Maud Olofsson

När statliga Vattenfall i februari 2009 köpte det holländska energibolaget Nuon för 97 miljarder kr föll detta under näringsdepartementets ansvarsområde.Storbråk om ansvaret för Nuon-fiaskot, Svenska Dagbladet, 16 februari 2013 Köpet orsakade en politisk storm när det 2013 stod klart att förvärvet var ett fiasko som redan kostat 37,5 miljarder kronor, och VD fick avgå.Vattenfalls vd går efter Nuonfiaskot, Svenska Dagbladet, 30 oktober 2013 Fredrik Reinfeldt hävdade först att frågan var "helt hänvisad till ansvarigt statsråd" och försökte lägga skulden på Olofsson, då sedan ett par år borta från politiken, och Per Bolund (mp) KU-anmälde Olofsson för hennes hantering av affären.Nuon-fiaskot fortsätter plåga Vattenfall, Expressen, 23 jul 2013 Senare kunde TV4 publicera ett internt dokument som visade att statsministern godkänt affärenReinfeldt godkände Nuon-affären, TV4, 2013-02-14 och diskuterade Nuon med övriga partiledare i alliansen den 11 februari 2009. Olofsson tackade nej till KU:s utfrågning och hänvisade till det skriftliga svar regeringskansliet skickat till KU.


Maud Olofsson

Maud Elisabeth Olofsson, född Olsson den 9 augusti 1955 i Arnäsvall i Arnäs socken i  Ångermanland, är en svensk politiker (centerpartist). Hon var partiledare för Centerpartiet mellan 19 mars 2001 och 23 september 2011, riksdagsledamot 2002–2011 och näringsminister 2006–2011. Under mandatperioden 2006–2010 var hon även vice statsminister.

Olofsson meddelade den 17 juni 2011 att hon i september 2011 skulle ställa sin plats som partiordförande till förfogande, och den 23 september efterträddes hon av Annie Lööf.

Olofsson var 2014–2022 ordförande i branschorganisationen Visita.

När statliga Vattenfall i februari 2009 köpte det holländska energibolaget Nuon för 97 miljarder kr föll detta under näringsdepartementets ansvarsområde.Storbråk om ansvaret för Nuon-fiaskot, Svenska Dagbladet, 16 februari 2013 Köpet orsakade en politisk storm när det 2013 stod klart att förvärvet var ett fiasko som redan kostat 37,5 miljarder kronor, och VD fick avgå.Vattenfalls vd går efter Nuonfiaskot, Svenska Dagbladet, 30 oktober 2013 Fredrik Reinfeldt hävdade först att frågan var "helt hänvisad till ansvarigt statsråd" och försökte lägga skulden på Olofsson, då sedan ett par år borta från politiken, och Per Bolund (mp) KU-anmälde Olofsson för hennes hantering av affären.Nuon-fiaskot fortsätter plåga Vattenfall, Expressen, 23 jul 2013 Senare kunde TV4 publicera ett internt dokument som visade att statsministern godkänt affärenReinfeldt godkände Nuon-affären, TV4, 2013-02-14 och diskuterade Nuon med övriga partiledare i alliansen den 11 februari 2009. Olofsson tackade nej till KU:s utfrågning och hänvisade till det skriftliga svar regeringskansliet skickat till KU. Annie Lööf stödde detta beslut. I maj 2014 kritiserades Maud Olofsson av KU för brister i den gemensamma beredningen, den interna informationen samt dokumentationen i samband med regeringens hantering av köpet.


Maria Wetterstrand

Ingrid Maria Wetterstrand, född 2 oktober 1973 i Eskilstuna (Fors),Sveriges befolkning 1990, Version 1.01, Sveriges Släktforskarförbund: Wetterstrand, Ingrid Maria är en svensk politiker (miljöpartist), samhällsdebattör, konsult och biolog. Hon var ordinarie riksdagsledamot 2001–2011 och språkrör för Miljöpartiet 2002–2011 tillsammans med Peter Eriksson.

I augusti 2011 meddelade Wetterstrand att hon lämnar sin plats som riksdagsledamot i samband med riksdagens öppnande i september. Wetterstrand har sedan dess arbetat som fristående grön debattör och föreläsare. År 2015 utsågs hon till ordförande för det nyinrättade Miljömålsrådet vars uppgift är att samordna svenska myndigheters miljöarbete. 2017–2020 var hon vd för det finländska public relations-företaget Milttons då nystartade dotterbolag Miltton Purpose, som arbetar med rådgivning inom ämnesområdena miljö och hållbarhet.Expressen 12 april 2017, "Exspråkröret Maria Wetterstrand blir VD" Sedan 2020 arbetar hon som vd för företagets Europakontor Miltton Europe.

Hennes intresse för snooker har bland annat lett till ett uppdrag som kommentator för Eurosport i december 2012.Hulander, Samuel (2012-10-23): "Maria Wetterstrand kommenterar snooker". Expressen.se. Läst 23 oktober 2012

När Eurosport sänder snookerturneringen UK Championship i York i december kommer en ny röst att höras bredvid huvudkommentatorn Kim Hartmann.
Miljöpartiets före detta språkrör Maria Wetterstrand debuterar nämligen som kommentator.
– Det fick lite uppmärksamhet när jag var på snooker VM i Sheffield i maj. Jag fick det som tackpresent av partiet när jag slutade som språkrör. De visste att jag tycker om att titta på snooker på tv och att jag följt det i många år. Efter det hörde Eurosport av sig och tyckte att det vore kul om jag ville vara bisittare någon gång, säger Wetterstrand till SportExpressen.se.
"Inga politiska utläggningar"
Vad kan tittarna förvänta sig av dig som kommentator?
– Jag undrar litegrann vad jag förväntar av mig själv. Jag kan ju reglerna helt okej. Men jag tänker att jag som bisittare kan komma med frågor till huvudkommentatorn så han kan klargöra en del saker som även tittarna undrar. Jag har inte tänkt hålla några politiska utläggningar i alla fall.
Wetterstrand nämner just huvudkommentatorn Kim Hartmann som en förebild. Men hon har även en annan favorit.
– Jag har älskat Göran Zachrisson som kommenterat golf. Han är lagom utflippad.
Den egna snookerförmågan är mycket begränsad menar Wetterstrand som provat spelet en gång
– Det är fruktansvärt svårt. Borden är väldigt stora, större än vanliga biljardbord. Och det är mindre hål och mindre bollar så det krävs mer precision. Jag är inte tillräckligt bra helt enkelt.
Inte någon ny karriär
Intresset för biljarden har funnits länge tack vare morfar. Han hade ett biljardbord när Maria var liten. För tio år sedan började hon titta på Eurosports sändningar.
Din bakgrund som politiker kan väl inte vara annat än en styrka inför detta? Du är ju van vid att prata på.
– Ja, precis. Det brukar inte vara några problem att fylla ut tiden, men det kanske blir lite annorlunda när jag inte ska prata politik. Det ska bli spännande men det är inte min tanke att det ska bli min nya karriär helt och hållet i alla fall. Jag har tänkt fortsätta åka runt och föreläsa om politik och miljö.


Maria Wetterstrand


Maria Wetterstrand

I augusti 2011 meddelade Wetterstrand att hon lämnar sin plats som riksdagsledamot i samband med riksdagens öppnande i september. Wetterstrand har sedan dess arbetat som fristående grön debattör och föreläsare. År 2015 utsågs hon till ordförande för det nyinrättade Miljömålsrådet vars uppgift är att samordna svenska myndigheters miljöarbete. 2017–2020 var hon vd för det finländska public relations-företaget Milttons då nystartade dotterbolag Miltton Purpose, som arbetar med rådgivning inom ämnesområdena miljö och hållbarhet.Expressen 12 april 2017, "Exspråkröret Maria Wetterstrand blir VD" Sedan 2020 arbetar hon som vd för företagets Europakontor Miltton Europe.


Maria Wetterstrand

Marias många ministermöjligheter, Dagens nyheter 2010-02-14.

Wetterstrand utsågs till ny ordinarie riksdagsledamot från och med 17 oktober 2001 sedan Birger Schlaug avsagt sig sitt uppdrag. Detta framgår av Sveriges riksdags protokoll 2001/02:12 (§ 1) och 2001/02:13 (§ 1).
Per Bolund utsågs till ny ordinarie riksdagsledamot från och med 16 september 2011 sedan Wetterstrand avsagt sig sitt uppdrag. Detta framgår av Sveriges riksdags protokoll 2011/12:1 (§ 6) och 2011/12:3 (§ 1).
Riksdagens snabbprotokoll 1998/99:1 Måndagen den 5 oktober (§ 2), Sveriges riksdag. Läst 23 maj 2022.
Wetterstrand var invald i Sveriges riksdag för Södermanlands läns valkrets. Valkretsen framgår av Sveriges riksdags protokoll 1998/99:1 (§ 2; ersättare) respektive 2002/03:1 (§ 2).
Wetterstrand var invald som ordinarie riksdagsledamot av Sveriges riksdag för Stockholms kommuns valkrets. Valkretsen framgår av Sveriges riksdags protokoll 2006/07:1 (§ 2) respektive 2010/11:1 (§ 2).

"Maria Wetterstrand". Svt.se, 2010-08-23. Läst 15 december 2014

Referenser Marias många ministermöjligheter, Dagens nyheter 2010-02-14.

Född: 1973 i Eskilstuna.
Bor: Radhus i Tullinge i södra Stockholm
Familj: Gift med Ville Niinistö och har två barn, Elias och Linnea.
Inkomst: 720 926 kr (2008) Källa: InfoTorg
Utbildning:
Magisterexamen i biologi, Göteborgs universitet.
Tidigare yrken:
Projektledare, krönikör samt kanslisekreterare och miljöpolitisk sekreterare på Miljöpartiets riksdagskansli.
Politisk karriär:
Medlem i Miljöpartiet 1988, startade tidigt en lokal Grön Ungdom-avdelning, språkrör Grön ungdom (1996-99), ledamot i kommunfullmäktige och ordförande i konsumentnämnden i Göteborg (1998-2000), invald i riksdagen (2001-), språkrör för Miljöpartiet de Gröna tillsammans med Peter Eriksson (2002-).


Beatrice Ask

miniatyr|260px|Moderaterna i den avslutande Prideparaden under Stockholm Pride 2014. Från vänster: Fredrik Reinfeldt, Anna Kinberg Batra, Beatrice Ask, Tomas Tobé. I bakgrunden Sten Nordin.
Eva Carin Beatrice Ask, född 20 april 1956 i Sveg,Ask, E C Beatrice i Vem är det, sid 42, 2007 Härjedalen, är en svensk politiker (moderat). Hon är landshövding i Södermanlands län sedan den 1 januari 2020.

Hon var skolminister 1991–1994 och justitieminister 2006–2014. Ask var invald i riksdagen för Stockholms kommuns valkrets 1994–2019 och var ålderspresident i Sveriges riksdag 2018–2019. Hon utsågs till landshövding i Södermanlands län den 6 december 2019 och tillträdde 1 januari 2020.Beatrice Ask blir landshövding 2019-12-06

Efter regeringsskiftet 2006 övertog hon (som den tredje icke-juristen genom historienFrån Geijer till Ask, InfoTorg Juridik, publicerad 18 februari 2011) posten som Sveriges justitieminister.

Ask ställde sig bakom det kritiserade projektet Reva, som syftade till att verkställa fler avvisningar av papperslösa invandrare och asylsökande med avvisningsbeslut.

Riksdagen i debatt om polisens id-kontroller
Nyheten att polisen kontrollerade plankare i tunnelbanan för att hitta papperslösa invandrare väckte starka reaktioner. Olagligt, hävdade kritiker. Inget som behöver ändras, tyckte justitieminister Beatrice Ask. Sedan stoppade Stockholmspolisen kontrollerna.
I dag når debatten riksdagen på begäran av Vänsterpartiet.
Referat från riksdagsdebatten längre ned i artikeln.
Det handlar om Reva-projektet: Rättssäkert och effektivt verkställighetsarbete. Arbetet kom igång sedan regeringen 2009 bett Rikspolisstyrelsen, Migrationsverket och Kriminalvården att öka antalet verkställigheter.
I klarspråk: Fler människor som inte hade rätt att vara i Sverige skulle avvisas.
Gränspolisen i Skåne startade pilotprojektet 2010. Reva handlar inte om i första hand om id-kontroller, sa polisens företrädare till , utan om att effektivisera arbetet med avvisningar.
Asylsökande vittnade å sin sida om att de oftare behövde visa legitimation och att kontrollerna i Skåne blivit fler. Avvisningarna ökade också med 23 procent, visade .
Men det dröjde till slutet av 2012 innan debatten tog fart på allvar. Då hamnade gränspolisen i Stockholms arbete i fokus.
– Vi väntar tills vi ser att det är någon som plankar. Om det visar sig att det är en utländsk medborgare så gör vi en inre utlänningskontroll, berättade Jerk Wiberg, gruppchef på gränspolisens spaningssektion i Stockholm, för .
Enligt polisen kontrollerade man id-handlingar på personer som kunde misstänkas för ett brott. Men flera som stoppats om att de inte gjort sig skyldiga till något, men hindrats på grund av sitt utseende.
– Man ska inte kunna stoppa människor enbart på grund av hur man ser ut. Jag förutsätter att polisen går till botten med detta, sa integrationsminister Eric Ullenhag .
En månad senare, efter flera protester runtom i landet, uppgav justitieministern att inga förändringar behövdes.
– Varje typ av mediediskussion leder inte till olika typer av åtgärder. Jag tycker att det är bra att frågorna belyses men jag har inga planer på att göra några förändringar i dagsläget, sa Beatrice Ask till .
I samma veva gick gränspolisen i Stockholm ut och meddelade att man slutat kontrollera plankare i tunnelbanan. Kritiken stämde inte, enligt polisen, men debatten tog för stort fokus från polisens övriga arbete, .
När så författaren Jonas Hassen Khemiri skrev ett till Beatrice Ask i Dagens Nyheter, där han ville byta hud med henne som en reaktion på Reva-projektet, blev det en ny dunk bensin på debattelden.
Senare framkom att den ökning av inre utlänningskontroller som polisens statistik visat sedan Reva-projektet drogs igång inte nödvändigtvis berodde på att fler kontroller utfördes. Snarare kunde en förklaring vara att man blivit bättre på att .
Redan i februari krävde Vänsterpartiet en riksdagsdebatt om Reva-projektet. Vittnesmål i media om att personer med utländskt utseende hade stoppats, trots att man inte begått något fel, väckte frågor.
– Om detta stämmer kan det vara ett brott mot Europakonventionen. Mot bakgrund av det behöver det politiska ansvaret för eventuella folkrättsbrott i tunnelbanan klarläggas, sa Christina Höj Larsen, Vänsterpartiets migrationspolitiska talesperson.
Ekots direktrapport från första delen av Reva-debatten i riksdagen:
Mikael Kulle
Ekot


Beatrice Ask

Efter regeringsskiftet 2006 övertog hon (som den tredje icke-juristen genom historienFrån Geijer till Ask, InfoTorg Juridik, publicerad 18 februari 2011) posten som Sveriges justitieminister. Under hennes tid som justitieminister skärptes straffen för bland annat mord, våldsbrott och sexualbrott. Hon arbetade också för att livstidsstraffet ska utdömas oftare. Hon var även ansvarigt statsråd för den stora omorganisationen av polisen som innebar att 21 lokala polismyndigheter och Rikspolisstyrelsen slogs samman och ersattes av den nya Polismyndigheten 1 januari 2015.


Beatrice Ask

Efter regeringsskiftet 2006 övertog hon (som den tredje icke-juristen genom historienFrån Geijer till Ask, InfoTorg Juridik, publicerad 18 februari 2011) posten som Sveriges justitieminister. Under hennes tid som justitieminister skärptes straffen för bland annat mord, våldsbrott och sexualbrott. Hon arbetade också för att livstidsstraffet ska utdömas oftare. Hon var även ansvarigt statsråd för den stora omorganisationen av polisen som innebar att 21 lokala polismyndigheter och Rikspolisstyrelsen slogs samman och ersattes av den nya Polismyndigheten 1 januari 2015.

Under våren 2010 kom hon med ett utspel att misstänkta sexköpare ska få grälla, gredelina kuvert hemskickade till sig: ”Det är lite grann att du får skämmas på torget.” Hon fick kritik för detta av bland annat advokatsamfundets generalsekreterare Anne Ramberg som sa: ”Det är inte en acceptabel människosyn.


Beatrice Ask

Efter regeringsskiftet 2006 övertog hon (som den tredje icke-juristen genom historienFrån Geijer till Ask, InfoTorg Juridik, publicerad 18 februari 2011) posten som Sveriges justitieminister. Under hennes tid som justitieminister skärptes straffen för bland annat mord, våldsbrott och sexualbrott. Hon arbetade också för att livstidsstraffet ska utdömas oftare. Hon var även ansvarigt statsråd för den stora omorganisationen av polisen som innebar att 21 lokala polismyndigheter och Rikspolisstyrelsen slogs samman och ersattes av den nya Polismyndigheten 1 januari 2015.

Under våren 2010 kom hon med ett utspel att misstänkta sexköpare ska få grälla, gredelina kuvert hemskickade till sig: ”Det är lite grann att du får skämmas på torget.” Hon fick kritik för detta av bland annat advokatsamfundets generalsekreterare Anne Ramberg som sa: ”Det är inte en acceptabel människosyn. Det är en återgång till medeltiden.” Även Lena Mellin på Aftonbladet kritiserade Ask med hänvisning till oskuldspresumtionen i Europakonventionen. Via ett pressmeddelande tog Ask tillbaka uttalandet och sa: ”En viktig utgångspunkt för ett rättssamhälle är att alla ska betraktas som oskyldiga till dess motsatsen bevisats.”


Beatrice Ask

Efter regeringsskiftet 2006 övertog hon (som den tredje icke-juristen genom historienFrån Geijer till Ask, InfoTorg Juridik, publicerad 18 februari 2011) posten som Sveriges justitieminister. Under hennes tid som justitieminister skärptes straffen för bland annat mord, våldsbrott och sexualbrott. Hon arbetade också för att livstidsstraffet ska utdömas oftare. Hon var även ansvarigt statsråd för den stora omorganisationen av polisen som innebar att 21 lokala polismyndigheter och Rikspolisstyrelsen slogs samman och ersattes av den nya Polismyndigheten 1 januari 2015.

Under våren 2010 kom hon med ett utspel att misstänkta sexköpare ska få grälla, gredelina kuvert hemskickade till sig: ”Det är lite grann att du får skämmas på torget.” Hon fick kritik för detta av bland annat advokatsamfundets generalsekreterare Anne Ramberg som sa: ”Det är inte en acceptabel människosyn. Det är en återgång till medeltiden.” Även Lena Mellin på Aftonbladet kritiserade Ask med hänvisning till oskuldspresumtionen i Europakonventionen. Via ett pressmeddelande tog Ask tillbaka uttalandet och sa: ”En viktig utgångspunkt för ett rättssamhälle är att alla ska betraktas som oskyldiga till dess motsatsen bevisats.”

2012 framkom att Ask hade hemligstämplat alla Säpos utgifter, med hänvisning till att det skulle vara farligt för rikets säkerhet om allt gick att granska.


Rune Andréasson

Rune Herbert Emanuel Andréasson, född 11 augusti 1925 i Lindome,Sveriges Dödbok 1901-2006. död 15 december 1999 i Viken, Höganäs kommun, var en svensk serieskapare och animatör. Han är mest känd för att ha skapat serien Bamse – världens starkaste björn.

Andréasson inledde sin karriär 1944, med tecknade serier för mindre barn i både dags-, vecko- och seriepressen. Bland de mer kända skapelserna fanns Lille Rikard och hans katt (1951–1972) och Pellefant (skapad 1962, överlämnad till andra 1975).

Mest framgångsrik blev serien Bamse, som skapades 1966 och fick en egen serietidning 1973. Serien blev också animerad film ett antal gånger, första gången redan 1966. Bamse utvecklades till Sveriges mest framgångsrika svenska barnserie. Rune Andréasson lämnade redaktörskapet på tidningen 1990, varefter han återupptog produktionen av bilderböcker med figurerna från serien.

Ungdomstiden
miniatyr|Syskonen Rune och Ulla Andréasson i en julpjäs på Göteborgs stadsteater 1946.
Som tolvåring 1938 fick Andréasson för första gången en teckning publicerad i pressen (i Göteborgs-Tidningen)Bamse 1984:7 s. 4. och senare samma år scendebuterade han som barnskådespelare på Göteborgs stadsteater, vilket följdes av flera statistuppdrag."Göteborgssyskon spelar teater" 1943. I artikeln påstås felaktigt att Andréasson var 14 år vid scendebuten, då han i själva verket var 13 år (jämför Andersson 1957 s. 208 och 222).
Under gymnasietiden på Hvitfeldtska debuterade han som sagoillustratör (1942) och serietecknare (1944 med Äventyr bland djuren, som senare fick namnet Brum) i Allers Familj-journal.Bamse 1984:7 s. 4–5.
Efter studentexamen gick Andréasson i Maria Schildknechts elevskola vid Göteborgs stadsteater 1944–1947Rasmus 1947: "Elevskolans rulla ser i år ut så här: Ulla och Rune Andréasson, [...]"Hegerfors 1978 s. 37: "– Nej, jag ville blir skådespelare och hann t.o.m. gå på Göteborgs Stadsteaters elevskola i tre år, innan jag begrep att serier var roligare! Varje vecka ritade och berättade jag 'Åsnan Kal från Slottsskogen' i Göteborgs-Postens lördagsbilaga. Även 'Brum' gick där."
samtidigt som han kontinuerligt skrev och tecknade strippserien Brum (1945–1967) och sagoföljetongen Åsnan Kal från Slottsskogen (1945–1952) för Göteborgs-Postens lördagsbilaga.Magnusson 2005 s. 352.

Under militärtjänstgöring i Stockholm skapade han Nicke Bock från Skansen, en variant på Åsnan Kal, som gick i Stockholms-Tidningen åren 1948–1950.Bamse 1984:7 s. 9. En svensk marknad för serietidningar uppstod vid denna tid varvid Andréasson skapade sin första serie i serietidningsformat: serien Teddys äventyr som trycktes som ett fristående häfte i utgivningsserien Algas seriebok (nr 10, 1950), utgiven så först sedan själva serien blivit publicerad i Holland.Gunnarsson, Joakim: "Bamses äventyr presenterar Rune A-serier", Bamses äventyr #39, 2012, s. 19. Den var en Disney-inspirerad äventyrsserieMagnusson 2005 s. 167 om den starke huvudpersonen Teddy Björn och hans vänner Lasse Skutt och Hasse Skalman.Bamse 1984:7 s. 23.

Rune Andréasson drömde samtidigt om att göra karriär som filmtecknare på Disneystudion i USA; det närmaste detta han kom var ett erbjudande från Walt Disney (i samband med ett personligt möte i Köpenhamn 1951) om att få arbeta för Disney i Skandinavien, vilket Rune Andréasson avböjde.Hegerfors 1978, s. 37: "– 1951 träffade jag Walt Disney i Köpenhamn och erbjöds att arbeta för honom i Skandinavien. Jag tackade nej. Men hade han velat ha mej i Hollywood, skulle jag ha skrikit ja!"Månadens Affärer, september 1996 (s. 48): "'Jag träffade faktiskt Walt Disney personligen i Köpenhamn 1951, men det var under en period då Disney avskedade folk.'" Hela sin karriär såg Andréasson sina historier som filmer i sitt inre, som han tvunget fick översätta till enskilda bilder.Bamse 1984:7 s. 28.

Andréassons nästa långkörare Lille Rikard och hans katt (1951–1972) inleddes i AftonbladetBamse 1984:7 s. 11. och förekom senare i bl.a. Göteborgs-Posten (under 19 år, fram till 1973) och i flera utländska tidningar

Caligulas dvärg Caligula <small>Albert Camus Ingmar Bergman Göteborgs stadsteater <small>29 november–21 december 1946 21 Andersson 1957, bild 161 med bildtext. Nisse Rask Putte Pucks äventyr <small>Edith Heinrich Josef Halfen Göteborgs stadsteater<small>7 december 1946– 12 Teater i Göteborg 1910-1975 (1978), s. 102. 1947


Rune Andréasson


Rune Andréasson

Tabellen avser att i möjligaste mån täcka in (enbart) första kända publiceringen för respektive verk.
 År  Titel  Publiceringsform  Var  Nummer/datum/årg.  Omfång  Ev. medarbetare  Ref. 1944–1967 Brum (Äventyr bland djuren) veckostrippar Allers 1944:1–1947:53 1 142 st. Bamse 1984:7 s. 5. Göteborgs-Posten 1945-07-07–1967-09-09 1949–1962 Teddy helsidesföljetong Het kompas 1949-08-11–  dagsstrippar    Östgöta-Correspondenten 1952-07-01–1954-07-08 612 st.  serietidningsserierTuff och Tuss 1953:1–1958:12 330 s. Cirkus 1959:1–3 14 s. Teddy 1959:1–1960:38 julalbumTeddy på skattsökarfärd 1953 Teddys jul 1954 31 s.jultidningsserieJulbocken 1962 3 s. 1950–1951 Tant Ellens dansskola veckostrippar Göteborgs-Posten 60 st. Manus: Ellen Bergman. 1951–1973  Lille Rikard och hans katt  söndagssidor Aftonbladet 1951-12-23–1960-05-15 1 082 st. ?? albumserie Rikard och hans katt 1973 2 s. 1954–1956 Nicke Bock  tvåstripp Kamratposten 1954:11–1955:19-20 28 s. jultidningsserier Julbocken 1955–1956 2 s. 1955 Kalle Bolund  reklamseriehäfte Kalle Bolund 7 s. Bamses äventyr nr 51 (2014), s. 58–64. 1956 Pricken som julklappsvakthund serietidningsserie Tuff och Tuss 1956:12 2 s. Tuff och Tuss 1956:12 s. 46–47. 1958–1960 Nalle ritar och berättar helsidesföljetong  265 s.  1958 Berättelsen om Jona  helsidesföljetong S:t Jakobs Kyrka: organ för S:t Jakobs Metodistförsamlings verksamhet 1958:6–9 4 s. 1959 Berättelsen om Noa helsidesföljetong1959:1–5 5 s. Puck biserie i ... Teddy Joe Rulle Uhu 1962 Pojken och bergatrollet serietidningssserier Sagoserien nr 79 28 s. Sagoserien #79, Stockholm: Illustrerade klassiker, 1962. Akke Lapp och Gråben 4 s.  1962–1978 Pellefant serietidningsserier Sagoserien 84 (1962) 89 (1963) 102 (1964) 32 s. 32 s. 32 s. Pellefant 1965–74 Teckning/tusch: delvis Gösta Gummesson (1965–1974) och Georges Bessis (1970-tal). Bamse 1974:3–12 1975:1–7, 9–12 1976:1–5, 7–10 1977:1–12 1978:2–8, 11217 s. Teckning/tusch: delvis Gösta Gummesson (1975–1978: 128 s.). 1963 Lasse och Lena från Legoland reklamserier Allers Andréasson 2006b s. 227. 1966–1998 Bamse trestripp Allers 1966:46–1970:12 176 s. Andréasson 2006b. serietidningsserier Bamse 1973:1–1990:7Teckning/tusch: delvis Francisco Tora (1976–1990) och Bo Michanek (1983–1990: 710 s.). 1991:2–3 2 s. 1996:13 1 s.  album Bamses bästa 2 (1981) 2 s. teaterprogram Bamses födelsedagskalas 1998 2 s. 1973–1975 Habibu biserier i ... Bamse 1973:9–12; 1975:11–12 42 s. 1975 Rulle och Maja 1975:8–9 12 s. 1976 Serie om serier specialserie Aftonbladet 1976-02-15 1 s. 1986 En annan ful ankunge biserie i ... Bamse 1986:12 5 s. Postumt: 2001–2015 Bamse: PM-serierna serietidningsserier Bamse 2001:1–2 m.fl. 651 s. Teckning/tusch: Tony Cronstam (2001–2015), Kenneth Hamberg (2001–2003), Kerstin Hamberg (2001–2013), Lars Bällsten (2001–2015), Ann Härdfeldt (2002–2012), Bernt Hanson (2006–2015), Andreas Qassim (2007–2015) och Adam Blomgren (2011–2015).  Bamsebiblioteket: PM-serierna 2 (2011); 4 (2015) 71 s. Bamses äventyr 36 (2011) 16 s. 2008 Mick bonusmaterial i ... Bamsebiblioteket 25 6 s. Trumpo  5 s.  Kisse Katt  14 str. 2010 Teddy biserier i ... Bamses äventyr 29–30 7 s.  2015 Bamse bonusmaterial i ... Bamsebiblioteket:PM-serierna 4 23 s. Teckning: Lars Bällsten. Tusch: Bernt Hanson. År  Titel  Publiceringsform  Var  Nr/datum/årg.  Omfång  Ev. medarbetare  Ref

Rune Andréassons Post Mortem-serier
Från SeriewikinHoppa till navigeringHoppa till sök
Rune Andréassons Post Mortem-serier, eller PM-serierna, är de 61 serier Rune Andréasson skrev 1995–1998 för postumt bruk och som publicerades 2001–2015. Ett sextioandra serieavsnitt påbörjades men avslutades aldrig (serien slutar tvärt mitt i en dramatisk scen på seriens fjärde sida).
Serierna, samt underlag till den ofullbordade PM-serien nr 62, finns samlade i fyra volymer av "Bamsebiblioteket" ("PM-serierna" vol. 1–4) utgivna 2010–2015. I fjärde volymen ingår även den tidigare opublicerade "Bamse och den röda jaguaren" (bildsatt av Lars Bällsten och Bernt Hanson) som Rune Andréasson skrev 1986 och som betecknats som ett "kasserat manus".[1]
Serierna är tecknade av så få tecknare som möjligt för att få en bra helhet.[2]
Förteckning
|Nr||Titel||Sid.||Tecknare||Tuschare||Första publicering
|
(i Bamse om inget annat anges)
|Repriseringar
|
i Bamse/Bamses äventyr
|Kommentarer|
|01||Bamse och Guld-Gnoms skatt I||14||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#334 – 1/2001 s. 3–16||Bamse nr 4-5/2010.|
|02||Bamse och Guld-Gnoms skatt I||21||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#335 – 2/2001 s. 3–23||Bamse nr 4-5/2010.|
|03||Morotsskatten||6||Kenneth Hamberg||Kerstin Hamberg||#340 – 7/2001 s. 29–34|
|04||Varg-kusinerna hämnas||7||Kenneth Hamberg||Kerstin Hamberg||#341 – 8/2001 s. 44–50|
|05||Krösus sork hämnas på Lille Skutt||18||Kenneth Hamberg||Kerstin Hamberg||#342 – 9/2001 s. 17–33|
|06||Lille Skutt försvinner I||10||Lars Bällsten||Kerstin Hamberg||#343 – 10/2001 s. 22–31|
|07||Lille Skutt försvinner II||16||Lars Bällsten||Kerstin Hamberg||#344 – 11/2001 s. 3–18|
|08||"Vilken semester!"||18||Kenneth Hamberg||Kerstin Hamberg||#349 – 1/2002 s. 3–20|
|09||Skalmans rally||13||Kenneth Hamberg||Kerstin Hamberg||#350 – 2/2002 s. 38–50|
|10||Något sjukt||9||Lars Bällsten||Ann Härdfeldt||#355 – 7/2002 s. 26–38|
|11||Bamse och elden||15||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#376-377 – 10-11/2003 s. 3–17|
|12||God bensin||3||Lars Bällsten||Ann Härdfeldt||#349 – 1/2002 s. 22–34|
|13||Bamse och dunderrubinen I||15||Kenneth Hamberg||Kerstin Hamberg||#357 – 9/2002 s. 19–33|
|14||Bamse och dunderrubinen II||17||Kenneth Hamberg||Kerstin Hamberg||#358 – 10-11/2002 s. 3–19|
|15||Bamse och kapplöpningsmysteriet||13||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#424 – 5/2006 s. 22–34|
|16||"Akta dig för tanter, Krösus!"||15||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#425 – 6/2006 s. 3–17|
|17||Bamse och den lilla åsnan I||15||Andreas Qassim||Kerstin Hamberg||#517 – 7/2011 s. 20–34||–||Exempelbilder: manus, skiss, tusch, slutligt.|
|18||Bamse och den lilla åsnan II||18||Andreas Qassim||Kerstin Hamberg||#518 – 8/2011 s. 3–20||–||Exempelbilder: manus, skiss, tusch, slutligt.|
|19||Varför försvinner de?||15||Kenneth Hamberg||Kerstin Hamberg||#364 – 16/2002 s. 3–17|
|20||Mård-Lisa||7||Lars Bällsten||Ann Härdfeldt||#507 – 15/2010 s. 14–20|
|21||Special-morötter||5||Lars Bällsten||Ann Härdfeldt||#372 – 6/2003 s. 22–26|
|22||Världens bästa kiv-kompisar||6||Lars Bällsten||Ann Härdfeldt||#376-377 – 10-11/2003 s. 36–41|
|23||Tjuren är lös||7||Lars Bällsten||Ann Härdfeldt||#539 – 11/2012 s. 27–33|
|24||Brum-kludden||5||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#381 – 15/2003 s. 46–50||Bamses äventyr nr 7 (2007).|
|25||Med pensel mot svärd||6||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#382 – 16/2003 s. 29–34|
|26||Roligt och ruskigt på tivoli||10||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#518 – 8/2011 s. 25–34|
|27||Sjöröveri med Viktoria||11||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#408 – 6/2005 s. 3–13|
|28||Vilda västern "är ej som förut"||17||Lars Bällsten||Ann Härdfeldt||#410 – 8/2005 s. 3–19|
|29||Vargen rånar en gammal tant||6||Lars Bällsten||Ann Härdfeldt||#434 – 14/2006 s. 22–27|
|30||Mickelina och choklad-asken||10||Lars Bällsten||Bernt Hanson||#531 – 3/2012 s. 24–33|
|31||Skidstafett||10||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#403 – 1/2005 s. 25–34|
|32||Ungarnas skidstafett||7||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#404 – 2/2005 s. 21–27||Bamse nr 2/2014.|
|33||En riktig jul-tomte eller ...?||10||Adam Blomgren||Adam Blomgren||"Bamsebiblioteket: PM-serierna" vol. 2 (2011)|
|34||Sommar, sol och Badköping||20||Andreas Qassim||Kerstin Hamberg||#484-485 – 10-11/2009 s. 3-22.||–||Exempelbilder: figurer, manus, skiss, tusch.|
|35||Bamse och Skalmans släktingar||18||Lars Bällsten||Bernt Hanson||#550-551 – 4-5/2013|
|36||Pingo och Pinga||8||Lars Bällsten||Bernt Hanson||#429 – 9/2006 s. 18–25|
|37||Glass-Pingo och Krösus sork||8||Lars Bällsten||Bernt Hanson||#430-431 – 10-11/2006 s. 24–31|
|38||Lången, Tjocken och Lillen||18||Andreas Qassim||Bernt Hanson||#501 – 9/2010 s. 21-27||–||Exempelbilder: figurer, manus, skiss, tusch.|
|39||Bamse på jätte-ön||18||Kenneth Hamberg||Kerstin Hamberg||#370 – 4/2003 s. 3–20|
|40||Ungarna och spöken||12||Andreas Qassim||Kerstin Hamberg||#554 – 8/2013|
|41||Brumma och snö-gubben||11||Andreas Qassim||Kerstin Hamberg||#563-564 – 17-18/2013|
|42||I sjötrollens grotta||16||Tony Cronstam||Tony Cronstam||Bamses äventyr nr 36 (2011)|
|43||Kärr-trollet||15||Andreas Qassim||Kerstin Hamberg||#540 – 12/2012 s. 20–34||–|
|44||Rymd-ruskigt||15||Lars Bällsten||Ann Härdfeldt||#423 – 4/2006 s. 3–17|
|45||Vart tog Bamse vägen??||18||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#434 – 14/2006 s. 4–21|
|46||"Fule Fritte"||6||Andreas Qassim||Bernt Hanson||#452 – 14/2007 s. 3–8|
|47||Dorabella och Prins Räv-rusk||14||Andreas Qassim||Bernt Hanson||#452 – 14/2007 s. 21–34|
|48||Katten Janson går till väders – och kommer inte tillbaka||12||Lars Bällsten||Kerstin Hamberg||#553 – 7/2013|
|49||När dunder-honung inte hjälper||15||Bernt Hanson||Bernt Hanson||#579 – 15/2014|
|50||Fel tid!||15||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#396 – 12/2004 s. 20–34|
|51||I faraos tid||19||Lars Bällsten||Ann Härdfeldt||#397 – 13/2004 s. 3–21|
|52||"Vinden vet", sa Brumma||10||Andreas Qassim||Andreas Qassim||"Bamsebiblioteket: PM-serierna" vol. 4 (2015)||Bamse nr 10/2015.||Exempelbilder: manus, skiss, tusch, slutligt.|
|53||En hemsk ballong-färd||14||Lars Bällsten||Bernt Hanson||#569-570 – 5-6/2014 s. 52-65|
|54||Kuling och Fuling||14||Lars Bällsten||Bernt Hanson||"Bamsebiblioteket: PM-serierna" vol. 4 (2015)|
|55||Kick-Nicke||10||Andreas Qassim||Kerstin Hamberg||#486 – 12/2009 s. 24-33||–||Exempelbilder: figurer, manus, skiss, tusch.|
|56||Själv-mål eller glädje-mål||8||Andreas Qassim||Kerstin Hamberg||#490 – 16/2009 s. 26-33||–||Exempelbilder: manus, skiss, tusch, slutligt.|
|57||Bamse och spindeltråden||8||Adam Blomgren||Adam Blomgren||"Bamsebiblioteket: PM-serierna" vol. 4 (2015)|
|58||Ett farligt gift||10||Tony Cronstam||Tony Cronstam||"Bamsebiblioteket: PM-serierna" vol. 4 (2015)|
|59||Brum - en ensam liten målare||12||Tony Cronstam||Tony Cronstam||#386 – 2/2004 s. 38–49||Bamses äventyr nr 7 (2007).|
|60||Krakeli-brakel||10||Lars Bällsten||Bernt Hanson||"Bamsebiblioteket: PM-serierna" vol. 4 (2015)||Bamse nr 2/2016.|
|61||Ensamma ungar och fyra farliga filurer||9||Lars Bällsten||Bernt Hanson||"Bamsebiblioteket: PM-serierna" vol. 4 (2015)||Bamse nr 7/2016.|
|62||Katta-Lo och Krösus Sork[3]||–||–||–||–||–||Ofullbordad.|
Statistik
Tecknare
|#||Namn||Från||Till||Antal||%||Sidor||%|
|1||Tony Cronstam||2001||2015||16||26%||198||27%|
|2||Lars Bällsten||2001||2015||21||34%||223||30%|
|3||Kenneth Hamberg||2001||2003||9||15%||127||17%|
|4||Andreas Qassim||2007||2015||12||20%||157||21%|
|5||Adam Blomgren||2011||2015||2||3%||18||2%|
|6||Bernt Hanson||2014||2014||1||2%||15||2%|
|–||Totalt||2001||2015||61||100%||738||100%|
Tuschare
|#||Namn||Från||Till||Antal||%||Sidor||%|
|1||Tony Cronstam||2001||2015||16||26%||198||27%|
|2||Kerstin Hamberg||2001||2013||20||33%||274||37%|
|3||Ann Härdfeldt||2002||2012||10||16%||94||13%|
|4||Bernt Hanson||2006||2015||12||20%||144||20%|
|5||Adam Blomgren||2011||2015||2||3%||18||2%|
|6||Andreas Qassim||2015||2015||1||2%||10||1%|
|–||Totalt||2001||2015||61||100%||738||100%|
Publiceringsfrekvens
|År||Antal episoder||%||Sidantal||%||Publiceringstillfällen||%||Antal tecknare||%||Antal tuschare||%|
|2001||7||11%||92||12%||7||14%||3||50%||2||33%|
|2002||7||11%||90||12%||6||12%||2||33%||2||33%|
|2003||6||10%||55||7%||5||10%||3||50%||3||50%|
|2004||3||5%||46||6%||3||6%||2||33%||2||33%|
|2005||4||7%||45||6%||4||8%||2||33%||2||33%|
|2006||7||11%||83||11%||6||12%||2||33%||3||50%|
|2007||2||3%||20||3%||1||2%||1||17%||1||17%|
|2008||0||0%||0||0%||0||0%||0||0%||0||0%|
|2009||3||5%||38||5%||3||6%||1||17%||1||17%|
|2010||2||3%||25||3%||2||4%||2||33%||2||33%|
|2011||5||8%||69||9%||4||8%||3||50%||3||50%|
|2012||3||5%||32||4%||3||6%||2||33%||3||50%|
|2013||4||7%||53||7%||4||8%||2||33%||2||33%|
|2014||2||3%||29||4%||2||4%||2||33%||1||17%|
|2015||6||10%||61||8%||1||2%||4||67%||4||67%|
|Totalt||61||100%||738||100%||51||100%||(6)||100%||(6)||100%|
Publikationer
|Publikation||Från||Till||Antal episoder||%||Sidantal||%|
|Bamse||2001||2014||53||87%||651||88%|
|"Bamsebiblioteket"||2010||2015||7||11%||71||10%|
|Bamses äventyr||2011||2011||1||2%||16||2%|
|Totalt||2001||2015||61||100%||738||100%|
Fotnoter
- ↑ Joakim Gunnarsson: "De oavslutade sagorna och serierna" (Bamsebiblioteket: PM-serierna vol. 4, 2015), s. 195.
- ↑ Joakim Gunnarsson, foruminlägg på bamsesamlarna.com (2009-10-07)
- ↑ Joakim Gunnarsson, foruminlägg på bamsesamlarna.com (2009-11-19)


Rune Andréasson

Tabellen avser att i möjligaste mån täcka in (enbart) första kända publiceringen för respektive verk.
 År  Titel  Publiceringsform  Var  Nummer/datum/årg.  Omfång  Ev. medarbetare  Ref. 1944–1967 Brum (Äventyr bland djuren) veckostrippar Allers 1944:1–1947:53 1 142 st. Bamse 1984:7 s. 5. Göteborgs-Posten 1945-07-07–1967-09-09 1949–1962 Teddy helsidesföljetong Het kompas 1949-08-11–  dagsstrippar    Östgöta-Correspondenten 1952-07-01–1954-07-08 612 st.  serietidningsserierTuff och Tuss 1953:1–1958:12 330 s. Cirkus 1959:1–3 14 s. Teddy 1959:1–1960:38 julalbumTeddy på skattsökarfärd 1953 Teddys jul 1954 31 s.jultidningsserieJulbocken 1962 3 s. 1950–1951 Tant Ellens dansskola veckostrippar Göteborgs-Posten 60 st. Manus: Ellen Bergman. 1951–1973  Lille Rikard och hans katt  söndagssidor Aftonbladet 1951-12-23–1960-05-15 1 082 st. ?? albumserie Rikard och hans katt 1973 2 s. 1954–1956 Nicke Bock  tvåstripp Kamratposten 1954:11–1955:19-20 28 s. jultidningsserier Julbocken 1955–1956 2 s. 1955 Kalle Bolund  reklamseriehäfte Kalle Bolund 7 s. Bamses äventyr nr 51 (2014), s. 58–64. 1956 Pricken som julklappsvakthund serietidningsserie Tuff och Tuss 1956:12 2 s. Tuff och Tuss 1956:12 s. 46–47. 1958–1960 Nalle ritar och berättar helsidesföljetong  265 s.  1958 Berättelsen om Jona  helsidesföljetong S:t Jakobs Kyrka: organ för S:t Jakobs Metodistförsamlings verksamhet 1958:6–9 4 s. 1959 Berättelsen om Noa helsidesföljetong1959:1–5 5 s. Puck biserie i ... Teddy Joe Rulle Uhu 1962 Pojken och bergatrollet serietidningssserier Sagoserien nr 79 28 s. Sagoserien #79, Stockholm: Illustrerade klassiker, 1962. Akke Lapp och Gråben 4 s.  1962–1978 Pellefant serietidningsserier Sagoserien 84 (1962) 89 (1963) 102 (1964) 32 s. 32 s. 32 s. Pellefant 1965–74 Teckning/tusch: delvis Gösta Gummesson (1965–1974) och Georges Bessis (1970-tal). Bamse 1974:3–12 1975:1–7, 9–12 1976:1–5, 7–10 1977:1–12 1978:2–8, 11217 s. Teckning/tusch: delvis Gösta Gummesson (1975–1978: 128 s.). 1963 Lasse och Lena från Legoland reklamserier Allers Andréasson 2006b s. 227. 1966–1998 Bamse trestripp Allers 1966:46–1970:12 176 s. Andréasson 2006b. serietidningsserier Bamse 1973:1–1990:7Teckning/tusch: delvis Francisco Tora (1976–1990) och Bo Michanek (1983–1990: 710 s.). 1991:2–3 2 s. 1996:13 1 s.  album Bamses bästa 2 (1981) 2 s. teaterprogram Bamses födelsedagskalas 1998 2 s. 1973–1975 Habibu biserier i ...


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0017.jsonl--Q1367464--TV-produktioner (manus och animation)-5--sv-0017-156

Rune Andréasson

miniatyr|Nalle och Hustomten i tv-serien Nalle ritar och berättar, omgivna av diverse Rune Andréasson-verk.
 År  Serie  Säsong  Avsnitt  Berättare  Längd  Premiär  Kanal  Ref. 1958  Nalle ritar och berättar  1  1. Rulle, Maja och räven  Gunnar Olsson   1958-09-01 (måndag)  TV0   2. Ballongfärden  Ragnar Falck   1958-09-22 (måndag)   3. Åsnan Kal   1958-10-13 (måndag)   4. Joe och Jocke på lejonjakt   1958-11-03 (måndag)   5. Puck och björnen   1958-11-24 (måndag)   6. Nalle firar julafton   1958-12-22 (måndag)   1959  7. Pelle Jöns   1959-02-09 (måndag)  8. Skidtävlingen   1959-03-23 (måndag)   9. Puck på nya äventyr   1959-04-20 (måndag)   10. Brums äventyr   1959-05-18 (måndag)   1966  Bamse (svartvitt)  1  1. Världens starkaste björn  Rolf Lundgren  16 min.  1966-10-29 (lördag)  TV0   2. Skalmans märkliga bil  15 min.  1966-11-05 (lördag)   3. Ett lejon har rymt från en cirkus (1/2)  17 min.  1966-11-12 (lördag)   4. Afrikaresan (2/2) 15 min.  1966-11-19 (lördag)   5. Resan till Badköping  15 min.  1966-11-26 (lördag)   6. Nu är det vinter  16 min.  1966-12-03 (lördag)   1972  Bamse (färg)  2  1. Skattsökarfärden (1/2)  Olof Thunberg  17 min.  1972-12-23 (lördag)  TV1   2. Skattsökarfärden fortsättning (2/2)  16 min.  1972-12-24 (söndag)  Sändningstider och titlar på Bamsesamlarna.com, 2004-01-10. Läst 8 april 2017. 3. Vulkanutbrottet (1/2)  14 min.  1972-12-25 (måndag)   4. XYZ-saften (Bamse och draken) (2/2)  17 min.  1972-12-26 (tisdag)   5. Vargen äter dunderhonung  15 min.  1972-12-30 (lördag)   6. Flygande mattan (1/2)  16 min.  1972-12-31 (söndag)   1973  7. Bamse möter en trollkarl (2/2)  15 min.  1973-01-01 (måndag)   1981  3  8. Den lilla åsnan (1/2)  17 min.  1981-04-18 (lördag)  TV1   9. Den stora kapplöpningen (2/2)  18 min.  1981-04-19 (söndag)   1991  4  10. Bamse i Trollskogen   1991-01-13 (söndag)  Kanal 1


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0017.jsonl--Q1367464--TV-produktioner (manus och animation)-5--sv-0017-167

Rune Andréasson


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0017.jsonl--Q1367464--TV-produktioner (manus och animation)-5--sv-0017-179

Rune Andréasson


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0017.jsonl--Q1367464--TV-produktioner (manus och animation)-5--sv-0017-181

Rune Andréasson


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0017.jsonl--Q1367464--TV-produktioner (manus och animation)-5--sv-0017-184

Rune Andréasson


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0017.jsonl--Q1367464--TV-produktioner (manus och animation)-5--sv-0017-185

Rune Andréasson


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0017.jsonl--Q1367464--TV-produktioner (manus och animation)-5--sv-0017-218

Rune Andréasson


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0017.jsonl--Q1367464--TV-produktioner (manus och animation)-5--sv-0017-222

Rune Andréasson


Rune Andréasson

År  Roll  Produktion  Regi  Filmbolag  Premiär  Ref. 1948  Evert, busgrabb  Musik i mörker <small>Dagmar Edqvist Ingmar Bergman  Terrafilm  17 januari 1948  Musik i mörker på Svensk Filmdatabas. Läst 8 april 2017. swingpjatten som dansar med Berit  Hamnstad <small> Olle Länsberg, Ingmar Bergman  Ingmar Bergman  Svensk Filmindustri  11 oktober 1948  Hamnstad på Svensk Filmdatabas. Läst 8 april 2017. Lillebror, rekryt  Soldat Bom <small> Per Schytte, Nils Poppe  Lars-Eric Kjellgren  Fribergs Filmbyrå/Komiska Teatern  15 december 1948  Soldat Bom på Svensk Filmdatabas. Läst 8 april 2017

|Originaltitel||Soldat Bom|
|Filmtyp||Långfilm|
|Kategori||Spelfilm|
|Regi|
|Manus|
|Produktionsland|
|Produktionsbolag|
|Åldersgräns||Barntillåten|
|Dialogspråk|
|Sverigepremiär||1948-12-15|
Nils Poppe
Fabian Bom, stins i Trämåla, soldat 46 Bom
Gunnar Björnstrand
furir Berglund
Julia Cæsar
Carolina Hård, föreståndarinna för flickinternatskolan i Kråkmåla, Fabians moster
Douglas Håge
major Killman
Inga Landgré
Agnes
Naima Wifstrand
översköterskan
Den plikttrogne stinsen på Trämåla station, Fabian Bom, lyckas få tillstånd att göra sin militärtjänst trots att han tidigare blivit frikallad på grund av hjärtfel. Anledningen till...
AB (Alfa): "Man gör klokt i att gå till den nya Poppefilmen utan några särskilda förväntningar. I så fall blir man nämligen inte besviken. Filmen är en högst ordinär militärfars,...
Den här filmen finns i Filminstitutets distribution och finns tillgänglig att boka på dcp för visning på biograf. Filmerna bokas för slutna och öppna visningar till fasta priser.
Boka film i Filminstitutets biografdistribution
|Originaltitel|
|Svensk premiärtitel|
|Distributionstitel|
|Regi|
|Manus|
|Idé|
|Produktionsledare|
|Foto|
|Musik|
|Arkitekt|
|Klippning|
|Ljudtekniker|
|Regiassistent|
|Inspicient|
|B-foto|
|Stillbildsfoto|
|Musikarrangör|
|Orkester|
|Orkesterledare|
|B-ljud|
|Nils Poppe||Fabian Bom, stins i Trämåla, soldat 46 Bom|
|Gunnar Björnstrand||furir Berglund|
|Julia Cæsar||Carolina Hård, föreståndarinna för flickinternatskolan i Kråkmåla, Fabians moster|
|Douglas Håge||major Killman|
|Inga Landgré||Agnes|
|Naima Wifstrand||översköterskan|
|Gunnel Wadner||Gabriella, major Killmans brorsdotter, sjuksköterska|
|Gösta Cederlund||översten|
|Ludde Juberg||Zakarias, stationskarl|
|Åke Jensen||Allan Forsberg, löjtnant|
|Nils Hallberg||Joker-Kalle, rekryt|
|Nils Jacobsson||militärläkaren|
|Karl Erik Flens||korpral|
|-||Ej krediterade:|
|Rune Andréasson||Lillebror, rekryt|
|Anders Andelius||Rödluvan, rekryt|
|Rune Ottoson||Kandidaten, rekryt|
|Georg Adelly||Fiffikus, rekryt|
|Rolf Bergström||Melankolikern, rekryt|
|Margreth Weivers||receptionssköterska|
|Ulla Andreasson||sjuksköterska|
|Erna Groth||sjuksköterska|
|Wera Creutz||sjuksköterska|
|Else-Merete Heiberg||sjuksköterska|
|Eleonora Kios||sjuksköterska|
|Wiktor "Kulörten" Andersson||lokförare|
|Carl-Axel Elfving||rekryt på väg till dansen|
|Ernst Brunman||Karl Gustafsson, specerihandlare|
|Birger Åsander||sergeant vid inskrivningen|
|Torsten Lilliecrona||korpral vid inskrivningen|
|Bengt Sundquist||fänrik|
|Gunnar Swahn||fänrik|
|Carl Deurell||prästen|
|Hilding Rolin||vaktchefen på banvallen|
|Astrid Bodin||kvinna vid grinden|
|Mauritz Strömbom||officer vid inskrivningen|
|Stig Ossian Ericson||skrivbiträde vid inskrivningen|
|-||Ej identifierad:|
|Emmy Albiin||en gumma|
|Produktionsbolag||AB Fribergs Filmbyrå|
|AB Komiska Teatern|
|Distributör i Sverige (35 mm)||AB Fribergs Filmbyrå||1948|
|Distributör i Sverige (DCP)||Stiftelsen Svenska Filminstitutet||2021|
|Distributör i Sverige (DVD)||SF Home Entertainment||2006|
|Laboratorium||AB Svensk Filmindustris filmlaboratorium|
|Smink||Firma Carl M. Lundh AB|
Den plikttrogne stinsen på Trämåla station, Fabian Bom, lyckas få tillstånd att göra sin militärtjänst trots att han tidigare blivit frikallad på grund av hjärtfel. Anledningen till att han nu vill rycka in är att Gabriella, Boms bästa vän major Killmans brorsdotter, skall tjänstgöra som frivillig sjuksköterska på traktens förläggning. Bom är upp över öronen förälskad i henne men Gabriella är förälskad i löjtnant Forsberg som uppvaktar henne.
Strax innan Bom skall lämna sin station för militärlivet dyker en förrymd internatsflicka, Agnes, upp i stationens väntrum. Bom, som annars är ett mönster av medborgerlig dygdighet, låter sig övertalas av Agnes att inte avslöja henne, trots att internatsföreståndarinnan är Boms egen moster. Bom ordnar till och med så att Agnes får plats som hembiträde hos major Killman.
Bom visar sig vara en häpnadsväckande förträfflig och nitisk soldat, som ingen straffexercis i världen kan knäcka. Hans naiva förtjusning över militärlivet retar gallfeber på furir Berglund, som är övertygad om att Bom driver med honom. Men erövringen av Gabriella lyckas däremot mindre strålande.
För att förhindra att löjtnant Forsberg skall hinna först med sitt frieri, klär Bom ut sig till sjuksköterska och avvisar löjtnanten genom att säga att en epidemi brutit ut, vilket blir upptakten till så vilda förvecklingar att det för Boms räkning slutar i arresten.
En natt kommer Agnes smygande utanför arrestens fönster. Hon har rymt från major Killman och föreslår att Bom ska smita ut ur arresten så att de kan rymma tillsammans. I samma ögonblick hör Bom hur två tåg närmar sig Trämåla; när Agnes talar om att semaforerna står fel, tar sig Bom ut ur arresten genom att mot sin vilja slå ner vakten. Efter en hisklig färd per motorcykel lyckas han i sista stund förhindra olyckan. Han blir Trämålas hjälte, återvänder till sin station och förenas inte långt därpå med Agnes, som i filmens slut får Bom att för första gången i sitt liv inte vinka av ett tåg i tid. Och att ta det med en axelryckning.
|Censurnummer||74604|
|Datum||1969-12-02|
|Åldersgräns||Barntillåten|
|Originallängd||2430 meter|
|Kommentar||Aktlängder: 565-580-570-570-145 = 2430 meter.|
|Censurnummer||74604|
|Datum||1959-12-04|
|Åldersgräns||Barntillåten|
|Originallängd||2430 meter|
|Kommentar||Aktlängder: 565-580-570-570-145 = 2430 meter - 89 minuter. Aktlängder: 565, 580, 570, 570, 145.|
|Censurnummer||74604|
|Datum||1948-12-10|
|Åldersgräns||Barntillåten|
|Originallängd||2430 meter|
|Kommentar||Aktlängder: 565-580-570-570-145 = 2430 meter - 89 minuter. Aktlängder: 565, 580, 570, 570, 145.|
|Bildformat||1.37:1|
|Ljudtyp||Ljud|
|Ljudsystem||AGA-Baltic|
|Färgtyp||Svartvit|
|Bärare||35 mm|
|Hastighet||24|
|Längd i meter||2430 meter|
|Längd i minuter||89 min|
|Akter||5 rullar|
AB (Alfa): "Man gör klokt i att gå till den nya Poppefilmen utan några särskilda förväntningar. I så fall blir man nämligen inte besviken. Filmen är en högst ordinär militärfars, vilken, trots att den handlar om något så originellt som 'mannen som ville bli inkallad', sällan lyckas höja sig över den enklare komiken. Felet är här, som alltid i Poppefilmerna, manuskriptets, åstadkommet av en hr Per Schytte, vad det nu kan vara för en person, i samarbete med Poppe själv. Det bygger till två tredjedelar på gamla Chaplinfarser, kryddade med senare lån från bl a Danny Kaye, och resten är inhemsk originalvara, som sällan sprutar över av spiritualitet."
Expr (Mikael Katz): "Soldat Bom -- det lät oroväckande. Militärfarser har man blivit en smula skrämd för under årens lopp. Men med Poppe är det en annan sak. Han stämmer en vänlig därför att han är en vänlig figur själv med sina personliga prilligheter.
Under de första minuterna tycker man att han imiterar Chaplin för mycket. Sen glömmer man bort det. Om det nu beror på att Poppe slutar imitera eller på att hans egen starka personlighet tränger tvärs igenom de lånade smådragen. I alla fall har man roligt för det mesta. Somliga gags blir lite ofilmiska, varietébetonade, somligt är honom inte värdigt -- ideligen sitter man och tänker på vad han skulle kunna göra om han hade en v e r k l i g författare. Eller vilka roller han kunde gestalta om en stark regissör stod vid hans sida."
MT (Helge Åkerhielm): "Lars-Erik Kjellgrens regi ger ett utomordentligt stöd åt huvudfiguren och skapar just den rätta känslan av att precis allting kan hända. Det är ingen dussintalang som med dessa suggestiva vinklar utnyttjar 'krokens' kala murytor och skapar den brusande farten i biljakten kring den hotande tågsammanstötningen -- det suger i maggropen f a s t ä n vi vet att allting ska avlöpa lyckligt.
Det är inte många av de medverkande som får plats i recensionen, Men Gunnar Björnstrands sadistiska furirleende måste nämnas. Man skulle vilja hålla på länge med att stapla lovord kring Inga Landgrés bedårande lilla skogstroll till förrymd skolflicka -- aldrig förr har skådespelerskan så tydligt visat vilken varm och levande talang hon har."
SvD (Lill): "Kom nu inte och säg en gång till att svenskarna inte kan göra roliga filmlustspel -- det finns i alla fall e n som kan det, en men ett lejon! Nils Poppe. Både som författare och aktör har han den personliga gnistan med snudd på genialitet, den gudomliga dårskapen och komiska fantasien parad med en barnaglad älskvärdhet som inte är att stå emot. Inte annat jag kan förstå är hans Soldat Bom, både figuren och filmen, jämförbar med Chaplins bästa, fullkomligt pepprad som den är med 'gags' och tokroliga poänger, så vänlig och uppfriskande med stänk av poesi, att man känner sig långt förflyttad från verklighetens vardagstristess. Vad kan man mer begära av en filmfars?"
Detta var den första filmen i en serie på sammanlagt sju där man mötte Fabian Bom. Om seriens tillkomst berättas att SF-direktören Åke Blomqvist föreslog 1948 Poppe att göra en militärfars, något som denne dock inte var alltför entusiastisk inför. Han ändrade emellertid inställning när Blomqvist framförde förslaget att huvudpersonen dels skulle ha en viss släktskap med Sten Stensson Stéen, dels vara en perfektionsmänniska av det farliga slag som när det kommenderas "Framåt marsch!" inte slutar förrän det kommenderas "Halt!", vad som än händer.
Nils Poppe tog samma dag kontakt med de båda österrikiska manuskriptförfattarna Paul Baudisch (1899--1977) och Adolf Schütz (1895--1974), vilka båda vistats i Sverige sedan slutet av 1930-talet. Tillsammans skapades rollfiguren Fabian Bom av dessa tre.
Utöver den här första filmen möter vi Fabian Bom i Pappa Bom (1949/32), Tull-Bom (1951/13), Flyg-Bom (1952/29), Dum-Bom (1953/27), Flottans överman (1958/17) och Bara en kypare (1959/14).
Soldat Bom inspelades mellan 6.8.1948 och 28.10.1948.
Samtliga visningsrättigheter till denna jämte andra av Komiska Teatern producerade Poppe-filmer inköptes 29.3.1963 av Svensk Filmindustri att gälla fr o m 1.4.1963.
|1948-08-06||1948-10-28|
|Filmstaden||Råsunda||Sverige||(ateljé)|
|Norrtälje||Sverige|
|Vaxholm||Sverige|
|Steninge||Sigtuna||Sverige|
|Finsta station på Roslagsbanan||Norrtälje||Sverige|
|Sverigepremiär||1948-12-15||Spegeln||Stockholm||Sverige||89 min|
|Urpremiär||1948-12-15||Spegeln||Stockholm||Sverige||89 min|
|Annan visning||1956||Warszawa||Polen|
|TV-visning||1974-12-25||TV2||Sverige||85 min|
|1977-10-16||TV2||Sverige||85 min|
|1982-01-10||TV2||Sverige||85 min|
|1990-09-25||TV2||Sverige||85 min|
|1996-12-17||SVT1||Sverige||85 min|
|2000-09-05||SVT1||Sverige||85 min|
|Dvd-release||2006-09-03||Sverige||85 min|
|TV-visning||2007-09-04||SVT1||Sverige||85 min|
|2008-06-03||SVT1||Sverige||85 min|
|2012-10-23||SVT1||Sverige|
|2014-09-15||SVT1||Sverige|
|2015-12-21||SVT1||Sverige|
|Originaltitel||Du och jag och Lotta|
|Originaltitel||Svenska arméns tapto|
|Kompositör||Johann Heinrich Walch|
|Originaltitel||Cupido dansar|
|Kompositör||Einar Hylin||(1948)|
|Originaltitel||At the Woodchopper's Ball|
|Kompositör||Joe Bishop||(1939)|
|Woody Herman||(1939)|
|Textförfattare||Sid Robin||(1939)|
|Minns Ni? (1993)||Citat ingår från||Soldat Bom (1948)|
|Oh, mein Poppe! : Ett popperi på en clown (1972)||Soldat Bom (1948)|
|Biljakt|
|Finsta|
|Furir|
|Förläggning|
|Förälskelse|
|Järnvägsstationer|
|Läkare|
|Löjtnant|
|Major|
|Militärtjänst|
|Norrtälje|
|Plikttrohet|
|Rymningar|
|Sjuksköterska|
|Skjutövning|
|Steninge|
|Stinsar|
|Straffexercis|
|Vaxholm|
|Väntsal|
|Överste|
Uppgifterna här avser filmmaterial i Svenska Filminstitutets arkiv. Arkivets bestånd tillgängliggörs på begäran främst för forskning, andra filmarkiv och rättighetsinnehavare. Vid frågor kontakta filmarkivet@filminstitutet.se
|Typ||Kopia|
|Bärare||35 mm|
|Längd i meter||2438|
|Typ||Duplikatpositiv|
|Bärare||35 mm|
Uppgifterna här avser material i Svenska Filminstitutets arkiv. Vid frågor kontakta Bild- och affischarkivet, bildarkivet@filminstitutet.se
|Storlek||Mellan 850 x 700 och 850 x 1100|
|Storlek||Mellan 850 x 700 och 850 x 1100|
|Storlek||Mellan 850 x 400 och 850 x 690|
|Storlek||Mellan 850 x 400 och 850 x 690|
|Storlek||Mellan 850 x 400 och 850 x 690|
|Storlek||Mellan 850 x 400 och 850 x 690|
|Storlek||Mindre än 850 x 400|
|Storlek||Mindre än 850 x 400|
Uppgifterna här avser material i Svenska Filminstitutets arkiv. Vid frågor kontakta Biblioteket, biblioteksexpeditionen@filminstitutet.se
|Typ||Synopsis|
|Manustitel||Synopsis.|
|Omfång||52 s. Rollista (1 s.) ingår.|
|Språk||Svenska|
|Typ||Inspelningsmanus|
|Omfång||175 s. Rollista (1 s.) ingår.|
|Språk||Svenska|
|Typ||Dialoglista|
|Omfång||26 s. Produktionsuppgifter (1 s.) ingår.|
|Språk||Svenska|
Uppgifterna här avser material i Svenska Filminstitutets arkiv. Vid frågor kontakta Bild- och affischarkivet, bildarkivet@filminstitutet.se
|Svartvitt papper||SET|
|Bakombild papper||7|
|Album||Ja|
|Typ||Program folio|
|Språk||Polska|
|Typ||Övrigt tryck|
|Språk||Polska|
|Typ||Reklamtryck|
|Språk||Danska|
|Typ||Program/Reklamtryck|
|Språk||Danska|
|Typ||Reklamtryck|
|Språk||Svenska|
|Typ||Program/Reklamtryck|
|Språk||Svenska|
|Typ||Reklamtryck|
|Språk||Svenska|
|Bildformat||1.37:1|
|Ljudtyp||Ljud|
|Färgtyp||Svartvit|
|Hastighet||24|
|Längd i minuter||89 min|
|Dialogspråk|
|Typ||Digitalt arkivmaterial|
|Bärare||WAV|
|Typ||Digitalt arkivmaterial|
|Bärare||WAV|
|Typ||Digitalt visningsmaterial|
|Bärare||DCP|
|Typ||Digitalt arkivmaterial|
|Bärare||MAP|
|Typ||Digitalt arkivmaterial|
|Bärare||MAP|
|Typ||Digitalt visningsmaterial|
|Bärare||ProRes|
|Typ||Digitalt visningsmaterial|


Rune Andréasson

Roller
 År  Roll  Produktion  Regi  Teater  ggr  Ref. 1938   Lidelse <small>Charles de Peyret-Chappuis  Maria Schildknecht  Göteborgs stadsteater <small>19 november 1938– 16  Andersson 1957, s. 208 och 222.Teater i Göteborg 1910-1975 (1978), s. 97 och 118. 1939   Guldbröllop <small>Dodie Smith  Torsten Hammarén  Göteborgs stadsteater<small>8 september 1939–  26  Andersson (1957), s. 221–222.Teater i Göteborg 1910-1975 (1978), s. 98. 1940   Madame sans gène <small>Victorien Sardou  Helge Wahlgren  Göteborgs stadsteater <small>30 mars 1940–  31  "Andreasson, Rune :: person"  på Carlotta. Läst 9 april 2017.  Diana går på jakt <small>Terence Rattigan  Helge Wahlgren  Göteborgs stadsteater <small>1 november 1940– 30  Teater i Göteborg 1910-1975 (1978), s. 99. 1944  Scholaris 2  Mäster Olof <small>August Strindberg  Knut Ström  Göteborgs stadsteater <small>21 november–26 december 1944  24  Teater i Göteborg 1910-1975 (1978), s. 101.  Elddonet <small>H. C. Andersen  Lars-Levi Læstadius  Göteborgs stadsteater<small>9 december 1944–21 januari 1945  9  1945   Piraten <small>S. N. Behrman  Knut Ström  Göteborgs stadsteater<small>1 januari 1945–  37  Buddy Son av sitt land <small>Paul Green, Richard Wright  Torsten Hammarén  Göteborgs stadsteater<small>10 mars 1945–  25   Vår ofödde son <small>Vilhelm Moberg  Knut Ström  Göteborgs stadsteater<small>14 september 1945–  33  kund i en leksaksbutik  Clownen Beppo <small>Else Fisher  Herman Ahlsell  Göteborgs stadsteater<small>19 december 1945–  14  1946  Whitney  Pappa <small>Russel Crouse, Clarence Day  Helge Wahlgren  Göteborgs stadsteater <small>25 oktober–27 november 1946;26 december 1946–  49  Teater i Göteborg 1910-1975 (1978), s. 102. Caligulas dvärg  Caligula <small>Albert Camus   Ingmar Bergman  Göteborgs stadsteater <small>29 november–21 december 1946  21  Andersson 1957, bild 161 med bildtext. Nisse Rask  Putte Pucks äventyr <small>Edith Heinrich  Josef Halfen  Göteborgs stadsteater<small>7 december 1946–  12  Teater i Göteborg 1910-1975 (1978), s. 102. 1947  En tjänare hos don Pedro  Don Gil med de gröna byxorna <small>Tirso de Molina  Knut Ström  Göteborgs stadsteater<small>11 januari 1947–  34  Göteborgs stadsteaters program : Säsongen 1946–47 : VIII. Don Gil med de gröna byxorna. : Premiär å Stora scenen den 11 januari 1947. s. 17.gatsopare  A 2 tar högvakten <small>Carl.-E. Rydberg  Josef Halfen  Götaplatsen<small>17 maj 1947    1948  Jägaren  Herr Sleeman kommer <small>Hjalmar Bergman  Helge Hagerman  Parkteatern <small>25–31 augusti 1948  5  Forslund 1982 s. 260. 1949  Kapten Efraim Långstrump  Pippi Långstrump <small>Astrid Lindgren  Tom Lindahl  Cabarethallen, Liseberg<small>14 maj–18 september 1949  21  Teater i Göteborg 1910-1975 (1978), s. 144 1950  Ede  Tolvskillingsoperan <small>Bertolt Brecht  Ingmar Bergman  Intima Teatern <small>17 oktober–27 december 1950  64  Steene 2005 s. 549.Forslund 1982 s. 183


Rune Andréasson

År  Produktion  Regi  Teater  ggr  längd  Ref. 1955  Åsnan Kal från Slottsskogen <small>Rune Andréasson  Tom Olsson  Göteborgs stadsteater <small>30 november 1955–1 januari 1956Datum för sista framförandet: annons införd 1955-12-31 i Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning (s. 23, spalt 1) och Göteborgs-Tidningen (s. 23, spalt 1). 12   Teater i Göteborg 1910-1975 (1978), s. 107. Citat: "Han har också gjort pjäsens dekor." 1998  Bamse och mini-draken <small>Rune Andréasson   Bamseteatern på Bamses värld <small>2 maj 1998–30 september 2012   12 min.  Andréasson 2015 s. 183. Citat: "På området finns också en teater som bjuder på 12-minutersföreställningen "Bamse och minidraken" med olika specialeffekter som flygande bilar, slagregn, och vulkanutbrott." Citat: "Rune Andréasson har själv skapat både pjäsen och den härliga scenografin.


Rune Andréasson

 År  Titel  Var  Från  Till  Typ  Kommentar  Ref. sep.  saml. 1979  Serier för alla: svenska serier och serietecknare  Nationalmuseum  1979-01-11  1979-03-18    ✔  fyra katalogposter (nr 85–88) , s. 18. 1980    postkontoret Helsingborg 1  1980  1980 dec (?)     i samband med Postverkets nya Bamse-frimärke (julfrimärke 1980)  , spalt 2. Citat:
"Just nu visar posten i Helsingborg en utställning om Bamse där originalteckningen som ligger till grund för frimärket finns på plats.""Bamse på utställning", Impulsen: nyheter och tips för kassatjänsten 1981:2. Citat:
"– Under december månad hade vi en utställning med anknytning till BAMSE-frimärket på postkontoret Helsingborg 1, skriver Curt Edman på områdesförvaltningen. Materialet till utställningen hade ställts till förfogande av BAMSES tecknare, – Rune Andreasson, Viken. I materialet ingick bland annat originalteckningen till frimärket, och Postmuseum hade lånat ut ett avdrag av originalgravyren."Anonym (16 december 1980). "Bamses pappa signerade vykort". Helsingborgs Dagblad. Citat:
"Bamse-utställning i en monter finns det också i postlokalen, för den som vill stifta närmare bekantskap med seriefiguren." 1998  Bamse – världens starkaste björn  Höganäs museum  1998-06-21  2005 våren    ✔   diverse utställningsobjekt   2003   Bamse  Seriegalleriet  2003-12-06  2003-12-31  ✔    Bamse-seriesidor m.m.   2006   Bamses läsrum, Vikens bibliotek  2006-10-28  (pågående)    ✔  variant på Höganäs-utställningen 1998–2005   2007  Bamse Seriegalleriet  2007-09-08  2007-10-10  ✔    Bamse-omslag m.m.   2008  Bamse i Trollskogen  2008-04-12  2008-05-14  ✔    filmteckningar  2009  Bamse och den lilla åsnan  2009-04-25  2009-05-27  ✔    filmteckningar   Seriernas värld  Örebro läns museum  2009-06-03  2009-09-27   ✔      Brum  Seriegalleriet  2009-10-17  2009-11-18  ✔    serieoriginal och illustrationer   2010   Tidö leksaks- och seriemuseum  2010  2016-08-14    ✔  skisser, serieoriginal m.m.  Hegerfors 2010. 2011  Bamse – De första färgfilmerna  Seriegalleriet  2011-03-19  2011-04-13  ✔    filmteckningar   2013  Bamses värld  Bovilgården  2013-03-29  2013-08-04    ✔  filmteckningar m.m.  2016  Bamse 50 år  Seriegalleriet  2016-01-16  2016-02-10  ✔    veckoseriesidor  Grattis Bamse! – världens starkaste björn fyller 50 år  Rum för serier  2016-06-16  2017-01-28    ✔    2017   Bergrummet  2017-09-02  (pågående)    ✔    2019  Bamses skola Seriegalleriet  2019-03-02  2019-04-03  ✔     2021Bamse och hans vänner2021-05-082021-06-30 ✔

Kommentar: "sep." = separatutställning och "saml." = samlingsutställning

Utställningar År Titel Var Från Till Typ Kommentar Ref. sep. saml.


Svenska Spel

AB Svenska Spel är ett statligt bolag som verkar inom den reglerade spelmarknaden i Sverige. Bolaget är en sammanhållen koncern med koncerngemensamma funktioner, men spelverksamheten är uppdelad i tre separata affärsområden: Sport & Casino (spel på sport och hästar, nätcasino, nätpoker och nätbingo), Tur (nummerspel och lotter) samt Casino Cosmopol & Vegas (landbaserade kasinon i Stockholm, Göteborg och Malmö samt värdeautomater). Svenska Spels verksamhet kontrolleras av Spelinspektionen.

Företaget bildades 1997 genom en sammanslagning av de två statliga bolagen Svenska penninglotteriet och Tipstjänst. Huvudkontoret är placerat i Visby. Man bedriver försäljning via cirka 5 100 ombud, 1 700 restauranger, pubar och bingohallar samt via internet. Statens avkastning från Svenska Spel uppgår till cirka fem miljarder kronor årligen.

Medarbetare inom Svenska Spel-koncernen kallas ofta Svenska Spelare.

 1934: Stryktipset, Siffertipset och Pooltipset startade den 20-21 oktober
 1939: Svenska penninglotteriet startade (beslutat i Riksdagen året före, för att möta konkurrensen från utländska lotterier"Nordisk familjeboks månadskrönika / Första årgången. 1938 /", s. 828. Runeberg.org. Läst 14 november 2014.)
 1962: Pooltipset försvann och ersattes av Poängtipset
 1980: Lotto, det första spelet utan koppling till idrotten, lanserades och Siffertipset togs bort
 1983: Måltipset introducerades och Poängtipset lades ned
 1984: Joker startades som tilläggsspel på Tipset och Lotto
 1986: Oddset hade premiär. Premiär för skraplotten Triss
 1989: Flax startades, en form av Lottospel med dragning i TV på onsdagar
 1992: Eurotips lanserades
 1993: Italienska stryktipset hade premiär. Flax lades ned och ersattes av Viking Lotto
 1994: Tipsbingo, ett bingospel online, introducerades
 1995: Lotto-Express, med dragning var femte minut, startades på prov i Västmanlands län
 1996: Jack Vegas, ett värdeautomatspel för restauranger, lanserades i Sverige och Lotto Express gick ut i hela landet
 1997: Tipstjänst slogs ihop med Penninglotteriet och blev AB Svenska Spel
 1998: Svenska Spel lanserade spel via internet
 2005: Drömvinsten lanserades
 2006: Lansering av Nätpoker
 2007: Limbo lanserades, för att senare läggas ner på grund av omfattande bolagsspel
 2007: Svenska Spels första bingohall öppnades i Sundbyberg
 2010: 18-årsgräns infördes på lotter i butik
 2011: Svenska Spel startade det oberoende Forskningsrådet, som fick i uppdrag att årligen dela ut 5 miljoner kronor till forskningen om spelproblem
 2012: Lansering av Gräsroten som innebär att Svenska Spels kunder bestämmer vilka idrottsföreningar som ska få dela på 50 miljoner kronor
 2013: Spelkort på Vegas gör det möjligt att sätta gränser i tid och pengar. Bonusar och rabatter togs bort. Eurojackpot lanserades i Sverige
 2014: Svenska Spel införde obligatorisk registrering av samtliga spel (undantaget lotter och Casino Cosmopol)
 2015: Nya sponsringsavtal tecknades med Svenska Ishockeyförbundet och HockeyAllsvenskan till ett värde av 171 miljoner kronor över en sexårsperiod
 2017: Lansering av en ny pokerplattform, relansering av Vikinglotto, Challenge, samt Nordens första crapsbord på Casino Cosmopol
 2018: Ett nytt sponsringsavtal tecknades med Elitfotboll Dam (EFD). Det nya avtalet sträcker sig till och med 2023 och är totalt värt 145 miljoner kronor, en ökning med 60 procent jämfört med det tidigare avtalet.
 2019: Den nya spellagstiftningen började gälla 1 januari och Svenska Spel uppdelades i tre delar: Sport & Casino (som också är ett eget bolag och verkar på den konkurrensutsatta marknaden), Tur och Casino Cosmopol och Vegas.
 2019: Nya sponsringsavtal skrevs med Sveriges Olympiska Kommitté (SOK) och Svenska Skidförbundet längd.
 2020: På grund av uteblivet sportspelsutbud med anledning av den pågående Covid-19-pandemin erbjöds under drygt tre vårmånader inget Stryktips.
 2020: Svenska Spels styrelse valde att avveckla Casino Cosmopols verksamhet i Sundsvall.
 2020: Svenska Spel Sport & Casino inledde samarbete med det franska spelbolaget PMU och började erbjuda spel på fransk och internationell hästkapplöpning

Svenska Spel Sport & Casino har tecknat avtal med franska PMU och lanserar nytt spel på hästar
Svenska Spel Sport & Casino har ingått ett samarbetsavtal med franska PMU och lanserar Svenska Spel Trav & Galopp, en ny spelkategori med spel på fransk och internationell hästkapplöpning. I det dagliga högvinstspelet High Five kommer svenska kunder att kunna spela rakt in i de franska poolerna.
Svenska Spel Sport & Casino fortsätter att utveckla och förbättra sitt erbjudande kring sportspel och har tecknat avtal med det franska spelbolaget PMU. I samband med detta lanseras en ny spelkategori, Svenska Spel Trav & Galopp. Genom det nya avtalet med PMU kommer Svenska Spel Sport & Casino kunna erbjuda sina kunder ett fullskaligt utbud av spel på hästar från hela världen. Den 21 september öppnas portarna till Svenska Spel Trav & Galopp med det dagliga högvinstspelet High Five som kronan på verket.
– Vi är jätteglada att äntligen kunna presentera samarbetet med PMU som gör det möjligt för oss att kunna erbjuda Europas största dagliga hästspel till våra kunder. Det känns otroligt roligt och spännande. Inom ramen för samarbetet kan vi erbjuda snabba och roliga spel varje dag, det är helt enkelt högklassig hästsport med Europas högsta prispotter, säger Helena Hallman, Produktansvarig Racing, Svenska Spel Sport & Casino.
Erbjudandet innehåller flaggskeppet och det dagliga högvinstspelet High Five vilket enklast spelas genom snabbspelet PIX!. Duo och andra spelformer som Vinnare och Plats på de franska loppen kommer också finnas med i utbudet. Med samarbetsavtalet följer även streamingrättigheter och kunderna kommer att kunna följa alla lopp i direktsändning både i butik och online.
High Five (även känt som Quinté+) är PMU:s dagliga högvinstspel där det gäller att hitta de fem bäst placerade hästarna i ett lopp. Högsta vinsten under 2019 var på 808.174,32 euro till en ensam vinnare. Under 2019 delades det ut inte mindre än 367 miljonvinster på High Five. Söndagar är den stora tävlingsdagen med extra miljoner i potten.
– Vi är väldigt glada att kunna välkomna Svenska Spel Sport & Casino som ny partner inom ramen för våra internationella samarbeten. Vi har samma värderingar och är övertygade om att Svenska Spel Sport & Casino kommer att spela en stor roll för hästkapplöpning i Europa. Samarbetet kommer att hjälpa oss att erbjuda fransk hästkapplöpning till nya kunder och bidra till att stärka bilden av europeisk hästkapplöpning i Sverige, säger Aymeric Verlet, International Director, PMU.
PMU (Pari Mutuel Urbain) är ett franskt spelbolag som erbjuder sportspel, poker samt spel på fransk och internationell hästkapplöpning 365 dagar om året. Populäraste spelet är Quinté+, som kommer att lanseras som High Five hos Svenska Spel Trav & Galopp.
Svenska Spel Sport & Casino erbjuder redan i dag spel på svenskt trav. Spelformerna som erbjuds är spel till fasta odds där det går att spela på ca 125 lopp i veckan. Det är bland annat vinnare och plats samt H2H och H3H som erbjuds. Varje dag erbjuds en Challenge-kupong för travspel med de bästa loppen den dagen. Det handlar om 6-8 lopp per kupong där det finns tre alternativ för varje lopp.
– I början av 2019 smög vi igång med spel på svenska travlopp och vi har sett att intresset från våra kunder har ökat successivt. Det vi har saknat är ett högvinstspel på hästarna som vi nu får i och med samarbetet med PMU. Det är något våra kunder har efterfrågat vilket vi nu är glada att kunna erbjuda dem, fortsätter Helena Hallman.
Under hösten och vintern kommer Svenska Spel Trav & Galopp fortsätta att utveckla sitt erbjudande med ytterligare spelformer och tjänster.
PMU i siffror:
6,5 miljoner kunder
10.552.310 euro (högsta vinst från oktober 2011)
100 partners i 58 länder världen över
367 miljonvinster på Quinté+/High Five under 2019
808.174,37 euro – högsta vinsten under 2019
För mer information kontakta:
Jonas Nilsson, PR-ansvarig, Svenska Spel Sport & Casino AB, telefon 072-239 18 39


Svenska Spel


Vikinglotto

Vikinglotto är ett lotterispel hos spelbolaget Svenska spel. Spelet är samarbete mellan nordiska och baltiska spelbolag och lanserades den 17 mars 1993.

Spelet finns i nio länder, Sverige, Danmark, Norge, Finland, Island, Estland, Lettland, Litauen ,Slovenien och Belgien. Den första (6+1 rätt) och andra (6 rätt) vinstgruppen är gemensam för alla deltagande länder, medan de resterande är nationella.

I Sverige är radpriset 10 kr och för att få högsta vinsten ska spelaren pricka in sex av 48 nummer samt ett av fem tilläggsnummer, kallade vikingnummer. Alla rätt ger en vinst på minst 3 miljoner Euro.

Dragning av Vikinglotto sker på onsdagar och utförs av det norska spelbolaget Norsk Tipping.

Vikinglotto kan spelas med tilläggsspelet Joker, vars dragning sker i samband med lottodragningen på onsdagar.

Jackpoten för den första vinstgruppen börjar på 3 miljoner Euro och växer varje vecka om ingen spelare får alla rätt. Jackpoten för första vinstgruppen går upp 25 miljoner Euro och spiller sedan över till nästa vinstgrupp.

Sedan vinstplanen för Vikinglotto gjordes om den 18 maj 2017, har följande jackpotvinster (6+1 rätt) hittills delats ut:
+VinstrankBelopp (SEK)LandDatum 5Danmark 1Norge 4Norge 2Norge 3Norg

Sedan vinstplanen för Vikinglotto gjordes om den 18 maj 2017, har följande jackpotvinster (6+1 rätt) hittills delats ut: +VinstrankBelopp (SEK)LandDatum 5Danmark 1Norge 4Norge 2Norge 3Norge

Hoppa till innehåll
Spel från AB Svenska Spel
Start
Spel
Nummerspel
Lotto
Drömvinsten ca 148 milj kr
Eurojackpot
Jackpot ca 693 milj kr
Keno
KenoXpress
Vikinglotto
Jackpot ca 85 milj kr
Lotter
Triss
BilTriss
Ny!
DubbelTriss
MiniTriss
Skrap7:an
SkrapKryss
SkrapLotto
SkrapKeno
SkrapBingo
Skrap PAC-MAN
Fler lotter
Paketeringar
Rubbet
Lördagsgodis
Spela tillsammans
Andelsspel
Ge bort
Resultat
Eurojackpot
Lotto och Joker
Keno
Vikinglotto och Joker
Vår spelkoll
Gräsroten
Appar
Om Svenska Spel
Kundservice
Villkor och integritet
Visa saldo
Logga in
Bli kund
Mina spel
Mina lag
Överföringar
Insättning
Uttag
Kontohistorik
Spelkoll
Min spelkoll
Självtest
Spelhistorik
Mina gränser
Spelpaus
Mina uppgifter
Min profil
Mina gräsrotenval
Logga ut
Meny
Jackpot ca 85 miljoner kr
Spelstopp idag 18:00
Logga in
Jackpot ca
85 miljoner kr
Spelstopp
18:00
Spela
Aktuellt
Spelguide
Prenumeration
Vinnare
Relaterat
Enkelrader
Andelsspel
Färdiga spel
Systemspel
Förläng spel
Resultat


Vikinglotto


Magnus Uggla

Per Allan Magnus Claësson Uggla, född 18 juni 1954 i Engelbrekts församling på Östermalm i Stockholm, är en svensk musikartist, skådespelare, låtskrivare och författare av samtidssatiriska sångtexter. Han slog igenom med låten Varning på stan 1977 och har totalt givit ut 17 studioalbum.Jakten på Magnus Uggla, Café 2006-06-28

 1960- och 1970-talet
Uggla startade sitt första band 1968 med sina grannar i Nacka. Bandnamnet JUSO var en förkortning av medlemmarnas efternamn. JUSO spelade hårdrock med influenser av bland annat Black Sabbath. Bandet gjorde en handfull misslyckade spelningar på ungdomsgårdar i Stockholm. En gång bad ungdomsgårdsledaren dem att sluta spela, de skulle få fullt betalt ändå. JUSO splittrades när Ugglas föräldrar skilde sig och han flyttade till innerstaden med sin far. Resten av bandet startade dock på nytt, men under namnet Alexander Lucas, och var under en tid framgångsrika i Stockholm.

Ugglas tidiga musik visade på starka influenser av engelsk punk, glamrock och rock med inslag av synthpop och symfonirock. Han debuterade 1975 med albumet Om Bobbo Viking. Hans andra album Livets teater släpptes 1976. I och med Livets teater  började Ugglas långvariga samarbete med producenten & låtskrivaren Anders ”Henkan” Henriksson.

Efter att ha sett The Clash på Gröna Lund gick han hem och skrev en ny skiva som skulle bli hans stora genombrott. År 1977 släppte Uggla albumet Va ska man ta livet av sig för när man ändå inte får höra snacket efteråt, vilket föranledde Kaj Kindvall att i radioprogrammet Poporama kalla honom "Sveriges första punkrockare". Detta var dock en etikett som Uggla själv tog avstånd ifrån. Året efter, 1978, spelades en ny skiva in. Det andra albumet blev ingen succé och turnén floppade och lämnade Uggla med en skuld på 50 000kr. Floppen ledde till att han tillsammans med några andra musiker 1979 bildade bandet Magnus Uggla Band och de ställde upp i den svenska Melodifestivalen 1979 med melodin "Johnny the Rocker", där bidraget dock slutade sist med 22 poäng.

Mellan åren 1977 och 1979 samt 1981 försökte han slå igenom på den internationella marknaden med engelska översättningar på låtarna "Hallå" ("Hello"), "Varning på stan" ("Hit the Girls on the Run"), "Vittring" ("Everything You Do"), "Asfaltbarn" ("Concrete Kid"), "Vår tid 1977" ("Body Love"), "Jag vill inte tillbaks" ("Ain't About to Go Back") och "Skandal bjotis" ("Scandal Beauties"). Singlarna släpptes i Storbritannien, Spanien, Tyskland och USA men sålde inget vidare

Uggla: ”Kidsen har ingen aning om låtarna – men frågar om drinkar”
Efter Magnus Ugglas succé 1977 med albumet "Va ska man ta livet av sig för när man ändå inte får höra snacket efteråt" fick nästa album bara en bråkdel av uppmärksamheten. Färre folk döp upp på artistens spelningar och samtidigt växte berget av skulder. Det hela ledde till att Magnus Uggla, mot sin vilja, ställde upp i den folkliga Melodifestivalen 1979. Hur töntigt och riskapelt det hela kunde vara för Ugglas image, handlar hans nya, autofiktiva roman"Johnny the fucker" om.
Publicerad:


Magnus Uggla

 1960- och 1970-talet
Uggla startade sitt första band 1968 med sina grannar i Nacka. Bandnamnet JUSO var en förkortning av medlemmarnas efternamn. JUSO spelade hårdrock med influenser av bland annat Black Sabbath. Bandet gjorde en handfull misslyckade spelningar på ungdomsgårdar i Stockholm. En gång bad ungdomsgårdsledaren dem att sluta spela, de skulle få fullt betalt ändå. JUSO splittrades när Ugglas föräldrar skilde sig och han flyttade till innerstaden med sin far. Resten av bandet startade dock på nytt, men under namnet Alexander Lucas, och var under en tid framgångsrika i Stockholm.


Magnus Uggla

 1960- och 1970-talet
Uggla startade sitt första band 1968 med sina grannar i Nacka. Bandnamnet JUSO var en förkortning av medlemmarnas efternamn. JUSO spelade hårdrock med influenser av bland annat Black Sabbath. Bandet gjorde en handfull misslyckade spelningar på ungdomsgårdar i Stockholm. En gång bad ungdomsgårdsledaren dem att sluta spela, de skulle få fullt betalt ändå. JUSO splittrades när Ugglas föräldrar skilde sig och han flyttade till innerstaden med sin far. Resten av bandet startade dock på nytt, men under namnet Alexander Lucas, och var under en tid framgångsrika i Stockholm.

Ugglas tidiga musik visade på starka influenser av engelsk punk, glamrock och rock med inslag av synthpop och symfonirock. Han debuterade 1975 med albumet Om Bobbo Viking. Hans andra album Livets teater släpptes 1976. I och med Livets teater  började Ugglas långvariga samarbete med producenten & låtskrivaren Anders ”Henkan” Henriksson.

Efter att ha sett The Clash på Gröna Lund gick han hem och skrev en ny skiva som skulle bli hans stora genombrott. År 1977 släppte Uggla albumet Va ska man ta livet av sig för när man ändå inte får höra snacket efteråt, vilket föranledde Kaj Kindvall att i radioprogrammet Poporama kalla honom "Sveriges första punkrockare". Detta var dock en etikett som Uggla själv tog avstånd ifrån. Året efter, 1978, spelades en ny skiva in.


Magnus Uggla

Priser och utmärkelser 1983 – Rockbjörnen för "årets svenska album" (Välkommen till folkhemmet) 1983 – Rockbjörnen för "årets svenska manliga artist" 1986 – Rockbjörnen för "årets svenska album" (Den döende dandyn) 1986 – Rockbjörnen för "årets svenska manliga artist" 1989 – Rockbjörnen för "årets svenska album" (35-åringen) 1993 – Rockbjörnen för "årets svenska album" (Alla får påsar) 1993 – Rockbjörnen för "årets svenska manliga artist" 1991 – Karamelodiktstipendiet från Povel Ramel 1999 – Den första Guldgadden för Sveriges bästa manliga liveartist 1999 – Tigertassen 2005 – Karl Gerhard-stipendiet 2017 – Grammis, "årets hederspris" 2017 – Invald i Swedish Music Hall of Fame 2021 – Medaljen Litteris et Artibus i guld av 8:e storleken (GMleta) för framstående konstnärliga insatser inom svenskt musikliv


Magnus Uggla


Ellen Key

miniatyr|Detalj av målningen Vänner av Hanna Pauli
miniatyr|Skulptören Carl Milles och Ellen Key omkring 1915.
miniatyr|Bronsstaty av Ellen Key i Ellen Keys park i Stockholm, utförd av Sigrid Fridman 1953.
miniatyr|Ellen Key i talarstolen när Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt firar den nyvunna rösträtten för kvinnor 1921.
Ellen Karolina Sofia Key (uttal: [kej]), född 11 december 1849 i Gladhammars socken utanför Västervik, död 25 april 1926 i hemmet Strand på sydsluttningen av Omberg vid Vättern, var en svensk författare, pedagog och kvinnosaksideolog."Ellen Key", artikel av Ronny Ambjörnsson, Nationalencyklopedin, Band 10, Bokförlaget Bra Böcker, Höganäs 1993, . s. 583.

 - 3., tillökade, omarbetade upplagan.

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Projekt Runeberg.

 - 3., tillökade upplagan.

Minnen av och om Emil Key - Medförfattare: Emil Key.

 - Medförfattare: Hilma Angered-Strandber

Bibliografi i urval - 3., tillökade, omarbetade upplagan.

Toggle navigation
English
svenska
English
English
svenska
Login
Toggle navigation
View Item
Home
Gothenburg University Library / Göteborgs universitetsbibliotek
Digitaliserade samlingar
Böcker
View Item
Home
Gothenburg University Library / Göteborgs universitetsbibliotek
Digitaliserade samlingar
Böcker
View Item
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Allsegraren.1,Kvinnorna under världskriget
URI
http://hdl.handle.net/2077/34092
Collections
Böcker
View/
Open
gupea_2077_34092_1.pdf (28.25Mb)
Date
1918
Author
Key, Ellen,
Publication type
book
Language
swe
Metadata
Show full item record
Search GUPEA
This Collection
Browse
All of DSpace
Communities & Collections
By Issue Date
Authors
Titles
Subjects
This Collection
By Issue Date
Authors
Titles
Subjects
My Account
Login
Register


Ellen Key


Nu tändas tusen juleljus

Nu tändas tusen juleljus, är en julsång på svenska, som numera även är julpsalm inom flera kristna samfund i Sverige och Finland.

Sången skrevs av den svenska författarinnan Emmy Köhler 1898 (både text och melodi). Sången trycktes för första gången 1898 i årskalendern Korsblomman för år 1899. Sången har under 1900-talet blivit en av de mest sjungna julsångerna i Sverige över huvud taget, både i kyrka och skola, men också i hem och förskola. År 1986 togs sången in i Den svenska psalmboken.

Sångens text beskriver hur den mörka jorden blir upplyst vid jul. Rent konkret av de stearinljus som tänds i husen, som symboliserar Betlehemsstjärnan i julevangeliet, men främst lyses människornas tillvaro upp av budskapet om Jesu födelse och Guds kärlek.

Sången finns även i norskspråkig version, där den heter Nå tennes tusen julelys. På finska heter sången Nyt syttyy valot tuhannet. I Svenska kyrkas finska psalmbok, finns en ny översättning av Niilo Rauhala med inledning Nyt jouluvalot syttyvät. Dessutom finns i den finska psalmboken en adventspsalm Nyt sytytämme kynttilän (Nu tänder vi ett ljus), som har samma melodi men som inte är en översättning av svenska texten.

Sången används även flitigt i Danmark, under namnet Nu tændes tusind julelys.

1944 gavs en skivinspelning av sången med Inga Sundström ut.
1972 sjöngs sången in av Anna-Lena Löfgren på skivalbumet med samma namn.Information på Discogs
miniatyr|Agnetha Fältskog.
1981 blev låten titelspår då Agnetha Fältskog och hennes dotter Linda Ulvaeus utgav ett julalbum med titeln Nu tändas tusen juleljus.Information i Svensk mediedatabas.
Sången ingår därtill bland annat i Carola Häggkvists julalbum Julefrid med Carola från 1983Information i Svensk mediedatabas., Jul från 1991Information i Svensk mediedatabas. och Jul i Betlehem från 1999.Information i Svensk mediedatabas.
Sången har också spelats in på spanska av Maria Llerena som "Miles de luces se encienden ya" på skivalbumet Chiquitico mio från 1988.
Lill Lindfors tolkade den på julalbumet En Lillsk jul från 1991.Information i Svensk mediedatabas.
Elisabeth Andreassen spelade in sången i den norskspråkiga versionen Nå tennes tusen julelys på sitt julalbum Julestemninger från 1993.Elisabeth Andreassen fansite - Diskografi
1993 spelade det svenska dansbandet Wizex in sången på sitt julalbum "Julafton hemma", då med Lena Pålsson som bandets sångerska.Information i Svensk mediedatabas.
Åsa Jinder spelade in låten 1991 på julalbumet Stilla julInformation i Svensk mediedatabas., samt som titelspår och namn på det julalbum hon spelade in 2008.Information i Svensk mediedatabas

Julafton hemma / Wizex
Skara, KM, p 1993
Spår
Titlar
Övrig titel
lång kall vinter, En
It's gonna be a cold cold winter
Nu tändas tusen juleljus
Namn
Personer
Grainger, Porter (upphov)
Almgren, Keith (upphov)
Köhler, Emmy , 1858-1925 (upphov)
Marks, Johnny (upphov)
Sandström, Eric , 1910-1992 (upphov)
Berlin, Irving , 1888-1989 (upphov)
Karl-Lennart , 1898-1986 (upphov)
Lindeborg, Britt (upphov)
Bååth-Holmberg, Cecilia (upphov)
Coots, J. Fred (upphov)
Ström, Peter (upphov)
Cote, Serge (upphov)
Howe, Leslie (upphov)
Reny, Louise (upphov)
Stråhed, Dan (upphov)
Bernard, Felix (upphov)
Himmelstrand, Peter , 1936-1999 (upphov)
Flies, Bernhard (upphov)
Carlsson, Börje (upphov)
Goldstein, Steve (upphov)
Parton, Dolly (upphov)
Gruber, Franz , 1787-1863 (upphov)
Mannström, Oscar , 1875-1938 (upphov)
Fogelqvist, Torsten (upphov)
Utgivning
År/datum
p 1993
Utgivning
Skara, KM
Utgivningsland
Sverige
Anmärkningar
Speltid
(ca 40 min.)
Ämne
SAB
Yxpb
Yöaj
Genre/form
Underhållningsmusik (sao)
Exemplar
Antal enheter
1
Skivnummer
Mariann : MLPCD 1784
Leverantör
KM, Skara
Arkivnummer
CD96-3038
Ljud
stereo
Filbeskrivning
44,1 kHz, 16 bitar
Arkivnummer
YA_CD96-3038


Nu tändas tusen juleljus


Nu tändas tusen juleljus

1944 gavs en skivinspelning av sången med Inga Sundström ut.
1972 sjöngs sången in av Anna-Lena Löfgren på skivalbumet med samma namn.Information på Discogs
miniatyr|Agnetha Fältskog.
1981 blev låten titelspår då Agnetha Fältskog och hennes dotter Linda Ulvaeus utgav ett julalbum med titeln Nu tändas tusen juleljus.Information i Svensk mediedatabas.
Sången ingår därtill bland annat i Carola Häggkvists julalbum Julefrid med Carola från 1983Information i Svensk mediedatabas., Jul från 1991Information i Svensk mediedatabas. och Jul i Betlehem från 1999.Information i Svensk mediedatabas.
Sången har också spelats in på spanska av Maria Llerena som "Miles de luces se encienden ya" på skivalbumet Chiquitico mio från 1988.