen är ett kärvänligt exempel på populär poesi och en del av det svenska folkets kulturella arv. Carlhåkan Larsén på Sydsvenskan kommenterade dock, i en recension av Per Rydéns bok om Carl David af Wirsén, att Wirsén var en förlorare på litteraturhistoriens mörka sida, och att enbart en av hans dikter fortfarande lever kvar: nämligen, "En vänlig grönskas rika dräkt".

Hans Holmberg på Kristianstadsbladet menar att psalmen är en del av Sveriges sommarrepertoar och att folk oftast bara sjunger de tre första verserna, där sommaren hyllas. Han framhåller dock att de andra verserna är annorlunda, och betydligt mer förfallinriktade.


En vänlig grönskas rika dräkt

Cordelia Edvardson på Svenska Dagbladet menar att psalmen är ett kärvänligt exempel på populär poesi och en del av det svenska folkets kulturella arv. Carlhåkan Larsén på Sydsvenskan kommenterade dock, i en recension av Per Rydéns bok om Carl David af Wirsén, att Wirsén var en förlorare på litteraturhistoriens mörka sida, och att enbart en av hans dikter fortfarande lever kvar: nämligen, "En vänlig grönskas rika dräkt".

Hans Holmberg på Kristianstadsbladet menar att psalmen är en del av Sveriges sommarrepertoar och att folk oftast bara sjunger de tre första verserna, där sommaren hyllas. Han framhåller dock att de andra verserna är annorlunda, och betydligt mer förfallinriktade. Det gör att psalmen kan användas och används på både sommartillfällen och vid begravningar, men Holmberg kan inte komma på några tillfällen där psalmen sjungs i sin helhet. Psalmen spelades även under bröllopet mellan kronprinsessan Victoria och Daniel Westling i juni 2010. Åren 2016–2017 användes melodin i en TV-reklamfilm för Länsförsäkringar.


En vänlig grönskas rika dräkt


Salems kommun

miniatyr|Salems kyrka.
miniatyr|Lundby parstuga, kommunens enda byggnadsminne.
Salems kommun är en kommun i Stockholms län. Centralort är Salem, som ur statistiskt hänseende räknas som en del av tätorten Tumba. Kommunen är en del av Storstockholm.

Kommunen är belägen på ön Södertörn i de nordöstra delarna av landskapet Södermanland, vid sjön Mälarens södra strand. Salems kommun gränsar i norr och nordöst till Ekerö kommun (maritim gräns), i öster och söder till Botkyrka kommun samt i väster till Södertälje kommun, alla i Stockholms län.

Kommunala grundskolor i Salems kommun.
 Nytorpsskolan, F-9
 Rönninge skola, F-9
 Skogsängsskolan, F-9
Säbyskolan, F-9

Fristående grundskolor i Salems kommun.
 Parkskolan, Pysslingen förskolor och skolor, F-5
 Noblaskolan, Pysslingen förskolor och skolor, F-3
 Söderby friskola, Ekonomisk förening, F-9
Kommunala gymnasium i Salems kommun.
 Rönninge gymnasiu

Gymnasium
Alla ungdomar i Sverige som har avslutat grundskolan har rätt till en treårig gymnasieutbildning. Gymnasieutbildningen ger grundläggande kunskaper för vidare studier och för ett framtida yrkes- och samhällsliv.
Det finns 18 nationella program att välja mellan.
Du som är bosatt i Salem och vill läsa på gymnasiet kan välja fritt till alla nationella program på gymnasierna i Stockholms län genom gymnasiesamverkan via Storsthlm.
Det är Gymnasieantagningen Storsthlm som sköter antagningen till gymnasieskolorna i hela Stockholms län, både de fristående och de kommunala. På Gymnasieantagningens hemsida hittar du information om tidsplan för ansökan till gymnasiet, om hur antagningen går till med mera.
Rönninge gymnasium
I Salems kommun finns en kommunal gymnasieskola, Rönninge gymnasium. Skolan ligger centralt, nära Rönninge centrum, med endast ett par minuters promenad till både pendeltågsstation och busstation. Skolan har ungefär 400 elever som studerar på program inom barn och fritid, naturvetenskap, samhällsvetenskap, ekonomi och teknik. Dessutom erbjuds introduktionsprogrammen Individuellt alternativ och Programinriktat val för de elever som saknar behörighet till nationella program. Värdegrundsarbetet är viktigt för skolan och alla elever och personal ska bemötas vänligt och respektfullt - oavsett etnicitet, sexuell läggning eller funktion. För mobbning gäller nolltolerans. Du kan läsa mer om skolan på skolans egen hemsida. Du kan beställa äldre betygskopior genom att kontakta Rönninge gymnasium.
Introduktionsprogram
För elever som saknar behörighet till de nationella programmen finns det fyra introduktionsprogram; språkintroduktion, individuellt alternativ, programinriktat val samt yrkesintroduktion. Salems kommun erbjuder individuellt alternativ och programinriktat val i egen regi på Rönninge gymnasium och har samverkansavtal med Södertälje kommun gällande språkintroduktion och med flera andra kommuner när det gäller yrkesintroduktion. I Barn-och utbildningsnämndens Plan för utbildning finns programmen mer utförligt beskrivna.
Senast uppdaterad 14 juli 2022


Salems kommun


Salems kommun

Kommunala grundskolor i Salems kommun.
 Nytorpsskolan, F-9
 Rönninge skola, F-9
 Skogsängsskolan, F-9
Säbyskolan, F-9


Ullevi

Ullevi, Ullevi Stadion, under byggtiden Nya Ullevi, är en multiarena i Göteborg. Den används för fotboll, friidrott och konserter.

Uppdaterad: 1 september 2019 (För konserter i Göteborg 1986-1990, se Eriksberg)
 Nr Datum Evenemang Publik Ref.1 5 juni 2016 Håkan Hellström 70 144  2 4 juni 2016 Håkan Hellström 70 091  3 7 juni 2014 Håkan Hellström 69 349  4 28 juli 2012 Bruce Springsteen & The E Street Band 66 561 "Bruce slog rekord – igen" Aftonbladet.se. 29 juli 2012. Läst 15 september 2012.5 26 juni 2017 Coldplay 66 249 6 27 juli 2012 Bruce Springsteen & The E Street Band 66 018 7 25 juni 2017 Coldplay 65 427 8 29 juli 2017 Håkan Hellström 65 000 9 23 juli 2016 Bruce Springsteen & The E Street Band 64 95910 8 juni 1985 Bruce Springsteen & The E Street Band 64 312 1121 juli 2018 Guns N' Roses 64 289  12 9 juli 2019 Metallica 64 050 13 28 juli 2017 Håkan Hellström 63 788 1410 juli 2018 Ed Sheeran 63 500 14 11 juli 2018 Ed Sheeran 63 500 16 22 augusti 2015 Metallica 63 036 1727 juni 2016 Bruce Springsteen & The E Street Band 62 701 18 25 juni 2016 Bruce Springsteen & The E Street Band 62 676 19 9 juni 1985 Bruce Springsteen & The E Street Band 62 544 20 20 juli 2013Robbie Williams 61 449 21 11 juni 1983 David Bowie 61 206 22 1 augusti 2009 U2 60 099 23 9 augusti 2009 Madonna 59 600 24 8 augusti 2009 Madonna 59 400 25 7 augusti 2004 Gyllene Tider 58 977 26 12 juni 1983 David Bowie 58 914 27 5 juli 2008 Bruce Springsteen & The E Street Band 58 620 28 29 juli 2005 U2 58 478 29 22 juni 2003 Bruce Springsteen & The E Street Band 58 310 30 4 juli 2008 Bruce Springsteen & The E Street Band 57 942 31 31 juli 2009 U2 57 887 32 31 juli 1998 Rolling Stones 57 66233 21 juni 2003 Bruce Springsteen & The E Street Band 57 44134 2 juli 2006 Robbie Williams 57 24535 21 juni 2009 AC/DC 57 20536 1 juli 2006 Robbie Williams 56 96737 3 augusti 2007 Rolling Stones 56 82138 19 juni 1982 Rolling Stones 56 61039 1 juli 2011 Iron Maiden 56 24540 26 juli 2008 Iron Maiden 56 13241 5 augusti 2000Tina Turner 56 11242 9 juli 2005Iron Maiden 56 02243 30 maj 2004Metallica 55 80244 3 juli 2011 Big Four, Metallica m.fl. 55 696

Musikevenemang Uppdaterad: 1 september 2019 (För konserter i Göteborg 1986-1990, se Eriksberg) Nr Datum Evenemang Publik Ref.1 5 juni 2016 Håkan Hellström 70 144 2 4 juni 2016 Håkan Hellström 70 091 3 7 juni 2014 Håkan Hellström 69 349 4 28 juli 2012 Bruce Springsteen & The E Street Band 66 561 "Bruce slog rekord – igen" Aftonbladet.se. 29 juli 2012.

Inget publikrekord för Bossen på Ullevi
Åkte direkt från arenan till hotellet i natt
GÖTEBORG. Like a Boss.
Bruce Springsteen bjöd på show – och hyllades som en kung av publiken.
Men något publikrekord blev det inte.
Tre spelningar ska Bruce Springsteen göra i Sverige under sommaren. Den första fyllde Ullevi under lördagen och började stillsamt på piano.
Men resten av Springsteens show blev långt ifrån stillsam. Och det verkade som att den aldrig ville ta slut. I fyra timmar spelade Bossen.
– Vi älskar er, sa artisten på svenska från scen.
Hela 62 676 personer tog sig till arenan i Göteborg för att se världsstjärnan uppträda tillsammans med E Street band. Med den publiksiffran slår Bossen inte Göteborgssonen Håkan Hellströms rekord från den 5 juni i år på 70 144.
Inte heller sitt eget Ullevirekord från 2012 på 66 561 personer i publiken lyckades Bossen slå.
Då biljetterna till de två första konserterna sålde slut direkt bokades världsstjärnan för en tredje spelning.
– Det är fantastiskt stort och historiskt, sa Kristofer Åkesson på Live Nation då.
Ledde allsång
Under ”Hungry heart” brakade Bossen ut i publiken som allsångsledare bland fans som sträckte sin armar så nära ur led det var möjligt för att få snudda vid ikonen från Long Branch, New Jersey.
Trots att regnet vräkte ned under delar av konserten dansade och sjöng publiken.
En del i publikhavet fick även chansen att gästa artisten på scen. Under låten ”Waiting on a sunny day” fick en pojke låna mikrofonen av sin idol.
Hyllade avlidna vänner
Under låten ”Tenth avenue freeze-out” hyllade Springsteen sina kollegor från E Street band, Clarence Clemons och Danny Federici, som dog 2011 respektive 2008. Hyllningen möttes av stort jubel.
Därpå lämnade bandet scenen och Springsteen tackade publiken inför den akustiska soloavslutningen.
– Vi älskar er, sa han på svenska samtidigt som en vind drog in över det upplysta Ullevi strax efter midnatt.
– Åh, det var en skön bris som kom där. Ni är inte trötta va?
Efter konserten lämnade han arenan i en svart van med tonade rutor och åkte raka vägen till lyxhotellet Elite Plaza. Han gick in på hotellets framsida, de avspärrningar som satts upp under dagen togs sedan bort.
På måndag den 27 juni samt den 23 juli står Bruce Springsteen på Ullevis scen igen.


Ullevi


Ullevi

mini|stående|52 192 åskådare såg den allsvenska matchen 3 juni 1959 mellan IFK och ÖIS.
Datum Evenemang Publik 16 juli 2012 Ungdomsfotboll Gothia Cup-invigning58 000 14 september 1958  Boxning Ingemar Johansson vs Eddie Machen53 614 3 juni 1959  Fotboll IFK Göteborg-Örgryte IS52 194 16 juli 2007 Ungdomsfotboll Gothia Cup invigning52 000 24 juni 1958 VM-semifinal Sverige - Västtysklandca 51 500  20 maj 1976  Fotboll Div. II50 374 1982 Kvartsfinal UEFA-cupen IFK Göteborg - Valencia CF50 108 1977 Fotboll IFK Göteborg - IF Elfsborg48 296 8 augusti 2012 Fotboll (försäsongsmatch) FC Barcelona - Manchester United47 141http://www.aftonbladet.se/sportbladet/fotboll/internationell/article15233858.ab 1958 Kval till Allsvenskan Örgryte IS - Landskrona BoIS46 405 1975 Kval till Allsvenskan IFK Göteborg - Kalmar FF45 941 10 september 2002 Fotboll IFK Göteborg - Örgryte IS42 386 28 oktober 2007 Allsvenskan IFK Göteborg - Trelleborg FF41 171 6 september 1974 Speedway VM-final38 390 14 augusti 1988  Amerikansk fotboll Minnesota Vikings vs Chicago Bears33 150 1 april 2017  Allsvenskan Fotboll IFK Göteborg-Malmö FF 32 12928 december 2009Elitserien i ishockey 2009/2010Frölunda HC-Färjestads BK>31 1442002UngdomsfotbollGothia Cup finaler28 71031 augusti 1990MotocrossUllevi Supercross26 74

Idrott 52 192 åskådare såg den allsvenska matchen 3 juni 1959 mellan IFK och ÖIS.


Örgryte IS

Örgryte IS, Örgryte Idrottssällskap, ÖIS eller familjärt Sällskapet, är ett idrottssällskap i Göteborg, bildat den 4 december 1887 av Wilhelm Friberg. Örgryte har sektioner för bowling, brottning, friidrott och handikappidrott, men det är sektionen för fotboll som blivit mest känd. ÖIS fotbollssektion är Sveriges äldsta fotbollsklubb och var drivande i fotbollens utveckling i Sverige under 1890-talet. Föreningens motto lyder Mens Sana In Corpore Sano vilket är latin för "en sund själ i en sund kropp".

thumb|Derby mellan Örgryte och Gais.
Till följd av den turbulenta tiden i samband med konkursen och upplösta spelarkontrakt tog det en viss tid innan resultaten började gå ÖIS väg. Klubben inriktade sig nu främst på att satsa på en ung spelartrupp. Trots en stark höstsäsong räckte inte placeringen till en kvalplats och ÖIS slutade trea i Division 1 Södra 2011.

Inför nästkommande säsong tog Hans Prytz över tränarrollen och 2012 blev ett riktigt succéår för ÖIS. Klubben vann serien i stor stil med endast en förlust och var därmed klar för spel i Superettan 2013. På det centrala mittfältet växte Jakob Lindström, född 1993, fram till en gigant och ledarfigur för det nya, unga ÖIS. På ryggen bar han från och med omgång två och framåt nummer 125 som en hyllning till föreningens 125-årsjubileum.

I samma spår gick bland annat Filip Holländer, 1993, samt Oskar Wallén, 1992. Två ungtuppar som tog stora framsteg i sina fotbollskarriärer. Oskar Wallén var lagets näst bäste målskytt med sina 13 mål från sin anfallsposition och Filip Holländer, som mestadels utgick från högermittfältet men som då och då fick vikariera centralt när det behövdes, vann många supportrars hjärtan på grund av sin enorma löpkapacitet och sitt idoga kämpande matcherna igenom.

Anfallaren George Mourad värvades på sensommaren 2013, från ett äventyr i den kinesiska klubben Qingdao Jonoon FC, på ett kontrakt som sträcker sig säsongen ut.

ÖIS-Jönköpings Södra IF
Stötta herrlaget i slutspurten!
SENASTE NYTT
Heroisk vändning på Örjans Vall
Det såg mörkt ut i början av den andra halvleken men ÖIS vände på steken i Halmstad. Den första halvleken
Truppen – Halmstad BK
Imorgon är det dags för ny match i Superettan. ÖIS åker till Örjans Vall för en tuff bortamatch mot serieledaren
Datum fastställt för kvalmatcherna
Det står nu klart att ÖIS möter IF Elfsborg i kvalet till damernas Division 1. ÖIS ställs mot Elfsborg som
NYHETER
I SAMARBETE MED
Bollpump med slang119.00 kr Lägg i varukorg
LIRARKAFFE 250 Gram59.00 kr Lägg i varukorg
SmellWell, Freshener Inserts129.00 kr Lägg i varukorg
Umbro UX Elite Hybridväst999.00 kr Välj alternativ
Golfhandduk med broderat ÖIS emblem179.00 kr Lägg i varukorg
Extra markeringsknapp till greenlagare29.00 kr Lägg i varukorg
Greenlagare med ÖIS markeringsknapp149.00 kr Lägg i varukorg
UMBRO Poly Pique Polo Marin/Vit med ÖIS Logga189.00 kr Välj alternativ
REGISTRERA DIG IDAG
Mer av allt – och helt gratis. Registrera ditt personliga ÖIS konto idag och få 1000 ÖIS-poäng direkt in på ditt konto.


Örgryte IS

thumb|Derby mellan Örgryte och Gais.
Till följd av den turbulenta tiden i samband med konkursen och upplösta spelarkontrakt tog det en viss tid innan resultaten började gå ÖIS väg. Klubben inriktade sig nu främst på att satsa på en ung spelartrupp. Trots en stark höstsäsong räckte inte placeringen till en kvalplats och ÖIS slutade trea i Division 1 Södra 2011.

Inför nästkommande säsong tog Hans Prytz över tränarrollen och 2012 blev ett riktigt succéår för ÖIS. Klubben vann serien i stor stil med endast en förlust och var därmed klar för spel i Superettan 2013. På det centrala mittfältet växte Jakob Lindström, född 1993, fram till en gigant och ledarfigur för det nya, unga ÖIS. På ryggen bar han från och med omgång två och framåt nummer 125 som en hyllning till föreningens 125-årsjubileum.

I samma spår gick bland annat Filip Holländer, 1993, samt Oskar Wallén, 1992. Två ungtuppar som tog stora framsteg i sina fotbollskarriärer. Oskar Wallén var lagets näst bäste målskytt med sina 13 mål från sin anfallsposition och Filip Holländer, som mestadels utgick från högermittfältet men som då och då fick vikariera centralt när det behövdes, vann många supportrars hjärtan på grund av sin enorma löpkapacitet och sitt idoga kämpande matcherna igenom.

Efter en poängmässigt svag vår i Superettan 2013 med endast tre vinster och fyra oavgjorda beslutades det den 7 juli att huvudtränare Hans Prytz samt hans assisterande Jonas Karlén skulle lämna sina poster.


Örgryte IS

thumb|Derby mellan Örgryte och Gais.
Till följd av den turbulenta tiden i samband med konkursen och upplösta spelarkontrakt tog det en viss tid innan resultaten började gå ÖIS väg. Klubben inriktade sig nu främst på att satsa på en ung spelartrupp. Trots en stark höstsäsong räckte inte placeringen till en kvalplats och ÖIS slutade trea i Division 1 Södra 2011.

Inför nästkommande säsong tog Hans Prytz över tränarrollen och 2012 blev ett riktigt succéår för ÖIS. Klubben vann serien i stor stil med endast en förlust och var därmed klar för spel i Superettan 2013. På det centrala mittfältet växte Jakob Lindström, född 1993, fram till en gigant och ledarfigur för det nya, unga ÖIS. På ryggen bar han från och med omgång två och framåt nummer 125 som en hyllning till föreningens 125-årsjubileum.

I samma spår gick bland annat Filip Holländer, 1993, samt Oskar Wallén, 1992. Två ungtuppar som tog stora framsteg i sina fotbollskarriärer. Oskar Wallén var lagets näst bäste målskytt med sina 13 mål från sin anfallsposition och Filip Holländer, som mestadels utgick från högermittfältet men som då och då fick vikariera centralt när det behövdes, vann många supportrars hjärtan på grund av sin enorma löpkapacitet och sitt idoga kämpande matcherna igenom.

Efter en poängmässigt svag vår i Superettan 2013 med endast tre vinster och fyra oavgjorda beslutades det den 7 juli att huvudtränare Hans Prytz samt hans assisterande Jonas Karlén skulle lämna sina poster. Då försvann de två som varit med och byggt det nya, unga ÖIS från grunden. Skälet sades vara att de sportsligt ansvariga kände "att de var tvungna att göra någonting".


Örgryte IS

thumb|Derby mellan Örgryte och Gais.
Till följd av den turbulenta tiden i samband med konkursen och upplösta spelarkontrakt tog det en viss tid innan resultaten började gå ÖIS väg. Klubben inriktade sig nu främst på att satsa på en ung spelartrupp. Trots en stark höstsäsong räckte inte placeringen till en kvalplats och ÖIS slutade trea i Division 1 Södra 2011.

Inför nästkommande säsong tog Hans Prytz över tränarrollen och 2012 blev ett riktigt succéår för ÖIS. Klubben vann serien i stor stil med endast en förlust och var därmed klar för spel i Superettan 2013. På det centrala mittfältet växte Jakob Lindström, född 1993, fram till en gigant och ledarfigur för det nya, unga ÖIS. På ryggen bar han från och med omgång två och framåt nummer 125 som en hyllning till föreningens 125-årsjubileum.

I samma spår gick bland annat Filip Holländer, 1993, samt Oskar Wallén, 1992. Två ungtuppar som tog stora framsteg i sina fotbollskarriärer. Oskar Wallén var lagets näst bäste målskytt med sina 13 mål från sin anfallsposition och Filip Holländer, som mestadels utgick från högermittfältet men som då och då fick vikariera centralt när det behövdes, vann många supportrars hjärtan på grund av sin enorma löpkapacitet och sitt idoga kämpande matcherna igenom.

Efter en poängmässigt svag vår i Superettan 2013 med endast tre vinster och fyra oavgjorda beslutades det den 7 juli att huvudtränare Hans Prytz samt hans assisterande Jonas Karlén skulle lämna sina poster. Då försvann de två som varit med och byggt det nya, unga ÖIS från grunden. Skälet sades vara att de sportsligt ansvariga kände "att de var tvungna att göra någonting".

In klev istället Marcus Lantz, tidigare U21-tränare och en andra hand åt Hans Prytz vid träningar och matcher, samt Sören Börjesson, tidigare huvudtränare och spelare i ÖIS och vid tillfället ansvarig för klubbens U19- samt U15-lag. I samma veva presenterades även sommarens första nyförvärv. Abdel Bouraima, född i Benin år 1993, plockades in på ett låneavtal vilket sträckte sig säsongen ut där han sänkte medelåldern, som före ankomsten låg på 21,6 år, ytterligare.


Örgryte IS

Referenser Noter Örgryte idrottssällskap 1887 4 december 1937 Från A till ÖIS: sällskapet genom 100 år 1887-1987 ”Aristokraternas sorti” 1940-1955, Pontus Forslund, Örgrytes webbplats "Lirarnas lag" 1956–1968, Pontus Forslund, Örgrytes webbplats "Bland Rävar och Ungtuppar" 1969–1979, Pontus Forslund, Örgrytes webbplats


Örgryte IS


Helena Bergström

Helena Kristina Bergström Nutley, född 5 februari 1964 i Kortedala i Göteborg, är en svensk skådespelare och regissör.

Hon är bland annat känd för att ha medverkat i Colin Nutleys Änglagård (1992), där hon spelade rollfiguren Fanny Zander. Hon spelar även på scen, till exempel "Nora" i Ett dockhem, "Hamlet" i Hamlet och "Piaf" på Stockholms stadsteater.

Helena Bergström debuterade i film/TV-sammanhang 1978, i TV-produktionen Hem, ljuva hem regisserad av hennes far.

Bergström regisserade filmerna En underbar jävla jul och Vilken jävla cirkus.

RecensionBiohösten 2017
Bergströms nya – inte så jävla mycket till cirkusBergströms nya – inte så jävla mycket till cirkus
Varken gapskratt eller drama som griper tag. Som bäst blir Helena Bergströms nya film när hon förlorar sig i egna kärleksintressen: de röda ridåerna och tomma logerna.
”Coolt”, ”fucking” och ”mannen”. Så låter många repliker när Helena Bergström, nu med sin femte film på regi-cv:t, följer upp publiksuccén ”En underbar jävla jul” med humörsvängiga ”Vilken jävla cirkus”.
Efter ett klassiskt meet cute – den romantiska komedins första möte mellan turturduvor – förälskar sig den grabbiga Handelsstudenten Hugo (Gustav Lindh) i violinisten Agnes (Evin Ahmad). Ärrade armar och tunga tankar vittnar om en depression, och snart lägger ett självmord sordin på romkom-stämningen.


Helena Bergström

Helena Bergström debuterade i film/TV-sammanhang 1978, i TV-produktionen Hem, ljuva hem regisserad av hennes far.

På 1980-talet medverkade hon i ungdomsprogrammen Vidöppet och Förspelet för SVT med bland andra Hannes Holm och Måns Herngren. När hon skulle göra Vidöppet, som hade premiär 1982, var hon tillsammans med Hannes Holm. Hon tipsade redaktionen om honom och om sin vän Måns Herngren. Det var så Hannes Holm och Måns Herngren lärde känna varandra och första gången de arbetade ihop.Helena, vem är Selma Lagerlöf för dig? SVD. 22 december 2008.


Helena Bergström

Helena Bergström debuterade i film/TV-sammanhang 1978, i TV-produktionen Hem, ljuva hem regisserad av hennes far.

På 1980-talet medverkade hon i ungdomsprogrammen Vidöppet och Förspelet för SVT med bland andra Hannes Holm och Måns Herngren. När hon skulle göra Vidöppet, som hade premiär 1982, var hon tillsammans med Hannes Holm. Hon tipsade redaktionen om honom och om sin vän Måns Herngren. Det var så Hannes Holm och Måns Herngren lärde känna varandra och första gången de arbetade ihop.Helena, vem är Selma Lagerlöf för dig? SVD. 22 december 2008.

Efter att ha avslutat Scenskolan 1988 arbetade hon både vid Dramaten och Stockholms stadsteater där hon nu tillhör den fasta ensemblen.

Hon fick 1989 ett genombrott i 1939. Colin Nutley fick samma år se henne på en reklamaffisch för Kvinnorna på taket och gav henne året därpå huvudrollen i Black Jack. Hon var också det självklara valet för hans film Änglagård (1992).

Rollerna i Pariserhjulet och Sista dansen (båda 1993) gav henne två guldbaggar.


Helena Bergström

Helena Bergström debuterade i film/TV-sammanhang 1978, i TV-produktionen Hem, ljuva hem regisserad av hennes far.

På 1980-talet medverkade hon i ungdomsprogrammen Vidöppet och Förspelet för SVT med bland andra Hannes Holm och Måns Herngren. När hon skulle göra Vidöppet, som hade premiär 1982, var hon tillsammans med Hannes Holm. Hon tipsade redaktionen om honom och om sin vän Måns Herngren. Det var så Hannes Holm och Måns Herngren lärde känna varandra och första gången de arbetade ihop.Helena, vem är Selma Lagerlöf för dig? SVD. 22 december 2008.

Efter att ha avslutat Scenskolan 1988 arbetade hon både vid Dramaten och Stockholms stadsteater där hon nu tillhör den fasta ensemblen.

Hon fick 1989 ett genombrott i 1939. Colin Nutley fick samma år se henne på en reklamaffisch för Kvinnorna på taket och gav henne året därpå huvudrollen i Black Jack. Hon var också det självklara valet för hans film Änglagård (1992).

Rollerna i Pariserhjulet och Sista dansen (båda 1993) gav henne två guldbaggar. Hon har även blivit guldbaggenominerad för rollerna i filmerna Änglagård, Sprängaren och Någon annanstans i Sverige. När TV4 sände Guldbaggegalan i januari 1995 fick tittarna telefonrösta fram århundradets bästa svenska kvinnliga skådespelare. Helena Bergström, som då var uppmärksammad för inte minst Änglagård-filmerna,Börjesson, Tore S (2006-03-17): "”Det var pinsamt att spela full och villig”". Aftonbladet.se. Läst 8 september 2014. vann i konkurrens mot bland andra Ingrid Bergman och Greta Garbo.

År 2002 spelade hon in ett album med Édith Piaf-sånger, Sjunger Piaf. Detta skedde efter att hon spelat i mer än hundra föreställningar av Piaf på Stockholms stadsteater.

Bergström nominerades 2007 till Dagens Nyheters Kulturpris med motiveringen "För hennes gestaltning av Blanche du Bois i Tennessee Williams Linje Lusta på Stockholms stadsteater, som banar väg för en ny tolkning av pjäsen som helhet. Helena Bergströms Blanche är uttryck för en ny, komplex och vanebrytande kvinnosyn. Men porträttet visar också på en skådespelerskas högst personliga förmåga att med erfarenhet, passion och kunnande forma en roll som både växer ur traditionen och bryter mot den."DN 2007-04-14 2007 regisserade hon också sin första långfilm Se upp för dårarna.

År 2009 och 2010 spelade hon i musikalen Hairspray på Chinateatern.

Bergström var programledare för Melodifestivalen 2012 tillsammans med Sarah Dawn Finer och Gina Dirawi.


Hermann Göring

alt=|miniatyr|Hermann Göring under första världskriget, 1918.
miniatyr|Gustaf V i Berlin den 2 februari 1939 på genomresa till Franska rivieran. Riksmarskalk Hermann Göring erhöll vid besöket på den svenska ambassaden ur kungens hand Svärdsorden - Kommendör med stora korset.
Längst till vänster arvprinsen Gustaf Adolf, som var i Berlin för en ryttartävling.
Hermann Wilhelm Göring, född 12 januari 1893 i Rosenheim, död 15 oktober 1946 i Nürnberg, var en tysk politiker, militär och dömd krigsförbrytare. Han tillhörde ledarskiktet inom Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP) och var riksdagsledamot från 1928. Från 1932 till 1945 var Göring tyska riksdagens talman.

Göring var en mycket framgångsrik stridspilot under första världskriget och tilldelades 1918 utmärkelsen Pour le Mérite. Han var den siste befälhavaren för Richthofeneskadern. År 1935 utsågs Göring till befälhavare för Luftwaffe, det tyska flygvapnet. I mitten av 1940 utnämnde Adolf Hitler honom till riksmarskalk (Reichsmarschall des Grossdeutschen Reiches).

I april 1938 utsågs Göring till Hitlers ställföreträdare i samtliga ämbeten och året därpå officiellt utnämnd till Hitlers ställföreträdare och efterträdare som rikskansler. Under år 1942, då Tysklands krigslycka vände, försämrades Görings relation till Hitler.

Göring grundade Gestapo och var ansvarig för inrättandet av de första koncentrationslägren. År 1941 gav han Reinhard Heydrich i uppdrag att organisera den så kallade slutgiltiga lösningen. Efter andra världskriget ställdes Göring inför rätta inför den internationella militärdomstolen i Nürnberg och dömdes till döden för planerandet av anfallskrig, brott mot freden, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Han begick dock självmord natten innan han skulle avrättas genom att svälja en cyanidkapsel.

Åren efter första världskriget vistades Göring i bland annat Danmark och Sverige och försörjde sig som pilot. Göring kom till Sverige sommaren 1919 och engagerade sig i det då nystartade flygbolaget Svensk Lufttrafik. I augusti erhöll han en svensk licens för passagerarflyg. Under det första halvåret 1920 var han anställd som pilot vid bolaget. Trots att Göring var på resa med sin blivande svenska hustru Carin von Kantzow under större delen av andra halvåret 1920, påstås han ha varit pilot på den första flygpostrutten mellan Sverige och England 15 september 1920.

År 1935 gifte Göring om sig med den tyska skådespelerskan Emmy Sonnemann (1893–1973), med vilken han fick dottern Edda (1938–2018). Göring fortsatte att ha nära kontakt med Sverige; han var vän med bröderna von Rosen och utnämndes 1938 till hedersledamot i Svenska Jägareförbundet.

Var prins Gustaf Adolf nazist?
Jag har fått frågan många gånger och mestadels sorterat undan den med argumentet att det är hopplöst svårt att utröna sedan länge avlidna personers politiska böjelser. Men frågan kommer tillbaka som en bumerang, ofta i muntlig form. Vår nuvarande kungs morfar var ju medlem i NSDAP. Hur var det med kungens pappa? Var de nazister allesammans?
Svaret på den sista frågan är ett bestämt nej. Det fanns flera politiska åskådningar inom den svenska kungafamiljen, och det är lätt att hitta klart uttalade antinazister, om man så vill. Paradexemplet är prins Eugen. Han tog offentligt avstånd från nazismen och gjorde en poäng av att umgås med judiska intellektuella. Prinsen undertecknade ett upprop till stöd för tyska flyktingar och stödde den flyktinghjälpkommitté som grundades snart därefter. Han deltog i opinionsmöten för politiska flyktingar och kritiserade tacksägelsegudstjänsten efter Münchenöverenskommelsen. Och så vidare; exemplen kan mångfaldigas. Det är välkänt att vår nuvarande kungs farfar, Gustaf VI Adolf, var starkt orienterad åt Storbritannien.


Hermann Göring

Åren efter första världskriget vistades Göring i bland annat Danmark och Sverige och försörjde sig som pilot. Göring kom till Sverige sommaren 1919 och engagerade sig i det då nystartade flygbolaget Svensk Lufttrafik. I augusti erhöll han en svensk licens för passagerarflyg. Under det första halvåret 1920 var han anställd som pilot vid bolaget. Trots att Göring var på resa med sin blivande svenska hustru Carin von Kantzow under större delen av andra halvåret 1920, påstås han ha varit pilot på den första flygpostrutten mellan Sverige och England 15 september 1920.

Fredagen den 20 februari 1920 flög Göring greve Eric von Rosen, från Stockholm, till dennes gods Rockelsta, där han träffade Carin, svägerska till Eric von Rosen. De gifte sig den 3 januari 1923. I München kom Göring i kontakt med Adolf Hitler och erbjöd honom sina tjänster. Göring anslöt sig till Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet i slutet av 1922. Ett av hans första uppdrag i partiet var att organisera Sturmabteilung (SA). Han deltog i den misslyckade ölkällarkuppen i München den 9 november 1923, varvid han sårades svårt efter att ha träffats av en rikoschetterande kula i ljumsken.

Eftersom han var efterlyst av de tyska myndigheterna för delaktighet i kuppförsöket tvingades han fly utomlands. Först vistades han tillsammans med sin fru, som också var efterlyst, i Österrike och därefter i Italien. På våren 1925 återvände paret Göring till Sverige, där de bosatte sig i en hyreslägenhet på Odengatan 23 (nuvarande 27) i centrala Stockholm.


Hermann Göring

Åren efter första världskriget vistades Göring i bland annat Danmark och Sverige och försörjde sig som pilot. Göring kom till Sverige sommaren 1919 och engagerade sig i det då nystartade flygbolaget Svensk Lufttrafik. I augusti erhöll han en svensk licens för passagerarflyg. Under det första halvåret 1920 var han anställd som pilot vid bolaget. Trots att Göring var på resa med sin blivande svenska hustru Carin von Kantzow under större delen av andra halvåret 1920, påstås han ha varit pilot på den första flygpostrutten mellan Sverige och England 15 september 1920.

Fredagen den 20 februari 1920 flög Göring greve Eric von Rosen, från Stockholm, till dennes gods Rockelsta, där han träffade Carin, svägerska till Eric von Rosen. De gifte sig den 3 januari 1923. I München kom Göring i kontakt med Adolf Hitler och erbjöd honom sina tjänster. Göring anslöt sig till Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet i slutet av 1922. Ett av hans första uppdrag i partiet var att organisera Sturmabteilung (SA). Han deltog i den misslyckade ölkällarkuppen i München den 9 november 1923, varvid han sårades svårt efter att ha träffats av en rikoschetterande kula i ljumsken.

Eftersom han var efterlyst av de tyska myndigheterna för delaktighet i kuppförsöket tvingades han fly utomlands. Först vistades han tillsammans med sin fru, som också var efterlyst, i Österrike och därefter i Italien. På våren 1925 återvände paret Göring till Sverige, där de bosatte sig i en hyreslägenhet på Odengatan 23 (nuvarande 27) i centrala Stockholm. Han arbetade en tid som pilot på Deutsche Luft-Reedereis linje mellan Stockholm och Danzig. 1925 var Hermann Göring patient på Aspuddens sjukhem där han skrevs in för att bli kvitt sitt morfinberoende, som han hade utvecklat under konvalescensen. Göring var mycket våldsam och hotade sjuksköterskorna. Han bröt sig in i ett medicinskåp i sin jakt på morfin. Mellan den 2 september och den 7 oktober 1925 var Göring inlagd på en avdelning för våldsbenägna på Långbro sjukhus i Stockholm för ett morfinberoende. Under såväl 1926 som 1927 var Göring under perioder intagen på Långbro sjukhus, senast i september 1927.Borgarrådet Larsson 1935flyghistoria.org

I Tyskland utlystes 1926 allmän amnesti för dem som deltagit i ölkällarkuppen och Göring kunde återvända till Tyskland och blev medlem av det nygrundade Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet. Efter valet 1928, vid vilket detta parti fick 12 riksdagsplatser av riksdagens totalt 491, blev han riksdagsman. Görings kontakter med den tyska aristokratin hjälpte till att öka stödet för NSDAP under partiets väg till makten. Den 30 augusti 1932 valdes han till riksdagens talman.

I oktober 1931 avled Görings hustru Carin efter flera års sjukdom på grund av ett medfött hjärtfel. Några år senare, 1934, lät han hämta hennes stoft och begravde henne på sitt gods Carinhall, beläget norr om Berlin.


Arktis

miniatyr|Två definitioner av Arktis utbredning. Norr om isotermen för 10 graders medeltemperatur i juli (Röd heldragen linje) eller Norr om polcirkeln (Blå streckad linje).
miniatyr|Is på Beauforthavet på vintern

Arktis är det stora havsområdet (Norra ishavet) runt jordens norra pol samt omkringliggande landområden. Till skillnad från Antarktis klassas Arktis varken som en riktig kontinent eller världsdel.

Med ökad möjlighet att utvinna gas och olja från havsbottnen har det territoriella intresset för rätten till havsbottnen från de kringliggande staterna ökat. Också kontrollen över nya transportleder är eftertraktad. En rad länder gör anspråk på delar av Arktis: Danmark, Kanada, Ryssland, Norge och USA.

Oljebolag som 2010 borrar efter olja eller har licenser för oljeprospektering/exploatering i olika delar av Arktis: Nordamerika: Chevron, Shell, ConocoPhilips, BP, ExxonMobil, Iona Energy Company, Repsol E&P, Total, Murphy Exploration och Imperial Oil.Off shore drills Canada Ryssland: Rosneft, BP, Lukoil, Shell, BashneftBashneft receives license for Trebs, Titov deposits Putnik 2011-02-25 Grönland: Nunaoil, Dong Energy, Chevron, Husky Energy, Maersk, ExxonMobil, Shell, Statoil, GDF Suez, Esso, Capricorn, Petronas, PA Resources AB, BP, Cairn EnergyList of mineral and petroleum licences in Greenland Government of Greenland 2015-10-15 Norge: Statoil, ENI, Lundin Norway, GDF Suez, Suncore Energy, Wintershall, ExxonMobil, ConocoPhilips, Chevron, BG Norge, Dana Petroleum, OMV, VNG


Arktis

Med ökad möjlighet att utvinna gas och olja från havsbottnen har det territoriella intresset för rätten till havsbottnen från de kringliggande staterna ökat. Också kontrollen över nya transportleder är eftertraktad. En rad länder gör anspråk på delar av Arktis: Danmark, Kanada, Ryssland, Norge och USA. Flera av länderna hävdar att man har rätt till områden i och med Lomonosovryggens utsträckning.


Arktis

Med ökad möjlighet att utvinna gas och olja från havsbottnen har det territoriella intresset för rätten till havsbottnen från de kringliggande staterna ökat. Också kontrollen över nya transportleder är eftertraktad. En rad länder gör anspråk på delar av Arktis: Danmark, Kanada, Ryssland, Norge och USA. Flera av länderna hävdar att man har rätt till områden i och med Lomonosovryggens utsträckning. Tydligast i sina anspråk har Ryssland varit och 2007 placerade man en flagga på 4000 meters djup under isen, mitt på Nordpolen. Men även Kina har visat intresse för Arktis, trots att man helt saknar arktiskt territorium.


Arktis


Lista över Sveriges regenter

Följande lista över Sveriges regenter redogör för de personer som har varit regenter (kungar, regerande drottningar eller riksföreståndare) i kungariket Sverige sedan slutet av 900-talet. Landet har varit en monarki i över tusen år.Lagerqvist (1996), s. 9Ohlmarks, s. 8 Monarkins innehåll och makt, liksom Sveriges omfattning och sammansättning har varierat över tiden.

Det har därför med all sannolikhet funnits kungar i Sverige före den här listans början. Det finns också osäkra och motsägande uppgifter om sådana kungar. Dessa gestalter kallas därför sagokungar, även om vissa historiker vill se en del av dem som historiskaLagerqvist (1996), s. 13-24 (se svenska sagokungar). Även för de regenter som finns i nedanstående lista finns osäkerheter. Samtliga uppgifter mellan Stenkil och Filip och mellan Inge den yngre och Sverker den äldre är osäkra och det har förmodligen funnits ännu fler kungar och tronpretendenter under den tiden än de vars namn överlevt till idag.

Ordningstal på kungar är kända i Sverige sedan Erik XIV 1560. Han utgick från Johannes Magnus bok Historia de omnibus Gothorum Sveonomque regibus,Lagerqvist & Åberg, s. 5Ohlmarks, s. 7-8 som framställde en fantasifull lista över alla svenska kungar sedan syndafloden, och kom fram till att Erik var nummer XIV med sitt namn. Samma sak gäller de kungar som har namnet Karl där Karl Sverkersson är den förste historiskt belagde kungen med detta namn, men den sjunde enligt Johannes Magnus kungalängd. Den förste historiskt belagde kungen från vilken en vedertagen kungalängd har kunnat upprättas är Erik Segersäll.

Den nuvarande kungen, Carl XVI Gustaf, tillhör den Bernadotteska ätten, som har regerat Sverige sedan 1818.

      Bjälboätten
 Namn Bild Födelse Tillträde Frånträde Död KällorBirger jarl 100px|Birger Jarls samtida bildstod i Varnhems kyrka. 1200 eller 1210son till Magnus Minnisköld och Ingrid Ylva Regerande riksjarl i mars 1248 21 oktober 1266 på Jälbolung i Västergötland Lagerqvist (1976), s. 71; Lagerqvist & Åberg, s. 17; Larsson (1994), s. 14; Ohlmarks, s. 64Valdemar Birgersson 100px|Skulptur av kung Valdemar i Skara domkyrka. 1238 eller 1239son till Birger jarl och kung Erik Erikssons syster Ingeborg Vald till kung 1250 efter Erik Erikssons dödÖvertog styrelsen vid Birger jarls död 1266 22 juli 1275 avsatt av Magnus Ladulås 26 december 1302 som fånge på Nyköpingshus Harrison (2002:a), s. 214; Lagerqvist (1976), s. 73; Lagerqvist & Åberg, s. 17; Larsson (1994), s. 30; Ohlmarks, s. 66Magnus Ladulås 100px|1400-talsporträtt av kung Magnus på en vindsvägg i Riddarholmskyrkan i Stockholm. 1240son till Birger jarl och Ingeborg Eriksdotter Kung 22 juli 1275 vid kung Valdemars avsättning 18 december 1290 på Näs slott på Visingsö Harrison (2002:a), s. 214; Lagerqvist (1976), s. 75; Lagerqvist & Åberg, s. 18; Larsson (1994), s. 27; Ohlmarks, s. 68Birger Magnusson 100px 1280son till Magnus Ladulås och Helvig av Holstein Tronföljare 1284Kung 18 december 1290 vid Magnus Ladulås död Mars eller april 1318 avsatt och fördriven av anhängare till sina bröder 31 maj 1321 i Danmark Lagerqvist (1976), s. 79; Lagerqvist & Åberg, s. 18; Larsson (1994), s. 14; Ohlmarks, s. 70; Sundberg (1997), s. 32; Sundberg (1999), s. 50Ingeborg Håkansdotter 100px|Byst i Linköpings domkyrka 1301dotter till of Håkan V av Norge och Eufemia av Arnstein 1318svensk regent i eget namn 8 juli 1319vid sonens trontillträde17 juni 1361  Magnus Eriksson 100px|Kung Magnus på titelsidan av Magnus Erikssons landslag. Våren 1316son till hertig Erik Magnusson och Ingeborg Håkansdotter Vald till kung 8 juli 1319 på Mora äng Februari 1364 avsatt vid Albrekts av Mecklenburg kungaval 1 december 1374 drunknad vid skeppsbrott vid Bergen i Norge Lagerqvist (1976), s. 83; Lagerqvist (1996), s. 92; Lagerqvist & Åberg, s. 19; Larsson (1994), s. 26; Ohlmarks, s. 72Erik Magnusson 100px|Kung Eriks sigill. Början av 1339son till Magnus Eriksson och Blanka av Namur Tronföljare 6 december 1344Utropad till kung i opposition mot Magnus Eriksson 17 oktober 1356Erkänd som kung över stora delar av landet 28 april 1357 20 juni 1359 i pest Lagerqvist (1976), s. 89; Lagerqvist & Åberg, s. 19; Larsson (1994), s. 19; Ohlmarks, s. 74Håkan Magnusson 100px|Kung Håkans sigill. Augusti 1340son till Magnus Eriksson och Blanka av Namur Vald till kung i opposition mot Magnus Eriksson 15 februari 1362Senare under året försonad och samregent med honom Februari 1364 avsatt vid Albrekts av Mecklenburg kungaval Augusti eller 10 eller 11 september 1380 i Oslo i Norge Lagerqvist (1976), s. 89; Lagerqvist & Åberg, s. 20; Larsson (1994), s. 21; Ohlmarks, s. 76 Namn Bild Födelse Tillträde Frånträde Död Källo

Bjälboätten Bjälboätten Namn Bild Födelse Tillträde Frånträde Död KällorBirger jarl Birger Jarls samtida bildstod i Varnhems kyrka.

Ingeborg Håkansdotter var norsk prinsessa, hertiginna av Halland samt medlem av de svenska och norska riksråden. Hon är en av de första kvinnorna i norra Halland som nämns vid namn i skriftliga dokument.
Ingeborg Håkansdotter föddes 1301, som dotter till norske kungen Håkan V av Norge och drottning Eufemia. Redan som ettåring trolovades hon med nittonårige hertig Erik, bror till Sveriges kung Birger. Giftermålet med Erik var — som var vanligt vid den tiden — en politisk affär. Trolovningen bröts vid ett tillfälle på grund av meningsskiljaktigheter mellan kung Håkan och hertig Erik, men de försonades och hertig Erik accepterades på nytt som blivande svärson. När Erik och Ingeborg Håkansdotter gifte sig i nuvarande Oslo år 1312 hade Erik och hans bror Valdemar gjort uppror och tvingat Birger att avstå två tredjedelar av Sverige till dem. Ingeborg Håkansdotter var alltså redan som elvaårig brud härskarinna över ett betydande landområde. Erik hade av blivande svärfadern, den norske kungen, fått borgarna Ragnhildsholme i Göta älv vid nuvarande Kungälv, Hunehals vid Kungsbackafjorden, samt Varberg.
Efter giftermålet kunde Erik och Ingeborg Håkansdotter alternera mellan ett antal borgar: Axvall i Västergötland, Ragnhildsholme, Hunehals och Varberg. Ingeborg Håkansdotter födde snart två barn, blivande kungen Magnus 1316 och Eufemia 1317. Strax efter dotterns födelse slog kung Birger tillbaka mot sina bröder. Valdemar och Erik bjöds till Nyköpingshus där de fängslades och senare avled i sin fängelsehåla.
Vid denna tid inleddes Ingeborg Håkansdotters tid som viktig politisk aktör. Redan då Erik fängslats i Nyköping 1317 hade hon med kusinen och svägerskan, Valdemars maka Ingeborg Eriksdotter av Norge, påtagit sig rollen som ledare för hertigarnas parti. Den 16 april 1318 slöts ett fördrag i Kalmar mellan de två "hertiginnorna Ingeborg" och den danske hertigen Kristoffer av Halland-Samsö och ärkebiskop Esger i Lund. Som sina makars representanter lovade hertiginnorna att deras makar skulle hålla de löften, som sattes som villkor, om Kristoffer och biskopen hjälpte dem ur fångenskapen och inte slöt fred med kungarna Erik av Danmark och Birger av Sverige utan deras tillstånd. Detta fördrag blev inaktuellt eftersom Erik och Valdemar avled i fångenskapen strax därefter. Inte bara hertigarna avled utan också Ingeborg Håkansdotters far, kungen av Norge, år 1319. Lille Magnus blev, blott tre år gammal, kung eftersom Håkan V inte hade några söner. År 1319 på Mora äng valdes han även till kung av Sverige, varigenom det bildades en personalunion mellan de två länderna.
Som mor till den blivande kungen blev Ingeborg Håkansdotter ledare för förmyndarregeringen vilket gav henne stort inflytande. Hon satt både i norska och svenska riksrådet där hon och hennes kusin tillsammans med Mats Kettilsson var ordförande. Titeln hon använde var "Ingeborg, av Guds nåde dotter till konung Håkon, hertiginna i Svearike". Hennes geografiska maktbas var omfattande, och innefattade morgongåvan slottet och länet Axvall samt en stor mängd strategiska borgar, län och förläningar i Västergötland, Värmland, Halland och Bohuslän.
Av sina fiender anklagades hon för att agera godtyckligt, som när hon 1320 på sin sons vägnar avskrev staden Rigas skulder till sin döde make. Hon anklagades också för att belöna sina anhängare och på så sätt stärka sin position bland dem som tidigare stött hennes make. De som reagerade var förstås de som kände sig hotade av att Ingeborg Håkansdotter stärkte sin ställning. Övriga medlemmar i riksrådet hörde till denna grupp. Jämfört med andra regenter vid den tiden var hon dock antagligen varken bättre eller sämre än andra. Att bilda och bryta allianser och skaffa gunstlingar var ett vanligt sätt att stärka den egna maktbasen. Ingeborg Håkansdotter hade lärt sig av både sin far kungen och sin make. Ovanligt för henne var att hon som kvinna hade den positionen att hon kunde använda sig av samma maktknep som manliga ledare.
Det svenska riksrådet var också bekymrat för den grupp av unga män och rådgivare — varav många från utlandet — som Ingeborg Håkansdotter samlat kring sig, istället för äldre erfarna män av svensk börd som de själv uttryckte det. En av dessa unga män var Knut Porse, som slagits på Eriks sida och utnämnts till hövitsman på Varberg. Han skulle så småningom bli hennes nästa make. En perfekt allierad med titeln hertig av Halland och Samsö.
Ingeborg Håkansdotter och Knut Porse förstod ganska tidigt att deras ställning måste stärkas. Ett sätt var att arrangera äktenskap mellan hennes dotter Eufemia och Albrekt den store av Mecklenburg. I äktenskapskontraktet föreskrevs att Mecklenburg, Sachsen, Holstein, Rendsburg och Schleswig skulle assistera Sverige i erövringen av Skåne. Äktenskapet, som fullbordades först 1336, fick stora konsekvenser för Sverige då parets son Albrekt sedermera blev Sveriges kung. Dokumentet undertecknades av Ingeborg Håkansdotter och Porse och accepterades av norska riksrådet, medan det svenska rådet vägrade. Ingeborg Håkansdotter finansierade invasionen av Skåne med ett lån från Stralsund, där hon beviljade tullfrihet till Sverige och Norge som säkerhet. År 1322 invaderade Porse Skåne. Mecklenburg svek dock fördraget, ställde sig på Danmarks sida och erövringen gick om intet följande år.
Relationerna mellan riksrådet och den egensinniga, självständiga hertiginnan blev allt sämre. År 1322 blev det öppen konflikt. Riksrådet bestämde då att ingen fick godkänna någon av Ingeborg Håkansdotters åtgärder utan allmän omröstning och att alla överenskommelser som hittills gjorts ansågs vara annullerade. År 1323 tvingades Ingeborg Håkansdotter godkänna detta och avstå från en rad viktiga borgar. Den 20 februari 1323 hade även det norska riksrådet kommit i opposition mot henne. Hon anklagades för missbruk av det kungliga sigillet och för att ha brutit fred med Danmark. Hon förlorade inte alla befogenheter men i fortsättningen kunde hennes beslut endast verkställas efter enhälligt godkännande från råden.
Den misslyckade invasionen minskade Ingeborg Håkansdotters makt påtagligt. I Skara slöts i februari 1326 ett fördrag mellan henne och det svenska riksrådet som reglerade hennes ställning i Sverige. Hon fick avträda Axvalls län, Värmland, fem strategiska borgar i Västergötland och slottet Hunehals i Halland till kungen samt sända Porse i exil. I gengäld skulle hon få det strategiskt mindre betydelsefulla obefästa Dåvö i Västmanland och sina skulder betalda.
Efter detta hade Ingeborg Håkansdotter inga politiska befogenheter i Sverige, men i Norge hade hon fortfarande ett visst inflytande. Sedan hon 1327 gift sig med Knut Porse förlorade hon dock även detta.
Efter Knut Porses död 1330 levde Ingeborg Håkansdotter återigen nära sin son kung Magnus Eriksson men det är okänt hur stort inflytande hon hade över hans politik. Att hennes ställning fortfarande var betydelsefull vittnar det faktum att hon 1336 välkomnade Albrekt den store av Mecklenburg, dottern Eufemia — Albrekts maka — samt Rudolf av Sachsen och Henrik av Holstein till Kalmar med egen flotta inför kröningen av Magnus i Stockholm. År 1343 köpte Magnus Eriksson grevskapet Södra Halland av danske kungen — grevskapet Norra Halland hade han redan. Sedan Ingeborgs söner med Knut Porse båda avlidit i pesten 1350 kallades Ingeborg Håkansdotter därefter regerande hertiginna av Halland.
Ingeborg Håkansdotter skulle under sin livstid få se sin son Magnus utmanas av dennes son Erik. Hon skulle dock inte leva länge nog för att se sin dotterson Albrekt av Mecklenburg bli kung av Sverige 1364. Hon avled i juni 1361.


Lista över Sveriges regenter