Cirkus, Stockholm

Cirkus, ursprungligen Djurgårdscirkus, är en teater-, konsert- och evenemangsscen på Djurgården i Stockholm. Den invigdes den 25 maj 1892 för att inhysa dåtidens stora cirkussällskap. I dag har Cirkus plats för 1 650 sittande gäster och förutom teater, konserter och shower anordnas kongresser och mässor. Cirkus blev byggnadsminne 1983.RAÄ: STOCKHOLM DJURGÅRDEN 1:1 - husnr 38, CIRKUS. Hösten 2015 invigdes också en ny tillbyggd scen, Skandiascenen, intill den gamla byggnaden. Sommaren 2018 köptes Cirkus av Pop House-koncernen och ägs numera av Björn Ulvaeus och EQT-grundaren Conni Jonsson.

Uppsättningar
 År  Produktion  Upphovsmän  Regi Noter 1944  Wallyrevyn <small>    Leif Amble-Naess  <small> Premiär 26 maj 1944  Rosita Serrano, Claire Feldern, Katie Rolfsen, Annalisa Ericson, Rachel Rastenni, Lillian Helle-Broe, May Sandart, Nils Poppe, Carl Reinholdz, Börge Krüger, Lars Kåge, Gustav Wally  Koreografi George Gé, Scenografi Gunnar Tandberg 1993  Parneviks Cirkusparty, revy  || Bosse Parnevik || Anders Albien ||  1994  I hetaste laget  Sugar || Peter Stone, Jule Styne och Bob Merrill || Bo Hermansson ||  2004  Hur tänker hon? <small> The Male Intellect  Robert Dubac  Tomas Alfredson  <small>  Johan Rheborg 2007  Rivierans Guldgossar <small> Dirty Rotten Scoundrels  David Yazbek och Jeffrey Lane  Bo Hermansson  <small>  Loa Falkman, Robert Gustafsson, Suzanne Reuter 2008  UgglaRheborgUlveson, revy <small>  Hans Marklund  Hans Marklund <small>  Magnus Uggla, Johan Rheborg, Johan Ulveson  2009  Cats<small>  Andrew Lloyd Webber  Hans Berndtsson <small> Premiär 3 september 2009  Peter Harryson, Ann-Louise Hanson, Rennie Mirro, Fred Johanson, Niklas Andersson, Per Myrberg, Malena Tuvung, Lisette Pagler, Karolina Krigsman m.fl.  Dirigent Bjorn Dobbelaere, Koreografi Gunilla Olsson Karlsson, Scenografi Mikael Varhelyi 2013  Spök <small>  Björn Skifs , Bengt Palmers och Bo Carlgren  Pernilla Skifs  <small> Premiär 13 september 2013  Måns Zelmerlöw, Loa Falkman, Lena Philipsson, Sussie Eriksson, Marit Eriksson, Liza Sandberg, Ulrika Ånäs  Koreografi Roine Söderlundh och Pernilla Skifs, Scenografi Bengt Fröderberg 2014  Livet är en schlager <small>  Jonas Gardell och Fredrik Kempe  Jonas Gardell  <small> Premiär 11 september 2014  Helen Sjöholm, Peter Jöback, Johan Glans, Katarina Ewerlöf, Jonas Helgesson, Måns Möller, Mats Bergman, Frida Westerdahl 2015  Kristina från Duvemåla <small>  Benny Andersson, Björn Ulvaeus, Lars Rudolfsson och Jan Mark  Lars Rudolfsson  <small> Premiär 12 september 2015  Maria Ylipää, Robert Noack, Oskar Nilsson, Birthe Wingren, Johan Hwatz, Ingalill Wagelin, Ole Forsberg 2016  American Idiot <small>  Billie Joe Armstrong och Michael Mayer <small> Översättning Erik Fägerborn  Philip Zandén  <small> Premiär 20 februari 2016  Victor Norén, Alexander Lycke, Petter Snive, Nina Knutsson, Frida Modén Treichl, Zandro Santiago, Kitty Chan, Simon Laufer, John Patrik Riber, Emmie Asplund 30 år tillsammans <small>  Jonas Gardell   <small> Premiär 14 april 2016  Jonas Gardell The Phantom of the Opera <small>  Andrew Lloyd Webber, Charles Hart och Richard Stilgoe <small> Översättning Lars Sjöberg  Harold Prince  <small> Premiär 14 september 2016  Peter Jöback, Emmi Christensson, Anton Zetterholm, Rolf Lydahl, Sindre Postholm, Karolina Andersson 2018  Macken, TV-serien på scen <small>  Claes Eriksson  Claes Eriksson  <small> Premiär 11 april 2018  Anders Eriksson, Jan Rippe, Knut Agnred, Claes Eriksson, Per Fritzell, Charlott Strandberg  Gästspel från Lorensbergsteatern 2019  Queen of fucking everything <small>  Jonas Gardell  Jonas Gardell  <small> Premiär 24 januari 2019  Jonas Gardell, Ulrik Munther, Jessica Heribertsson, Johanna J:son Lindh, Joanna Perera, Victoria Cedergren   Häxorna i Eastwick <small> The Witches of Eastwick  John Dempsey och Dana P. Rowe <small> Översättning Edward af Sillén och Daniel Réhn  Rachel Kavanaugh  <small> Premiär 19 september 2019  Peter Jöback, Linda Olsson, Kayo, Vanna Rosenberg, Sussie Eriksson, Jan Mybrand, Hanna Ulvan, Martin Redhe Nord, Jan Mybrand, Kitty Chan, Karin Funk, May Schjørlien, Jenny Holmgren, Cecilia Wrangel, Sofia Jung, Lovisa Lindberg Lekfalk, Ulrika Ånäs, Emma Kumlien, Rachael Ireson, Denny Lekström, Isak Bendelin, James Lund, Nils Sundberg, Emil Schillén, Hjalmar Freij, Carl Martin Prebensen, Max Jansson, Emilia Brown, Stefan Johansson  Koreografi Andrew Wright, Scenografi och kostym Colin Richmond, Ljus Tim Lutkin, Kapellmästare Julian Bigg 2020  Pernilla Wahlgren har Hybris <small>  Edward af Sillén, Daniel Réhn, Calle Norlén, ensemblen och Manusfamiljen  Edward af Sillén  <small> Premiär 23 januari 2020  Pernilla Wahlgren, Hanna Hedlund, Ola Forssmed, Måns Nathanaelson, Kim Sulocki  Scenografi Marcus Englesson, Ljusdesigner Per Hörding, Koreografi Per-Magnus Andersson, Kompositör Mathias Venge, Kostym Peter Englun

Teater Uppsättningar År Produktion Upphovsmän Regi Noter 1944 Wallyrevyn <small> Leif Amble-Naess <small> Premiär 26 maj 1944 Rosita Serrano, Claire Feldern, Katie Rolfsen, Annalisa Ericson, Rachel Rastenni, Lillian Helle-Broe, May Sandart, Nils Poppe, Carl Reinholdz, Börge Krüger, Lars Kåge, Gustav Wally Koreografi George Gé, Scenografi Gunnar Tandberg 1993 Parneviks Cirkusparty, revy Bosse Parnevik Anders Albien 1994 I hetaste laget Sugar Peter Stone, Jule Styne och Bob Merrill Bo Hermansson 2004 Hur tänker hon? <small>


Cirkus, Stockholm


Stockholm Pride

miniatyr|Stockholm Pride-paraden 2009.
Stockholm Pride, Pridefestivalen, är en årligen återkommande festival i Stockholm som främst riktar sig till HBTQ+-personer (homo- och bisexuella, transpersoner och queera m.m.). Den har hållits sedan 1998 och äger normalt rum vecka 31, vilken brukar infalla i månadsskiftet juli/augusti. Under festivalveckan pågår aktiviteter i hela Stockholm.

Festivalen och en stor del av dess innehåll arrangeras av Föreningen Stockholm Pride, ofta i samarbete med andra organisationer.

Genom åren har festivalen gått igenom både kriser och konflikter.
Under tidigt 2000-tal reagerade vissa i hbt-rörelsen på att Stockholm Pride blivit för kommersiellt och arrangerade under ett par år motfestivalen Stockholm Shame.

Under 2003 års festival angrep den högerextremistiska organisationen Nationaldemokratisk Ungdom prideparaden, se priderättegången. Det var dock inte första gången. Tidigare manifestationer mot pridefirandet, framförallt från enstaka kristna grupperingar, har varit i form av demonstrationer.

År 2017 lämnade psykologen Haydar Adelson ordförandeskapet för Stockholm Pride och Euro Pride 2018 i protest mot att styrelsen för Stockholm Pride inte polisanmält en hög chef inom HBTQ-rörelsen som anklagas för sexköp av en minderårig.

Psykologen Haydar Adelson lämnar ordförandeskapet för Stockholm Pride och Euro Pride 2018 i protest mot att styrelsen för Stockholm Pride valt att inte polisanmälda en hög chef inom HBTQ-rörelsen som anklagas för sexköp av en minderårig. Det framgår av uppgifter i Dagens Nyheter.
För Psykologtidningen berättade Haydar Adelson tidigare, apropå sin avgång som ordförande, att Stockholm Pride har många utmaningar som behöver tas om hand för att spegla samtidens behov
-Tyvärr har det sedan första dagen varit som en kapplöpning i att släcka bränder. Men också som en uppförsbacke att i rollen som ordförande för den här organisationen genomföra, enligt min uppfattning, nödvändiga förändringar för att fånga och spegla de behov som finns i dag, säger Haydar Adelson.
Detta tillsammans med att han inte kunde ställa sig bakom ”vissa beslut” ledde till att han i förra veckan meddelade styrelsen att han avgår.
Haydar Adelson välkomnar nytänk inför framtiden.
-Inför nästa år då organisationen firar tjugo år behövs verkligen ett Stockholm Pride 2.0, säger han.
På sin Facebook-sida önskar han Stockholm Pride ”lycka till och modet att bli den starka organisation den kan bli!” Och Stockholm Pride tackar på sin hemsida Haydar Adelson för ”allt han gjort för föreningen och önskar honom lycka till i framtiden”.
Fram till ordinarie årsmöte går vice ordförande Britta Davidsohn som ordförande.


Stockholm Pride

Genom åren har festivalen gått igenom både kriser och konflikter.
Under tidigt 2000-tal reagerade vissa i hbt-rörelsen på att Stockholm Pride blivit för kommersiellt och arrangerade under ett par år motfestivalen Stockholm Shame.

Under 2003 års festival angrep den högerextremistiska organisationen Nationaldemokratisk Ungdom prideparaden, se priderättegången. Det var dock inte första gången. Tidigare manifestationer mot pridefirandet, framförallt från enstaka kristna grupperingar, har varit i form av demonstrationer.

År 2011 riskerade festivalen av att gå i konkurs efter att ha haft fritt inträde för alla besökare till festivalsområdet i Kungsträdgården.


Stockholm Pride

Genom åren har festivalen gått igenom både kriser och konflikter.
Under tidigt 2000-tal reagerade vissa i hbt-rörelsen på att Stockholm Pride blivit för kommersiellt och arrangerade under ett par år motfestivalen Stockholm Shame.

Under 2003 års festival angrep den högerextremistiska organisationen Nationaldemokratisk Ungdom prideparaden, se priderättegången. Det var dock inte första gången. Tidigare manifestationer mot pridefirandet, framförallt från enstaka kristna grupperingar, har varit i form av demonstrationer.

År 2011 riskerade festivalen av att gå i konkurs efter att ha haft fritt inträde för alla besökare till festivalsområdet i Kungsträdgården.

År 2016 infiltrerade vänsteranarkister tillhörande det ”rosa-svarta blocket” Prideparaden i syfte att propagera för sin egen sak.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q6645579--Lokal och invigningstalare för Pride House-4--sv-0025-953

Stockholm Pride

 1999 – Södra teatern
 2003 – Medborgarhuset. Invigningstalare Fredrik Reinfeldt, ordförande för Moderaterna.
 2004 – Medborgarhuset. Invigningstalare Caroline Krook, biskop.
 2005 – Mariaskolan. Invigningstalare Sahar Mosleh, FHOBIT och Unga rörelsehindade.
 2006 – Mariaskolan. Invigningstalare Tiina Rosenberg, professor i genusvetenskap.
 2007 – Södra teatern. Invigningstalare Elias Johansson, före detta ungdomselitidrottare.
 2008 – Kulturhuset och Stadsteatern. Invigningstalare Birgitta Stenberg, författare.
 2009 – Kulturhuset och Stadsteatern. Invigningstalare Gunilla Edemo
 2010 – Kulturhuset och Stadsteatern. Invigningstalare Suzanne Osten, dramatiker, och Gunilla Röör, skådespelare.
 2011 – Kulturhuset och Stadsteatern. Invigningstalare Thomas Beatie, Anna Mohr och Kjell Rindar.http://www.mynewsdesk.com/se/stockholm_pride/pressreleases/invigning-av-stockholm-pride-2011-666102
 2012 – Kulturhuset och Stadsteatern. Invigningstalare Mona Sahlin, politiker för Socialdemokraterna och Birgitta Ohlsson, politiker för Folkpartiet.https://www.youtube.com/watch?v=GP5NEP_hqPs
 2013 – Kulturhuset och Stadsteatern. Invigningstalare Birgitta Stenberg och Alexander Bard.http://www.qx.se/pride/24318/stark-oppning-med-vassa-tal
 2014 – Kulturhuset och Stadsteatern. Invigningstalare Nadja Karlsson. http://www.qx.se/pride/26905/hen-ar-arets-pridetalare
 2015 – Kulturhuset och Stadsteatern. Invigningstalare Jason Diakité.
2016 – Kulturhuset och Stadsteatern.
2017 – Kulturhuset och Stadsteatern.
2018 – Kulturhuset och Stadsteatern.
2019 – Clarion Hotel Stockholm. Invigningstalare Paloma Halén Roman, Åsa Lindhagen
2020 - Elektroniskt under Stockholm Pride Summer Strea

Invigningstalare Mona Sahlin, politiker för Socialdemokraterna och Birgitta Ohlsson, politiker för Folkpartiet. 2013 – Kulturhuset och Stadsteatern. Invigningstalare Birgitta Stenberg och Alexander Bard. 2014 – Kulturhuset och Stadsteatern. Invigningstalare Nadja Karlsson.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q6645579--Lokal och invigningstalare för Pride House-4--sv-0025-955

Stockholm Pride


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q6645579--Lokal och invigningstalare för Pride House-4--sv-0025-957

Stockholm Pride


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q6645579--Lokal och invigningstalare för Pride House-4--sv-0025-958

Stockholm Pride


Riksväg 55

miniatyr|280px|Den nordligaste delen av Riksväg 55 går i Uppsala och utgörs av Bärbyleden. På bilden ser man vägen i riktning mot sydväst taget från en gång- och cykelbro intill trafikplats Röbo.
Riksväg 55, Mälardiagonalen, löper mellan Uppsala och Norrköping, via Enköping, Strängnäs, Malmköping, Flen och Katrineholm. Längden är 208 km.

Riksväg 55/Mälardiagonalen är huvudsakligen landsväg med plankorsningar och en hastighetsbegränsning på 80 km/h. Vissa sträckor (se nedan) har dock byggts om till mötesfri 2+1-väg (trefältsväg) där vägbanorna vanligen är separerade med vajerräcken. Vissa kortare sträckor utgörs av motorväg vid Enköping (E18), Strängnäs (E20) och Norrköping (E4). I Uppsala är vägen utformad som en motorväg (Bärbyleden), men saknar bara motorvägsskyltning. Planer har tidigare funnits att bygga om den olycksdrabbade sträckan mellan Trafikplats Berthåga och korsningen med Riksväg 72 i Uppsala till motorvägsstandard, men planerna är för närvarande lagda på is.

På grund av vägens stora betydelse för den regionala utvecklingen och dess betydelse som transportlänk mellan norra och södra Sverige över Mälarsnittet planeras på sikt en utbyggnad av hela sträckan Uppsala – Norrköping till mötesfri 2+1-väg (trefältsväg) med få plankorsningar.

 Delsträcka  Hastighet Vägstandard Uppsala (E4/Bärbyleden)  Uppsala (Husbyborg) 25px Mötesfri 2+2-väg (fyrfältsväg), endast en plankorsning (cirkulationsplats). (Bärbyleden). Uppsala (Husbyborg)  Uppsala (Berthåga) 25px Mötesfri 1+1-väg (tvåfältsväg), inga plankorsningar. (En privat utfart) (Bärbyleden). Uppsala (Berthåga)  Uppsala (Berthåga) 25px / 25px Mötesfri 2+2-väg (fyrfältsväg) med två plankorsningar (Luthagsesplanaden och utfart från Flogsta). Utfarten från Flogsta är olycksdrabbad och har byggts om flera gånger. (Enköpingsvägen). 23px Uppsala (Berthåga)  Uppsala (Kvarnbo) 25px Mötesfri 2+2-väg (fyrfältsväg) med plankorsningar (trafikljusreglerade). (Enköpingsvägen). 23px Uppsala (Kvarnbo)  Örsundsbro  25pxLandsväg (tvåfältsväg). Ombyggnad till 2+1-väg (trefältsväg) med plankorsningar utreds. Örsundsbro  Litslena 25px 2+1-väg (trefältsväg) med plankorsningar. 23px  Litslena   Enköping (Annelund) 25px Landsväg (tvåfältsväg). Ombyggnad till 2+1-väg (trefältsväg) med plankorsningar utreds. Enköping (Annelund)  Enköping (Ullunda) 25px Motorväg (fyrfältsväg), sammanfaller med E18. 20px  Enköping (Ullunda)  Strängnäs (Lunda) 25px Landsväg (tvåfältsväg), förhållandevis smal och bitvis krokig. Enköping-Hjulsta Säteri 90km/h alt. 70km/h. Efter Hjulstabron mestadels 80km/h. Hastighetskameror på flera ställen.Flera partier med 70km/h alternativt 80 km/h. Inom detta avsnitt passeras Hjulstabron vilken beskrivs nedanför. Hjulstabron 25px Öppningsbar lågbro över Mälaren som förbinder fastlandet med Märsön inom Enköpings kommun. På grund av ålderssvaghet och att bron är öppningsbar gäller det att hastigheten är 50 km/h medan de anslutande vägarna på vardera sidan av bron har 70 km/h i ett par kilometer.  Strängnäs (Lunda)  Strängnäs (Biskopskvarn) 25px Motorväg (fyrfältsväg), sammanfaller med E20. 20px  Strängnäs (Biskopskvarn)  Dunker  25x25px Landsväg (tvåfältsväg), förhållandevis smal men rak. Avsnittet förbi Björndammen olycksdrabbat (planeras byggas om till mötesfri väg med start 2023). Dunker  Yxtatorpet 25px Mötesfri 2+1-väg (trefältsväg) med plankorsningar. 23px  Yxtatorpet  Flen 25px Landsväg (tvåfältsväg), förhållandevis smal och kurvig väg med få omkörningsmöjligheter.  Flen 25px Stadstrafikled (tvåfältsväg). Sydlig förbifart förbi Flen utreds. FlenÅby25pxMötesfri 2+1-väg (trefältsväg) med plankorsningar. Omfattar förbifart Katrineholm, invigd september 2012.   23px Åby  Norrköping  25px Motorväg och motortrafikled (fyrfältsväg), sammanfaller till stor del med E4. 20px 20p

Prisad förbifart ökar trafiksäkerheten
I oktober 2012, efter två års arbete, invigdes den efterlängtade Östra förbifarten Katrineholm (väg 55/56). Den nya vägen har som syfte att avlasta Katrineholms centrala delar från tung och genomgående trafik samt att öka trafiksäkerheten. Vägen minskar också miljöbelastningen. I och med att det skapas en jämnare trafikrytm halveras mängden kväve- och partikelutsläpp.
Östra förbifarten Katrineholm är en mötesfri landsväg på omkring 20 kilometer. Vägen har så kallade 2+1 körfält och mitträcke för ökad säkerhet. Vägen startar i Ändelbol i söder och ansluter till väg 55/57 mot Uppsala/Södertälje i norr.
Den nya vägen har elva nya broar, varav tre av dem är större. Den längsta, på 270 meter, går över Forssjössjön, den andra över dalgången vid Forssjövägen och den tredje över järnvägen.
Nära samarbete med beställaren
Arbetet med den nya vägen påbörjades hösten 2010 och genomfördes i nära samarbete med beställaren Trafikverket. Vår täta samverkan och effektiva arbetsprocess har inneburit många fördelar – bland annat kunde vi färdigställa vägen två månader tidigare än planerat vilket innebar en kostnadssänkning på 18 miljoner kronor.
Projektet upphandlades på funktion vilket innebär att projektering och produktion drevs med utökad samverkan mellan Skanska som entreprenör och vår beställare Trafikverket.
I mars 2010 hölls en startceremoni för projektet. Under sommaren 2010 arbetade vi tillsammans med Trafikverket med projektering och bygghandlingar. Vi genomförde också arkeologiska utgrävningar.
Miljön i fokus
Under arbetet med Östra förbifarten Katrineholm har miljöfrågorna legat i fokus. Vi har kontinuerligt arbetat med att minska avgaser och utsläpp från våra fordon. Totalt så minskade vi vår klimatpåverkan vid produktion med 1 100 ton koldioxidekvivalenter. Det motsvarar en sänkning på sju procent.
Kostnadseffektiva materialval
Under hela arbetet var en målsättning att hitta de mest kostnadseffektiva materialvalen och produktionsmetoderna. Ett område som vi tidigt identifierade var beläggningen där vi kunde se att en lägre kostnad kunde uppnås genom att använda alternativa material, dimensioneringar och produktionsmetoder. Till exempel valde vi att gå vidare med en tunnare beläggning i omkörningsfälten. Något som ledde till lägre investeringskostnader. Dessutom slits inte omkörningsfälten lika mycket som det vanliga körfältet. Det gör att de båda fälten får samma underhållscykel.
Tre större broar utmanade
Projektets största utmaning har varit de tre större broarna vi byggde – över Forssjösjön, över dalgången vid Forssjövägen och över järnvägen. Bron över Forssjösjön blev nästan 300 meter.
Bron över järnvägen var en Prefab-lösning vilket innebar att brons alla delar var färdiga att monteras direkt på plats. Det innebar att järnvägstrafiken påverkades minimalt.
Prisad arbetsmiljö
Under projektets gång har arbetsmiljön och samverkan varit a och o. Redan från början arbetade vi väldigt nära vår beställare Trafikverket. Ett gemensamt måldokument upprättades och vi höll gemensamma workshops för att få en tydlig och gemensam bild av arbetet. Vårt mål var att ha ett gott samarbetsklimat, ha hög kvalitet med få fel, ha maximal kostnadskontroll och kostnadsstyrning samt en ordentlig tidshållning.
Under projektets två år uppkom inga arbetsplatsolyckor med frånvaro. Som ett bevis på den framgångsrika arbetsplatsen har Östra förbifarten Katrineholm två gånger tilldelats Trafikverkets arbetsmiljöpris. Vi lyckades också färdigställa vägen två månader tidigare än planerat vilket innebar en kostnadssänkning på 18 miljoner kronor.
Östra förbifarten Katrineholm omfattade:
- 10 kilometer ny väg
- Breddning av 10 kilometer befintlig väg
- 11 broar
- 2 rondeller


Riksväg 55

Riksväg 55/Mälardiagonalen är huvudsakligen landsväg med plankorsningar och en hastighetsbegränsning på 80 km/h. Vissa sträckor (se nedan) har dock byggts om till mötesfri 2+1-väg (trefältsväg) där vägbanorna vanligen är separerade med vajerräcken. Vissa kortare sträckor utgörs av motorväg vid Enköping (E18), Strängnäs (E20) och Norrköping (E4). I Uppsala är vägen utformad som en motorväg (Bärbyleden), men saknar bara motorvägsskyltning. Planer har tidigare funnits att bygga om den olycksdrabbade sträckan mellan Trafikplats Berthåga och korsningen med Riksväg 72 i Uppsala till motorvägsstandard, men planerna är för närvarande lagda på is.

På grund av vägens stora betydelse för den regionala utvecklingen och dess betydelse som transportlänk mellan norra och södra Sverige över Mälarsnittet planeras på sikt en utbyggnad av hela sträckan Uppsala – Norrköping till mötesfri 2+1-väg (trefältsväg) med få plankorsningar.

 Delsträcka  Hastighet Vägstandard Uppsala (E4/Bärbyleden)  Uppsala (Husbyborg) 25px Mötesfri 2+2-väg (fyrfältsväg), endast en plankorsning (cirkulationsplats). (Bärbyleden). Uppsala (Husbyborg)  Uppsala (Berthåga) 25px Mötesfri 1+1-väg (tvåfältsväg), inga plankorsningar. (En privat utfart) (Bärbyleden). Uppsala (Berthåga)  Uppsala (Berthåga) 25px / 25px Mötesfri 2+2-väg (fyrfältsväg) med två plankorsningar (Luthagsesplanaden och utfart från Flogsta). Utfarten från Flogsta är olycksdrabbad och har byggts om flera gånger. (Enköpingsvägen). 23px Uppsala (Berthåga)  Uppsala (Kvarnbo) 25px Mötesfri 2+2-väg (fyrfältsväg) med plankorsningar (trafikljusreglerade). (Enköpingsvägen). 23px Uppsala (Kvarnbo)  Örsundsbro  25pxLandsväg (tvåfältsväg). Ombyggnad till 2+1-väg (trefältsväg) med plankorsningar utreds. Örsundsbro  Litslena 25px 2+1-väg (trefältsväg) med plankorsningar. 23px  Litslena   Enköping (Annelund) 25px Landsväg (tvåfältsväg). Ombyggnad till 2+1-väg (trefältsväg) med plankorsningar utreds. Enköping (Annelund)  Enköping (Ullunda) 25px Motorväg (fyrfältsväg), sammanfaller med E18. 20px  Enköping (Ullunda)  Strängnäs (Lunda) 25px Landsväg (tvåfältsväg), förhållandevis smal och bitvis krokig. Enköping-Hjulsta Säteri 90km/h alt. 70km/h. Efter Hjulstabron mestadels 80km/h. Hastighetskameror på flera ställen.Flera partier med 70km/h alternativt 80 km/h. Inom detta avsnitt passeras Hjulstabron vilken beskrivs nedanför.


Riksväg 55


Syndikalism

Syndikalism är en rörelsesocialistisk gren av arbetarrörelsen som - till skillnad från reformismen och andra statssocialistiska grenar - ser den öppna klassorganisationens idé i form av fackföreningar som det huvudsakliga verktyget för såväl tillvaratagandet av arbetarnas intressen som för omvandlingen av samhället i frihetligt socialistisk riktning. Genom bildandet av självbestämmande fackföreningar (kallade driftsektioner) - som är tänkt att samla alla arbetare på arbetsplatserna oavsett yrke - avser syndikalismen verka för bättre villkor för arbetarklassen i nuet, samtidigt som dessa föreningar utgör grunden för en framtida förvaltning av produktionen i sin helhet. Detta brukar kallas syndikalismens "dubbla uppgift". Syndikalismen betonar vidare arbetarklassens egen styrka och förordar direkt aktion för uppnåendet av sina mål, snarare än att förlita sig på staten och politiska partier.
miniatyr|Syndikalistisk flagga|alt=

Syndikalismens grundprinciper är klassolidaritet, direkt aktion och självförvaltning. Klassolidaritet innebär att alla arbetare är varandras jämlikar i produktionsprocessen, oavsett vilket kön eller vilken etnisk grupp personen tillhör. Mot arbetarna ställs företagsägarna (som går under namnet arbetsköpare vilket är synonymt med arbetsgivare). Dessa två positioner ses stå i konstant konflikt i det kapitalistiska samhället, en klasskonflikt (se klasskamp). Syndikalismens strävan är att arbetarna alltid ska ställa upp för varandra (arbetarsolidaritet) mot arbetsgivarna i klasskonflikten.

För att på kort och lång sikt vinna mot arbetsgivarna använder sig syndikalister av direkt aktion - det vill säga att man handlar själva och inte låter sig representeras av något ombud, politiker eller liknande. Denna metod, till skillnad från den representativa där man väljer sina företrädare, ses som en nödvändighet för att arbetstagarna ska kunna befria sig.

Man anser att arbetstagarnas organisationer - de organisationer som kämpar mot lönesystemet (LO räknas inte hit eftersom de inte har en antikapitalistisk agenda) - och som i slutänden ska utgöra grunden för övertagandet av samhället, bör undvika samarbeten med politiska organisationer. Anställda och arvoderade skall ha begränsade mandat för att undvika att ett för stort inflytande från enskilda individer skall leda till korruption.

Rudolf Rocker – en av de mer kända syndikalistiska teoretikerna – organiserade många judiska invandrade arbetare i East End i London och ledde även en strejk bland textilarbetare 1912. 1938 skrev han en pamflett som förklarade rörelsens ursprung, vad den ville och dess framtid. I sin artikel Anarkism och syndikalism menar Rocker att den syndikalistiska fackföreningsrörelsen framförallt har två syften:

 Att föra fram och kämpa för krav som höjer arbetarnas livskvalitet
 Att utbilda arbetarna i produktionen och förbereda dem inför att ta makten över produktionsmedlen och forma samhället efter frihetligt socialistiska principer.

Med andra ord: att lägga grunden till det nya samhället

Amiensdeklarationen
Antagen av den franska fackliga centralorganisationen Confédération Générale du Travail (CGT) vid 1906 års kongress.
CGT samlar utanför varje politisk skola alla de arbetare som är medvetna om den nödvändiga kampen för lönesystemets och arbetsgivarväldets avskaffande.
Kongressen anser att denna förklaring är ett erkännande av klasskampen som på det ekonomiska planet samlar alla arbetare till uppror mot de metoder kapitalistklassen begagnar sig av för att utsuga och förtrycka arbetarklassen, såväl materiellt som moraliskt. Kongressen preciserar på följande punkter detta allmänna uttalande:
I den dagliga lönekampen strävar fackföreningsrörelsen att samordna arbetarnas bemödanden, att öka arbetarnas välstånd genom att driva fram omedelbara förbättringar såsom arbetstidsförkortning, löneökningar etc.
Men denna uppgift är bara en sida av fackföreningsrörelsens verksamhet. Den förbereder den fulla frigörelsen, som endast kan förverkligas genom kapitalismens expropriering. Den förordar generalstrejken som kampmetod och anser att fackföreningen, vilken i dag är en motståndsgrupp, i framtiden ska bli organ för produktion och distribution, grundval för samhällets omorganisering.
Kongressen förklarar denna dubbla uppgift, den dagliga och den som syftar framåt, härrör sig ur arbetarnas belägenhet som löntagare och det är därför en skyldighet för arbetarna, vilka deras åsikter eller deras politiska och filosofiska böjelser än må vara, att tillhöra den viktiga grupperingen som fackföreningen utgör.
Vad individerna beträffar bekräftar kongressen följaktligen, att den fackligt anslutne har sin fulla frihet att utanför fackföreningen delta i sådana former av kampen, som passar filosofiska eller politiska uppfattning, och den begränsar sig till att i gengäld kräva att han inte i fackföreningen inför de åsikter han gör sig till tolk för utanför den.
Vad organisationerna beträffar beslutar kongressen, att för att den fackliga verksamheten ska uppnå största effekt bör den ekonomiska aktionen utövas direkt mot arbetsgivarna. De sammanslutna organisationerna bör inte i egenskap av fackliga grupperingar ha något samröre med partier och sekter, vilka, utanför och vid sidan om, i full frihet kan kämpa för den sociala omvandlingen.


Syndikalism

Syndikalismens grundprinciper är klassolidaritet, direkt aktion och självförvaltning. Klassolidaritet innebär att alla arbetare är varandras jämlikar i produktionsprocessen, oavsett vilket kön eller vilken etnisk grupp personen tillhör. Mot arbetarna ställs företagsägarna (som går under namnet arbetsköpare vilket är synonymt med arbetsgivare). Dessa två positioner ses stå i konstant konflikt i det kapitalistiska samhället, en klasskonflikt (se klasskamp). Syndikalismens strävan är att arbetarna alltid ska ställa upp för varandra (arbetarsolidaritet) mot arbetsgivarna i klasskonflikten.


Syndikalism

Syndikalismens grundprinciper är klassolidaritet, direkt aktion och självförvaltning. Klassolidaritet innebär att alla arbetare är varandras jämlikar i produktionsprocessen, oavsett vilket kön eller vilken etnisk grupp personen tillhör. Mot arbetarna ställs företagsägarna (som går under namnet arbetsköpare vilket är synonymt med arbetsgivare). Dessa två positioner ses stå i konstant konflikt i det kapitalistiska samhället, en klasskonflikt (se klasskamp). Syndikalismens strävan är att arbetarna alltid ska ställa upp för varandra (arbetarsolidaritet) mot arbetsgivarna i klasskonflikten.

För att på kort och lång sikt vinna mot arbetsgivarna använder sig syndikalister av direkt aktion - det vill säga att man handlar själva och inte låter sig representeras av något ombud, politiker eller liknande. Denna metod, till skillnad från den representativa där man väljer sina företrädare, ses som en nödvändighet för att arbetstagarna ska kunna befria sig.


Stieg Larsson

Stieg Larsson, officiellt Karl Stig-Erland Larsson, född 15 augusti 1954 i Skelleftehamn, Västerbotten, död 9 november 2004 i Stockholm,Sveriges dödbok 1901–2009, DVD-ROM, Sveriges Släktforskarförbund 2010 var en svensk journalist och författare. Larsson är känd för sin romansvit Millennium (Män som hatar kvinnor (2005), Flickan som lekte med elden (2006) och Luftslottet som sprängdes (2007)), som filmatiserats i både Sverige och USA. Romansviten utgavs efter Larssons död i hjärtinfarkt 2004.

Stieg Larsson var även känd för sitt mångåriga politiska och journalistiska engagemang för socialism och emot högerextremism och rasism. Han var bland annat med och grundade tidskriften Expo, för vilken han från 1999 var chefredaktör.

Innan han avled fanns tre deckare färdigställda, den så kallade Millennium. Larsson hade först förgäves försökt intressera Piratförlaget för serien om Millennium. Efter att Larssons bekant Robert Aschberg läst den då outgivna serien, ringde Aschberg till Norstedts Förlag och bad dem läsa böckerna. Norstedts beslutade 2004 att ge ut serien.

I december 2013 meddelade förlaget Norstedts att man givit författaren David Lagercrantz i uppdrag att skriva en fjärde bok som fristående fortsättning till trilogin Millennium. Boken publicerades den 27 augusti 2015, med titeln

Uppföljaren till Stieg Larssons omåttligt populära ”Millennium”-serie är klar. ”Det som inte dödar oss”, som är skriven av författaren David Lagercrantz, är över 500 sidor tjock och ges ut den 27 augusti, skriver Dagens Nyheter. Boken översätts och ges ut i minst 35 länder.
— Den här kommande utgivningen är en världsunik händelse förstås, jag tror inte någon svensk bok har lanserats så här. Det senaste exemplet på något liknande var nog Dan Browns ”Da Vinci-koden”, säger Linda Altrov Berg på Norstedts Agency till tidningen.
Utgivningen, som alltså är en fristående fortsättning på avlidne Stieg Larssons böcker om Lisbeth Salander och Mikael Blomkvist, har tidigare kritiserats av Stieg Larssons sambo Eva Gabrielsson.


Stieg Larsson

Innan han avled fanns tre deckare färdigställda, den så kallade Millennium. Larsson hade först förgäves försökt intressera Piratförlaget för serien om Millennium. Efter att Larssons bekant Robert Aschberg läst den då outgivna serien, ringde Aschberg till Norstedts Förlag och bad dem läsa böckerna. Norstedts beslutade 2004 att ge ut serien.

Den första boken i serien, Män som hatar kvinnor, gavs ut i augusti 2005. Nummer två, Flickan som lekte med elden, gavs ut i juni 2006, och den tredje Luftslottet som sprängdes gavs ut i maj 2007. I juni 2011 hade böckerna i Millennium tillsammans sålts i 60 miljoner exemplar i ett 50-tal länder.Expressen – Millenniums miljonsuccé En fjärde bok i serien var till stor del skriven när Larsson avled. Om boken kommer att publiceras är oklart.svt.se:Striden om miljonerna och Stieg Larssons fjärde bok

Larsson beskrev i en tidningsintervju kort före sin död detta författande i en ny genre som "sin pensionsförsäkring". Rättigheterna till Millennium-serien förvaltas idag av Moggliden AB.


Stieg Larsson


Linköpings kommun

Linköpings kommun är en kommun i Östergötlands län. Centralort är residensstaden Linköping.

Rakt genom kommunen flyter Stångån som mynnar ut i Roxen, en sjö som till ytan är 10 000 hektar men endast sju meter djup. Även Göta kanal går genom kommunen och vid Berg finns Göta kanals längsta slusstrappa,  Bergs slussar. Från centralorten i norr till Kinda kommun söder flyter Kinda kanal och passerar längs vägen femton handdrivna slussar. I syfte att få mer odlingsbar mark och bättre skogstillväxt kom många av de grunda sjöarna och våtmarkerna i kommunen att dikas ur under under 1800- och 1900-talet. Ett antal av dessa har under början av 2000-talet återskapats, däribland Rosenkällasjön, Ekängsdalens våtmarker och Frökärret


Linköpings kommun


Linköpings kommun

Det finns ett 30-tal naturreservat och ett kulturreservat i kommunen.

Kulturreservat, Öna kulturreservat, utgörs av en mindre by vid Stensjön. Området visar hur en fattig skogsbygd sett ut fram till början av 1900-talet.

Öna kulturreservat
Öna är en liten by djupt inne i skogen som kännetecknas av närmast ofattbart magra förhållanden. Byn är ett pedagogiskt exempel på hur livet kunde gestalta sig i en fattig skogsbygd fram till början av 1900-talet.
Byns gårdar ligger på en udde invid Stensjön och utgörs av små timrade stugor och ekonomibyggnader. Gårdarnas magra resurser har haft en konserverande effekt på såväl byggnadsskick som odlingslandskap.
Marken vid Öna är stenig och blockig. De små åkrarna ligger insprängda varhelst det gick att plöja eller gräva för hand. Man har också fört på jord och skapat terrasseringar för att utöka åkermarken. Helt naturligt finns här rikligt med odlingsrösen.
Öna är ursprungligen en utjord till hemmanet Dockebo och bebyggdes förmodligen på 1600-talet. Första gången Öna omtalas är år 1736. Genom mödosamt arbete har skogen öppnats till förmån för åkrar och ängar. Då laga skifte genomfördes år 1928 hade Öna vuxit till fyra fastigheter.
Runt om den lilla inägan tar utmarken vid. Utmarken, det vill säga skogen, var viktig för försörjningen. Här fanns bete för boskapen, ved och byggnadsmaterial.
Jordbruket på Öna är numera nedlagt. Sedan 1960-talet betas större delen av inägorna, vilket har gjort att odlingslandskapet är tydligt och pedagogiskt med stora kultur- och naturvärden.
Vägen till kulturreservatet är skyltad från Haraldsbo i södra delen av Linköpings kommun.
Aktuellt för detta besöksmål
Just nu har vi inga nyheter. Men håll utkik här efter kommande nyheter.
Föreskrifter
Samtliga regler för reservatet finner du i beslutet. Regler för allmänheten finns också vanligen på skylt vid reservatets entré.
Serviceinformation
Fakta
Storlek: 53,9 hektar
Skyddsår: 2002
Kommun: Linköping
Markägare: Privat och Östergötlands museum
Förvaltare: Länsstyrelsen Östergötland
Hitta hit
Tack för din medverkan
Berätta hur vi kan göra den här sidan bättre. Dina synpunkter är värdefulla för oss och din medverkan hjälper oss att förbättra webbplatsen.
Tyvärr kan vi inte svara på dina synpunkter här. Om du har en fråga som du vill ha svar på kan du gå via kontaktinformation.


Linköpings kommun

Det finns ett 30-tal naturreservat och ett kulturreservat i kommunen. Sju av naturreservaten förvaltas av kommunen och resterande reservat förvaltas av Länsstyrelsen. Motala ströms ravin invigdes år 2021 och blev då det sjunde kommunala reservatet.


Linköpings kommun

Det finns ett 30-tal naturreservat och ett kulturreservat i kommunen. Sju av naturreservaten förvaltas av kommunen och resterande reservat förvaltas av Länsstyrelsen. Motala ströms ravin invigdes år 2021 och blev då det sjunde kommunala reservatet. Namnet till trots så inkluderas inte Motala ström i reservatet, området som skyddas är istället en naturfåra där strömmen tidigare flöt. Bland de statliga reservatet som förvaltas av Länsstyrelsen återfinns Brokind naturreservat som inkluderar en av de artrikaste ekhagarna i det östgötska eklandskapet.


Linköpings kommun

Det finns ingen moské i kommunen, men enligt stiftelsen Islamiska förbundet i Linköping (IFIL), som verkar för byggandet av en sådan, fanns i början av 2020-talet 15 000 muslimer i kommunen.

Om Linköping
I hjärtat av södra Sverige, 200 km söder om Stockholm, ligger Sveriges femte största kommun Linköping, en snabbt växande ort med över 160 000 invånare. I kommunen finns ett högt rankat universitet, ett flertal högteknologiska industrier och en av Europas ledande vetenskapsparker – Mjärdevi Science Park. Välkända företag i Linköping är Saab, Ericsson, IFS, Sectra, Scan, Arla, Autoliv, Arris, CybAero. Som ett viktigt centrum för utbildning och teknisk innovation lockar staden studenter, arbetskraft och immigranter från hela världen. Under de senaste decennierna har Linköping lockat ett stort antal välutbildade människor inte bara från Mellanöstern, Asien och Afrika, utan också från andra europeiska länder.
Muslimer i Linköping
De första muslimerna kom till Linköping för omkring 50 år sedan. Antalet muslimer i kommunen är nu cirka 15 000, och i Sverige är det bara Stockholm, Göteborg och Malmö som har fler.
År 1992 bildades Islamiska förbundet i Linköping (IFIL) för att tillvarata muslimers gemensamma intressen; tillhandahålla lokaler för bön, utbildning och samvaro; samt arrangera eid-högtiderna. IFIL har också i uppgift att förrätta vigslar och ta hand om begravningar för muslimer i Linköping med omnejd, samt informera om islam till svensk allmänhet. Majoriteten av församlingens medlemmar har sitt ursprung i Mellanöstern och Afrika, i synnerhet Somalia, men det finns också ett ökande antal svenska konvertiter och muslimska gäststudenter vid Linköpings universitet.
Församlingen har med tiden växt och med det också lokalbehovet. För närvarande hyr IFIL en lokal på cirka 150 m2 strax utanför centrum som fungerar som moské och samlingsplats för Linköpings muslimer. Lokalerna används också som undervisningslokal för barn, ungdomar och vuxna.
Behov
Sedan 1992 har församlingen växt med mer än 500 procent och verksamheten har blivit mer mångsidig och komplex, inte minst i sin interaktion med det omgivande samhället. Antalet besökare och den verksamhet som det finns behov av kräver faciliteter som nuvarande lokaler saknar.
Det innebär att förbundets verksamhet inte kan expandera och man tvingas prioritera vissa aktiviteter på bekostnad av andra. Lokalen är varken anpassad eller har utrymme för att ta emot gäster, studiebesök, olika samhällsaktörer eller personer som är intresserade av att lära sig om islam. I stället tvingas förbundet leta efter andra lokaler att bedriva en del av sin verksamhet i, vilket är både kostsamt, opraktiskt och osäkert.
Ett ökande och allvarligt bekymmer är att församlingsmedlemmar vid fredagsbön och andra högtider tvingas förrätta bönen utomhus utanför moskén på allmän mark som församlingen egentligen inte förfogar över.
Religiösa aktiviteter
Dessa omständigheter till trots ser förbundet till att alltid erbjuda grundläggande tjänster som möjlighet att förrätta de fem dagliga bönerna, fredagsbönen, fastemånadsbönen (tarawih) och eidbönen; samt förrätta vigslar för muslimska par och hjälpa familjer i sorgetider med begravningsarrangemang. Förbundet erbjuder också undervisning i Koranen, arabiska språket, islamkunskap med mera samt organiserar föreläsningar, familj- och ungdomsprogram och konferenser. Vi arbetar också med vägledning i olika samhällsfrågor genom såväl familjerådgivning som rådgivning i ekonomiska och juridiska frågor.
Fredagsbön
Ett ökande och allvarligt bekymmer är att församlingsmedlemmar vid fredagsbön och andra högtider tvingas förrätta bönen utomhus utanför moskén på allmän mark som församlingen egentligen inte förfogar över.
Eidbön
Väder- och samhällsförhållanden gör att det oftast inte är möjligt att förrätta eidbönen utomhus. Våra nuvarande lokaler är inte tillräckliga för att ta emot alla som vill komma på eidbönen, utan lösningen hittills har varit att hyra stora hallar. Tillgången på sådana stora hallar är dock begränsad och tillgängligheten är beroende av ägarnas välvilja. Lokaler som använts har varit sporthallen på Linköpings universitet och en inomhushall med konstgräs avsedd för fotboll under vinterhalvåret.
En moské och ett kulturcenter
Som beskrivits ovan fyller befintliga lokaler och faciliteter inte de behov som muslimer har i Linköping med omnejd. Under många år har muslimerna i Linköping aktivt sökt tillstånd att få bygga en moské och ett kulturcenter på egen mark, och också grundat en stiftelse i detta syfte – Linköpings moskéstiftelse (LIMS).
Moskén och kulturcentret kommer att fungera som en mötesplats för församlingen och det omgivande samhället. Ambitionen är att centret både ska fungera som utbildningsinstitution för medlemmar och vara en öppen bildningsinstitution för alla som är intresserade av att lära sig om islam. Förhoppningen är att centret ska verka som brobyggare och förebygga okunskap om islam.
Vision
Visionen är att Linköping ska få ett islamiskt kulturcenter som fyller de behov på kapacitet och funktion som den muslimska församlingen har, så att alla ska kunna få plats att förrätta sin bön och delta i andra aktiviteter. Utöver de religiösa funktionerna ska centret utmärkas av öppenhet i att i utbildningssyfte ta emot studiebesök från skolor och andra aktörer. På samma sätt som andra religiösa byggnader ska moskén vara en del av stadens profil och fungera som en mötesplats för alla som är intresserade av islam.


Linköpings kommun

56,3 procent av invånarna i kommunen var medlemmar i Svenska kyrkan årsskiftet 2019/2020.


Linköpings kommun

56,3 procent av invånarna i kommunen var medlemmar i Svenska kyrkan årsskiftet 2019/2020. År 2022 fanns nio församlingar i Linköping som tillhörde Linköpings domkyrkopastorat. Sveriges bäst bevarade medeltida katedral, Linköpings domkyrka, finns i centralorten.


Linköpings kommun

56,3 procent av invånarna i kommunen var medlemmar i Svenska kyrkan årsskiftet 2019/2020. År 2022 fanns nio församlingar i Linköping som tillhörde Linköpings domkyrkopastorat. Sveriges bäst bevarade medeltida katedral, Linköpings domkyrka, finns i centralorten.

Katolska församlingen, Sankt Nikolai, har funnits i kommunen sedan mitten av 1900-talet och på 1990-talet invigdes en katolsk kyrka, Sankt Nikolai katolska kyrka. Församlingen har över tid blivit allt större och år 2011 hade församlingen passerat 3000 medlemmar.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0026.jsonl--Q4189744--Vice statsminister i Löfvens regeringar-1--sv-0026-225

Statsministerns ställföreträdare (Sverige)

Statsministerns ställföreträdare, officiellt ställföreträdande statsminister, vardagligt vice statsminister, är i Sverige en funktion som ett statsråd har som ersätter statsministern vid dennes frånvaro och således skall kunna avlasta statsministern och leda regeringens arbete då statsministern är förhindrad att göra detta. Statsministerns ställföreträdande kan explicit utses i regeringsförklaringen, annars tillfaller funktionen det statsråd som har flest tjänsteår som statsråd, så kallad senioritet.

thumb|Per Bolund (MP) bar titeln "vice statsminister" (ceremoniellt), men var aldrig statsministerns ställföreträdande. Detsamma gällde Isabella Lövin och Åsa Romsson, båda (MP).|262x262px

Statsvetaren Ulf Bjereld har uttalat sin uppfattning att Romsons och Lövins titel vice statsminister är endast ceremoniell, utan faktiskt innehåll.TT/Aftonbladet 2015-07-18Svenska Dagbladet 2015-07-18 Någon formell utnämning av statsministerns ställföreträdare har inte skett i Regeringen Löfven I eller i Regeringen Löfven II och rollen tilldelas då det statsråd som har längst tjänstgöringstid vilket då var utrikesminister Margot Wallström. Det ledde till en interpellationsdebatt i Riksdagen 2015 om vice statsministers arbetsuppgifter.Hans Wallmark.

Anf. 84 Justitie- och migrationsmin. Morgan Johansson (S)
Fru talman! Först till Hans Wallmark och hans första fråga om varför det är jag som besvarar interpellationen: Jag har grundlagsfrågorna som justitieminister, och därför är det naturligt att det är jag som gör det.
När det gäller Andreas Norléns frågeställning kring praxis skulle jag avråda från att driva på en sådan praxisutveckling, för i grunden handlar detta faktiskt som två olika frågor.
Vi har titeln vice statsminister. Statsministern förfogar själv över titlarna. Det är han som avgör den frågan. När det gäller titeln vice statsminister är jobbet för vice statsministern att vid vissa tillfällen kunna avlasta statsministern, till exempel genom att utföra representativa uppgifter å statsministerns vägnar, vilket Åsa Romson har gjort vid flera tillfällen. Det är ett jobb i vardagen för regeringen. Vice statsministern kan avlasta statsministern i vissa situationer.
Detta är inte bundet i regeringsformen som vi ju vet. Det har det heller aldrig varit, utan det har varit oreglerat. Så tycker jag att det ska förbli. Det var den ena frågan.
Den andra frågan är just ställföreträdarskapet. Det är en annan sak. Den som är ställföreträdare för statsministern ska gå in i en situation när statsministern inte kan fullgöra sina uppgifter. Det regleras i regeringsformen 6 kap. 10 §. Då övertar ställföreträdaren samtliga statsministerns uppgifter om han är ur stånd att fullgöra dem.
Som vi har diskuterat är ställföreträdaren i praktiken det statsråd som har längst regeringstid eller, om man har samma regeringstid, det statsråd som är äldst - om inte statsministern har utsett någon annan. Så är upplägget.
Min poäng är att det här är två olika typer av arbetsuppgifter. Vice statsministern kan avlasta statsministern i vardagen. Ställföreträdaren träder in endast när statsministern inte längre kan fullgöra sina uppgifter.
Vad kan det då vara för typ av situation? Man kan nog utgå från att en sådan situation mycket väl kan vara en krissituation. Det kan vara en situation där statsministern är utslagen av olika skäl. Han kanske till och med är dödad. Han kanske är skadad på ett sådant sätt att han inte kan fullgöra sin uppgift att leda regeringen, till exempel till följd av ett terrordåd.
Då är frågan: Vem ska leda regeringen i en sådan krissituation? Jag tycker att vår nuvarande statsminister Stefan Löfven har resonerat väldigt klokt: Vi har en vice statsminister som avlastar mig i vardagen, men i en krissituation vill jag att det statsråd som är mest erfaret när det gäller regeringsarbete tar över.
I det här fallet är det Margot Wallström som har den längsta regeringstiden.
Fredrik Reinfeldt, den förre statsministern, verkar inte alls ha sett det på det sättet. Trots att han 2006 hade andra och mer erfarna statsråd till sitt förfogande, till exempel Mats Odell, Beatrice Ask och Carl Bildt, så förbigick han dem av partipolitiska skäl och utsåg Maud Olofsson till sin ställföreträdare.
Jag tror att det där är två olika sätt att se på saker och ting. Vår statsminister Stefan Löfven har sett det så här: I vilken situation behöver en ställföreträdare träda in? Det kan vara i en krissituation, och då vill jag att det är det mest erfarna statsrådet som gör det.
Fredrik Reinfeldt hade inga sådana betänkligheter. För honom var det bara partipolitik. Centern var det andra största allianspartiet, alltså skulle det vara Maud Olofsson 2006 och Folkpartiets Jan Björklund 2010.
Jag tycker att vår statsminister har hanterat det bättre.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0026.jsonl--Q4189744--Vice statsminister i Löfvens regeringar-1--sv-0026-226

thumb|Per Bolund (MP) bar titeln "vice statsminister" (ceremoniellt), men var aldrig statsministerns ställföreträdande. Detsamma gällde Isabella Lövin och Åsa Romsson, båda (MP).|262x262px

I Sverige har normalt vice statsminister använts som en informell benämning för den som är ställföreträdare för statsministern, men i regeringen Löfven I som tillträdde den 3 oktober 2014 kallades Åsa Romson vice statsminister utan att formellt vara statsministerns ställföreträdare. Att Romson inte var statsministerns ställföreträdare blev allmänt känt drygt nio månader senare i samband med att statsminister Stefan Löfven hade förts akut till sjukhus med ambulans. I hans frånvaro leddes regeringsarbetet av landsbygdsminister Sven-Erik Bucht, vilket sades bero på att det var sommar och han var tillgänglig.Ola Isaksson, Hannah Engberg, Erik Olsson, Carl Lundborg.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0026.jsonl--Q4189744--Vice statsminister i Löfvens regeringar-1--sv-0026-227

thumb|Per Bolund (MP) bar titeln "vice statsminister" (ceremoniellt), men var aldrig statsministerns ställföreträdande. Detsamma gällde Isabella Lövin och Åsa Romsson, båda (MP).|262x262px

I Sverige har normalt vice statsminister använts som en informell benämning för den som är ställföreträdare för statsministern, men i regeringen Löfven I som tillträdde den 3 oktober 2014 kallades Åsa Romson vice statsminister utan att formellt vara statsministerns ställföreträdare. Att Romson inte var statsministerns ställföreträdare blev allmänt känt drygt nio månader senare i samband med att statsminister Stefan Löfven hade förts akut till sjukhus med ambulans. I hans frånvaro leddes regeringsarbetet av landsbygdsminister Sven-Erik Bucht, vilket sades bero på att det var sommar och han var tillgänglig.Ola Isaksson, Hannah Engberg, Erik Olsson, Carl Lundborg.  Dagens Nyheter, 16 juli 2015.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0026.jsonl--Q4189744--Vice statsminister i Löfvens regeringar-1--sv-0026-228

thumb|Per Bolund (MP) bar titeln "vice statsminister" (ceremoniellt), men var aldrig statsministerns ställföreträdande. Detsamma gällde Isabella Lövin och Åsa Romsson, båda (MP).|262x262px

I Sverige har normalt vice statsminister använts som en informell benämning för den som är ställföreträdare för statsministern, men i regeringen Löfven I som tillträdde den 3 oktober 2014 kallades Åsa Romson vice statsminister utan att formellt vara statsministerns ställföreträdare. Att Romson inte var statsministerns ställföreträdare blev allmänt känt drygt nio månader senare i samband med att statsminister Stefan Löfven hade förts akut till sjukhus med ambulans. I hans frånvaro leddes regeringsarbetet av landsbygdsminister Sven-Erik Bucht, vilket sades bero på att det var sommar och han var tillgänglig.Ola Isaksson, Hannah Engberg, Erik Olsson, Carl Lundborg.  Dagens Nyheter, 16 juli 2015. Åsa Romsons pressekreterare sade först felaktigt att det egentligen var vice statsminister Åsa Romson som skulle träda in för Stefan Löfven, men det tydliggjordes i en artikel i Dagens Nyheter att det faktiskt var Margot Wallström som var statsministerns ställföreträdare, eftersom hon hade flest tjänstgöringsår som statråd. Förvirringen ledde till att moderaten Jan Ericson anmälde statsministern till konstitutionsutskottet.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0026.jsonl--Q4189744--Vice statsminister i Löfvens regeringar-1--sv-0026-229

thumb|Per Bolund (MP) bar titeln "vice statsminister" (ceremoniellt), men var aldrig statsministerns ställföreträdande. Detsamma gällde Isabella Lövin och Åsa Romsson, båda (MP).|262x262px

I Sverige har normalt vice statsminister använts som en informell benämning för den som är ställföreträdare för statsministern, men i regeringen Löfven I som tillträdde den 3 oktober 2014 kallades Åsa Romson vice statsminister utan att formellt vara statsministerns ställföreträdare. Att Romson inte var statsministerns ställföreträdare blev allmänt känt drygt nio månader senare i samband med att statsminister Stefan Löfven hade förts akut till sjukhus med ambulans. I hans frånvaro leddes regeringsarbetet av landsbygdsminister Sven-Erik Bucht, vilket sades bero på att det var sommar och han var tillgänglig.Ola Isaksson, Hannah Engberg, Erik Olsson, Carl Lundborg.  Dagens Nyheter, 16 juli 2015. Åsa Romsons pressekreterare sade först felaktigt att det egentligen var vice statsminister Åsa Romson som skulle träda in för Stefan Löfven, men det tydliggjordes i en artikel i Dagens Nyheter att det faktiskt var Margot Wallström som var statsministerns ställföreträdare, eftersom hon hade flest tjänstgöringsår som statråd. Förvirringen ledde till att moderaten Jan Ericson anmälde statsministern till konstitutionsutskottet.

Vid regeringsombildningen 25 maj 2016 efterträdde Isabella Lövin Romson som vice statsminister.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0026.jsonl--Q4189744--Vice statsminister i Löfvens regeringar-1--sv-0026-230


Löfbergs Arena

thumb|upright|250px|miniatyr|Sista grundseriematchen i SHL säsongen 2017-18, Färjestad-HV71.
Löfbergs Arena är en inomhusarena i Karlstad, belägen på Färjestad mellan Klarälven i väster och Färjestads travbana på andra sidan vägen i öster. Arenan är uppförd och ägd av ishockeyklubben Färjestad BK, med Löfbergs som huvudsponsor.

Hösten 1999 inleddes byggnadsplanerna till en ny arena, då Färjestad BK undertecknade ett köpeavtal av den gamla ishallen med Karlstads  kommun. Inspiration till ritningarna av Löfbergs Arena kan tillskrivas arenorna Canadian Tire Centre (dåvarande Corel Center) i Ottawa och Hartwall Arena i Helsingfors.https://www.farjestadbk.se/artikel/ohycains3-23h01/fbk-80-ar-fran-tjarn-till-arenahttps://www.aftonbladet.se/sportbladet/hockey/a/L0568p/har-ar-landets-hetaste-arena Arenan invigdes 15 september 2001 under namnet Löfbergs Lila Arena (LLA) och ersatte då gamla Färjestads Ishall från 1967. 2008-2009 renoverades arenan och fick därmed ökad publikkapacitet. Löfbergs Arena har plats för 8 250 åskådare (10 300 vid konsert) vilket gör den till Sveriges sjätte största inomhusarena efter Friends Arena, Globen, Malmö Arena, Scandinavium och ABB Arena Syd, och den fjärde största hemmaarenan i ishockeyns elitserie (om man räknar med Globen som bara används vid särskilt publikdragande matcher). Den 22 september 2001 spelades den första ishockeymatchen i arenan, Färjestad mot Djurgården. Färjestad vann matchen med 6-1 och Greger Artursson blev förste målskytt.

Lördagen den 28 oktober 2006 utsattes arenan för ett bombhot, mitt under pågående match mellan Färjestad BK och Modo Hockey. Efter tiden 12:43 i tredje perioden, vid ställningen 0-2, blev domaren tvungen att bryta matchen och den fullsatta arenan (som då var 8 250 åskådare) fick evakueras. Efter två dagars genomsökning av arenan, utan att finna någon bomb, avbröts sökningen. Den avbrutna matchen spelades klart nästa gång de båda lagen möttes i Löfbergs Lila Arena, torsdagen den 23 november 2006, när den kvällens match var spelad.

Under 2008 byttes sarg och glas ut och under sommaren 2009 gjordes en nyrenovering av Löfbergs Lila Arena där omklädningsrummen och tränarutrymmet gjordes större. Vissa läktarsektioner byggdes om, och främst ståplats utökades och försågs med en egen pub. Renoveringen utökade publikkapaciteten och i samband med matchen Färjestad BK - Detroit Red Wings den 30 september 2009 sattes nytt publikrekord för ishockeymatcher i arenan, men rekordet överträffades senare under serien 2009/10 då Frölunda HC var på besök den 16 januari och publiksiffran nådde 8 583. Den 17 mars 2012 sattes nytt publikrekord i den fjärde kvartsfinalen mot HV71, då 8 609 personer såg matchen på plats.

Före elitseriestarten 2010 installerades en ny mediakub. Bildytan ökades från totalt 48 kvadratmeter till 147 kvadratmeter. De nya skärmarna är av LED-typ och har bredbildsformat i HD-upplösning. Den totala kostnaden för investeringen uppgick till 7 miljoner kronor.

Inför SHL-säsongen 2013/2014 bytte arenan namn från Löfbergs Lila Arena till enbart Löfbergs Arena. Detta eftersom företaget Löfbergs Lila tog bort ordet "Lila" ur sitt varumärkesnamn under 2012.

2016 byttes mediakuben ut mot en ny av modernare snitt med bland annat rundade hörn vilket ger en obruten presentationsyta varvet runt och väsentligt högre upplösning. Den gamla mediakubens LED-paneler delades upp och används nu som presentationsytor bland annat bakom avbytarbåsen.

Inför säsongen 2018-19 byttes sarg och glas ut och kameraplattformen flyttades till nedre etage vilket ger en ökad närhet till spelet i TV-sändningarna. Ståplatssektionen i arenan minskade sin kapacitet från 1 600 till 1 200 åskådare, då restaurang Nitton32 byggdes ut, som numera bytt namn till The locker room.https://www.farjestadbk.se/artikel/lwtqajkma-23h01/forandringar-i-lofbergs-arena-till-kommande-sason

Till kommande säsong kommer det ske en del förändringar i Löfbergs Arena, där några av dessa kommer att märkas av mer än andra. De två stora är att kamerapositionen flyttas ned i logeplanet, samt att Restaurang Nitton32 byggs ut.
I måndags hade vi den första isträningen för säsongen. En mycket välbesökt träning där uppskattningsvis 2 800 kom för att se laget.
Där kunde också publiken se den förändring som görs på ståplats, där restaurang Nitton32 byggs ut och tar en del av läktaren i anspråk.
– Vi gör förändringen för att tillmötesgå allt fler som har önskemål att kombinera hockey med mat och dryck. Sedan kommer vi aldrig från det faktum att just Nitton32 är en facilitet i huset där vi har verksamhet 320 dagar på ett kalenderår, allt från luncher, matcher och andra arrangemang. Vi har växt ur den befintliga lokalen och har sett ett behov av att utöka, säger VD Stefan Larsson.
Det har framkommit oro för att Färjestad nu ”bygger bort” ståplats.
– Så är det ju inte. Vår gamla ståplats hade en kapacitet på 1600 åskådare. När vi startar säsongen kommer den att ha en kapacitet på 1200 stående. Vi har alltså minskat med 400 platser på en sektion där snittbesöket de senaste säsongerna legat på ungefär 800 personer per match, säger Johan Kemi, event- och privatmarknadschef.
Kan det rent av bli ett bättre ljud med tanke på hur akustiken förändras?
– Så kan det mycket väl bli. Vi vet vad ståplats kan leverera i form av ljudkuliss och stämning, och med den vägg som nu kommer bakom så kan det ju bli så att ljudet tar en liten annan väg och på så sätt förstärker ljudbilden jämfört med tidigare, fortsätter Kemi.
Beslutet att bygga om restaurangen och att ta en del av ståplats i anspråk är inget beslut som tagits över en natt.
– Vi för ständigt en dialog med vår publik, såväl sittande som stående, om de förändringar vi har tankar om att göra och så har även varit fallet den här gången. Vi pratar även löpande med våra supporters om en alternativ placering av ståplatsläktaren, men där har vi inte kommit fram till någon lösning ännu. Däremot hoppas vi på att dialogen fortsätter i ett positivt klimat, säger Stefan Larsson.
Övriga förändringar som kommer att märkas tydligt är att vi har en ny sarg. Den nya sargen är 13 cm lägre än den gamla vilket gör att man från många platser i arenan kommer att se isen på ett mycket bättre sätt. Det nya plexit är också i ett material som är lättare att hålla rent, vilket också kommer att göra att sikten blir bättre.
För tv-tittarna kommer det att bli en helt ny tittvinkel då kamerapositionen flyttas ned. Kamerapositionen kommer nu att vara precis på den plats den var i gamla Färjestads Ishall.
Vi som är gamla nog att minnas hur det såg ut vet att det kommer att bli en stor skillnad.


Löfbergs Arena

Hösten 1999 inleddes byggnadsplanerna till en ny arena, då Färjestad BK undertecknade ett köpeavtal av den gamla ishallen med Karlstads  kommun. Inspiration till ritningarna av Löfbergs Arena kan tillskrivas arenorna Canadian Tire Centre (dåvarande Corel Center) i Ottawa och Hartwall Arena i Helsingfors.https://www.farjestadbk.se/artikel/ohycains3-23h01/fbk-80-ar-fran-tjarn-till-arenahttps://www.aftonbladet.se/sportbladet/hockey/a/L0568p/har-ar-landets-hetaste-arena Arenan invigdes 15 september 2001 under namnet Löfbergs Lila Arena (LLA) och ersatte då gamla Färjestads Ishall från 1967. 2008-2009 renoverades arenan och fick därmed ökad publikkapacitet. Löfbergs Arena har plats för 8 250 åskådare (10 300 vid konsert) vilket gör den till Sveriges sjätte största inomhusarena efter Friends Arena, Globen, Malmö Arena, Scandinavium och ABB Arena Syd, och den fjärde största hemmaarenan i ishockeyns elitserie (om man räknar med Globen som bara används vid särskilt publikdragande matcher).


Löfbergs Arena

Hösten 1999 inleddes byggnadsplanerna till en ny arena, då Färjestad BK undertecknade ett köpeavtal av den gamla ishallen med Karlstads  kommun. Inspiration till ritningarna av Löfbergs Arena kan tillskrivas arenorna Canadian Tire Centre (dåvarande Corel Center) i Ottawa och Hartwall Arena i Helsingfors.https://www.farjestadbk.se/artikel/ohycains3-23h01/fbk-80-ar-fran-tjarn-till-arenahttps://www.aftonbladet.se/sportbladet/hockey/a/L0568p/har-ar-landets-hetaste-arena Arenan invigdes 15 september 2001 under namnet Löfbergs Lila Arena (LLA) och ersatte då gamla Färjestads Ishall från 1967. 2008-2009 renoverades arenan och fick därmed ökad publikkapacitet. Löfbergs Arena har plats för 8 250 åskådare (10 300 vid konsert) vilket gör den till Sveriges sjätte största inomhusarena efter Friends Arena, Globen, Malmö Arena, Scandinavium och ABB Arena Syd, och den fjärde största hemmaarenan i ishockeyns elitserie (om man räknar med Globen som bara används vid särskilt publikdragande matcher). Den 22 september 2001 spelades den första ishockeymatchen i arenan, Färjestad mot Djurgården. Färjestad vann matchen med 6-1 och Greger Artursson blev förste målskytt.

Lördagen den 28 oktober 2006 utsattes arenan för ett bombhot, mitt under pågående match mellan Färjestad BK och Modo Hockey. Efter tiden 12:43 i tredje perioden, vid ställningen 0-2, blev domaren tvungen att bryta matchen och den fullsatta arenan (som då var 8 250 åskådare) fick evakueras. Efter två dagars genomsökning av arenan, utan att finna någon bomb, avbröts sökningen. Den avbrutna matchen spelades klart nästa gång de båda lagen möttes i Löfbergs Lila Arena, torsdagen den 23 november 2006, när den kvällens match var spelad.

Under 2008 byttes sarg och glas ut och under sommaren 2009 gjordes en nyrenovering av Löfbergs Lila Arena där omklädningsrummen och tränarutrymmet gjordes större. Vissa läktarsektioner byggdes om, och främst ståplats utökades och försågs med en egen pub. Renoveringen utökade publikkapaciteten och i samband med matchen Färjestad BK - Detroit Red Wings den 30 september 2009 sattes nytt publikrekord för ishockeymatcher i arenan, men rekordet överträffades senare under serien 2009/10 då Frölunda HC var på besök den 16 januari och publiksiffran nådde 8 583. Den 17 mars 2012 sattes nytt publikrekord i den fjärde kvartsfinalen mot HV71, då 8 609 personer såg matchen på plats.


Löfbergs Arena

Hösten 1999 inleddes byggnadsplanerna till en ny arena, då Färjestad BK undertecknade ett köpeavtal av den gamla ishallen med Karlstads  kommun. Inspiration till ritningarna av Löfbergs Arena kan tillskrivas arenorna Canadian Tire Centre (dåvarande Corel Center) i Ottawa och Hartwall Arena i Helsingfors.https://www.farjestadbk.se/artikel/ohycains3-23h01/fbk-80-ar-fran-tjarn-till-arenahttps://www.aftonbladet.se/sportbladet/hockey/a/L0568p/har-ar-landets-hetaste-arena Arenan invigdes 15 september 2001 under namnet Löfbergs Lila Arena (LLA) och ersatte då gamla Färjestads Ishall från 1967. 2008-2009 renoverades arenan och fick därmed ökad publikkapacitet. Löfbergs Arena har plats för 8 250 åskådare (10 300 vid konsert) vilket gör den till Sveriges sjätte största inomhusarena efter Friends Arena, Globen, Malmö Arena, Scandinavium och ABB Arena Syd, och den fjärde största hemmaarenan i ishockeyns elitserie (om man räknar med Globen som bara används vid särskilt publikdragande matcher). Den 22 september 2001 spelades den första ishockeymatchen i arenan, Färjestad mot Djurgården. Färjestad vann matchen med 6-1 och Greger Artursson blev förste målskytt.

Lördagen den 28 oktober 2006 utsattes arenan för ett bombhot, mitt under pågående match mellan Färjestad BK och Modo Hockey. Efter tiden 12:43 i tredje perioden, vid ställningen 0-2, blev domaren tvungen att bryta matchen och den fullsatta arenan (som då var 8 250 åskådare) fick evakueras. Efter två dagars genomsökning av arenan, utan att finna någon bomb, avbröts sökningen. Den avbrutna matchen spelades klart nästa gång de båda lagen möttes i Löfbergs Lila Arena, torsdagen den 23 november 2006, när den kvällens match var spelad.

Under 2008 byttes sarg och glas ut och under sommaren 2009 gjordes en nyrenovering av Löfbergs Lila Arena där omklädningsrummen och tränarutrymmet gjordes större. Vissa läktarsektioner byggdes om, och främst ståplats utökades och försågs med en egen pub. Renoveringen utökade publikkapaciteten och i samband med matchen Färjestad BK - Detroit Red Wings den 30 september 2009 sattes nytt publikrekord för ishockeymatcher i arenan, men rekordet överträffades senare under serien 2009/10 då Frölunda HC var på besök den 16 januari och publiksiffran nådde 8 583. Den 17 mars 2012 sattes nytt publikrekord i den fjärde kvartsfinalen mot HV71, då 8 609 personer såg matchen på plats.

Före elitseriestarten 2010 installerades en ny mediakub. Bildytan ökades från totalt 48 kvadratmeter till 147 kvadratmeter. De nya skärmarna är av LED-typ och har bredbildsformat i HD-upplösning. Den totala kostnaden för investeringen uppgick till 7 miljoner kronor.


Löfbergs Arena

Hösten 1999 inleddes byggnadsplanerna till en ny arena, då Färjestad BK undertecknade ett köpeavtal av den gamla ishallen med Karlstads  kommun. Inspiration till ritningarna av Löfbergs Arena kan tillskrivas arenorna Canadian Tire Centre (dåvarande Corel Center) i Ottawa och Hartwall Arena i Helsingfors.https://www.farjestadbk.se/artikel/ohycains3-23h01/fbk-80-ar-fran-tjarn-till-arenahttps://www.aftonbladet.se/sportbladet/hockey/a/L0568p/har-ar-landets-hetaste-arena Arenan invigdes 15 september 2001 under namnet Löfbergs Lila Arena (LLA) och ersatte då gamla Färjestads Ishall från 1967. 2008-2009 renoverades arenan och fick därmed ökad publikkapacitet. Löfbergs Arena har plats för 8 250 åskådare (10 300 vid konsert) vilket gör den till Sveriges sjätte största inomhusarena efter Friends Arena, Globen, Malmö Arena, Scandinavium och ABB Arena Syd, och den fjärde största hemmaarenan i ishockeyns elitserie (om man räknar med Globen som bara används vid särskilt publikdragande matcher). Den 22 september 2001 spelades den första ishockeymatchen i arenan, Färjestad mot Djurgården. Färjestad vann matchen med 6-1 och Greger Artursson blev förste målskytt.

Lördagen den 28 oktober 2006 utsattes arenan för ett bombhot, mitt under pågående match mellan Färjestad BK och Modo Hockey. Efter tiden 12:43 i tredje perioden, vid ställningen 0-2, blev domaren tvungen att bryta matchen och den fullsatta arenan (som då var 8 250 åskådare) fick evakueras. Efter två dagars genomsökning av arenan, utan att finna någon bomb, avbröts sökningen. Den avbrutna matchen spelades klart nästa gång de båda lagen möttes i Löfbergs Lila Arena, torsdagen den 23 november 2006, när den kvällens match var spelad.

Under 2008 byttes sarg och glas ut och under sommaren 2009 gjordes en nyrenovering av Löfbergs Lila Arena där omklädningsrummen och tränarutrymmet gjordes större. Vissa läktarsektioner byggdes om, och främst ståplats utökades och försågs med en egen pub. Renoveringen utökade publikkapaciteten och i samband med matchen Färjestad BK - Detroit Red Wings den 30 september 2009 sattes nytt publikrekord för ishockeymatcher i arenan, men rekordet överträffades senare under serien 2009/10 då Frölunda HC var på besök den 16 januari och publiksiffran nådde 8 583. Den 17 mars 2012 sattes nytt publikrekord i den fjärde kvartsfinalen mot HV71, då 8 609 personer såg matchen på plats.

Före elitseriestarten 2010 installerades en ny mediakub. Bildytan ökades från totalt 48 kvadratmeter till 147 kvadratmeter. De nya skärmarna är av LED-typ och har bredbildsformat i HD-upplösning. Den totala kostnaden för investeringen uppgick till 7 miljoner kronor.

Inför SHL-säsongen 2013/2014 bytte arenan namn från Löfbergs Lila Arena till enbart Löfbergs Arena. Detta eftersom företaget Löfbergs Lila tog bort ordet "Lila" ur sitt varumärkesnamn under 2012.

2016 byttes mediakuben ut mot en ny av modernare snitt med bland annat rundade hörn vilket ger en obruten presentationsyta varvet runt och väsentligt högre upplösning. Den gamla mediakubens LED-paneler delades upp och används nu som presentationsytor bland annat bakom avbytarbåsen.


Löfbergs Arena

 Musik
Arenan har stått värd för Melodifestivalen fyra gånger: 2004, 2006 och 2013  samt 2018. Många berömda artister och grupper har uppträtt i arenan, bland annat Roxette, Elton John, Bob Dylan, Bryan Adams, Ulf Lundell, Dolly Parton, Rod Stewart, Motörhead, John Fogerty, Judas Priest, och Whitesnake

Arrangemang Musik Arenan har stått värd för Melodifestivalen fyra gånger: 2004, 2006 och 2013 samt 2018.


Löfbergs Arena


Kajsa Bergqvist

Kajsa Margareta Bergqvist, född 12 oktober 1976 i Sollentuna, Stockholms län, är en svensk före detta höjdhoppare och förbundskapten för Sveriges friidrottslandslag. Hon har senare verkat som Unicef-ambassadör, föreläsare och expertkommentator på SVT. Hon är även utbildad sommelière. Kajsa Bergqvist, som är 175 cm lång, blev första svenska kvinna att hoppa över två meter. Hon innehar med 2,06 m det svenska höjdhoppsrekordet, medan hon inomhus är världsrekordhållare med 2,08 m. Hon belönades 1998 med Stora grabbars och tjejers märke nummer 436.

Roos, Malin (2003-08-29/2007-02-09): ”Carro: "Kajsa borde testa sjukamp igen"”. expressen.se. Läst 14 maj 2016.


Kajsa Bergqvist


Stefan Holm

310px|mini|Stefan Holm under VM i Osaka 2007
310px|mini|Stefan Holm föreläser på S.E.R.O.-konferens i Karlstad maj 2010

Stefan Christian Holm, född 25 maj 1976 i Forshaga, är en svensk före detta friidrottare som tävlade i höjdhopp.

Holm har ett guld från OS i Aten 2004, en silvermedalj från VM i friidrott 2003 i Paris samt ett silver och ett brons från EM i friidrott. Holm har också vunnit inomhus-VM 4 gånger samt inomhus-EM 2 gånger. Hans personliga rekord är 2,37 (utomhus 2008) men han har hoppat 2,40 inomhus (2005).

Holm tävlade för Kils AIK friidrott i alla nationella tävlingar, och inledde ofta utomhussäsongen med att tävla hemma på Sannerudsvallen i Kil. I augusti 2004, under en hyllningsceremoni på Stora Torget i Karlstad, tillkännagav Kils kommunalråd Jan Wadell att en idrottsarena kallad Holmhallen skall byggas i Kils kommun. Holm tränades av sin far, Jonny Holm. Stefan Holm, som är 181 centimeter lång, tillhör den skara som hoppat 50 cm eller mer över sin egen längd.

Hans son Melwin Lycke Holm är också höjdhoppare.

Holm deltog i sport-Jeopardy och vann mot Arne Hegerfors och Glenn Hysén.

År 2003 deltog Holm för första gången i frågesportprogrammet På spåret och vann då tillsammans med Ingela Agardh. Året därpå förlorade han i par med Agardh i finalen mot Ellinor Persson och Dick Harrison med 1 poäng. År 2005/2006 vann han igen, då med författaren Katarina Mazetti. År 2007/2008 blev han och Karin Hübinette utslagna i semifinalen. 2010/2011 deltog Holm tillsammans med Ebba von Sydow. Laget vann en match och förlorade en match. Laget blev däremot sist i gruppen. År 2012 deltog Holm återigen i På spåret, även då tillsammans med Katarina Mazetti. De nådde också då semifinal. Han deltog i den andra säsongen av Mästarnas mästare där han kom på en sjunde plats av elva deltagare, och blev första deltagare att försöka sig på den sista frågan i TV-programmet Smartare än en femteklassare 2012. Dessutom skulle han från början delta som gäst i TV-programmet Gäster med gester 2012, men blev istället domare med en roll liknande den som Björn Hellberg hade i På spåret.

Holm medverkade 2016 i det släktforskande TV-programmet Vem tror du att du är?, där man lyckades göra den längsta spårningen av förfäder i programseriens historia, 29 generationer/1 000 år tillbaka till svenske kungen Olof Skötkonung. (Denna härstamning är på Holms morfars morfars morfars sida.) Se 41:51–43:30 och 52:58–55:00 in i programmet.

Han har även en mindre känd författarkarriär. Dels personliga berättelser i Stefan Holm - Höjdhoppare med Christian Augustsson, och En av 12 (2005) med text av Stefan och foto av Mikael Solebris. Tillsammans med Solebris har Holm även gett ut ordvitsar, oneliner, genom boken Tvetydigheter. Flera nya böcker med ordvitsar utkom även hösten 2012.
2013 utkom Sportquiz : 2500 frågor för hemmaexperten tillsammans med Björn Hellberg och Johan Erséus. Hösten 2018 utgavs boken Svenska sportbitar, som beskriver hur Holm i Lego konstruerat 21 klassiska idrottsögonblick (fotograferade av Mikael Solebris).

Just Legobygge är en av Stefan Holms mer okända passioner och han definierar sig även som AFOL.

Stefan Holm har varit gift och har en son från äktenskapet. Paret ansökte om skilsmässa 2012.Holm: "Jobbigt när det blir känt utåt" nwt.se Sonen Melwin Lycke Holm har kallats Sveriges största höjdhoppstalang och 14 år gammal kom han på fjärde plats i inomhus-SM för seniorer 2019. Samma år tog han brons på utomhus-SM med ett hopp på 209 cm. Stefan Holm är tränare till sonen.

2008 utsågs han till Årets alumn av Karlstads universitet, där han har både studerat och arbetat.

Holm sprang Göteborgsvarvet 2009 och 2010 på 2:03:11 respektive 2:04:3

Melwin Lycke-Holm är Sveriges största höjdhoppstalang. Förra året nådde han drömgränsen på två meter, även personligt rekord på 2.04 meter. Säsongens stora mål är ungdoms-SM i Västerås.
DIGITAL PRENUMERATION
Nu kan du läsa DN gratis året ut!
Alla artiklar gratis fram till 31 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Stefan Holm

Holm deltog i sport-Jeopardy och vann mot Arne Hegerfors och Glenn Hysén.

År 2003 deltog Holm för första gången i frågesportprogrammet På spåret och vann då tillsammans med Ingela Agardh. Året därpå förlorade han i par med Agardh i finalen mot Ellinor Persson och Dick Harrison med 1 poäng. År 2005/2006 vann han igen, då med författaren Katarina Mazetti. År 2007/2008 blev han och Karin Hübinette utslagna i semifinalen. 2010/2011 deltog Holm tillsammans med Ebba von Sydow. Laget vann en match och förlorade en match. Laget blev däremot sist i gruppen. År 2012 deltog Holm återigen i På spåret, även då tillsammans med Katarina Mazetti. De nådde också då semifinal. Han deltog i den andra säsongen av Mästarnas mästare där han kom på en sjunde plats av elva deltagare, och blev första deltagare att försöka sig på den sista frågan i TV-programmet Smartare än en femteklassare 2012. Dessutom skulle han från början delta som gäst i TV-programmet Gäster med gester 2012, men blev istället domare med en roll liknande den som Björn Hellberg hade i På spåret.

Holm medverkade 2016 i det släktforskande TV-programmet Vem tror du att du är?, där man lyckades göra den längsta spårningen av förfäder i programseriens historia, 29 generationer/1 000 år tillbaka till svenske kungen Olof Skötkonung. (Denna härstamning är på Holms morfars morfars morfars sida.) Se 41:51–43:30 och 52:58–55:00 in i programmet.


Stefan Holm

Holm deltog i sport-Jeopardy och vann mot Arne Hegerfors och Glenn Hysén.

År 2003 deltog Holm för första gången i frågesportprogrammet På spåret och vann då tillsammans med Ingela Agardh. Året därpå förlorade han i par med Agardh i finalen mot Ellinor Persson och Dick Harrison med 1 poäng. År 2005/2006 vann han igen, då med författaren Katarina Mazetti. År 2007/2008 blev han och Karin Hübinette utslagna i semifinalen. 2010/2011 deltog Holm tillsammans med Ebba von Sydow. Laget vann en match och förlorade en match. Laget blev däremot sist i gruppen. År 2012 deltog Holm återigen i På spåret, även då tillsammans med Katarina Mazetti. De nådde också då semifinal. Han deltog i den andra säsongen av Mästarnas mästare där han kom på en sjunde plats av elva deltagare, och blev första deltagare att försöka sig på den sista frågan i TV-programmet Smartare än en femteklassare 2012. Dessutom skulle han från början delta som gäst i TV-programmet Gäster med gester 2012, men blev istället domare med en roll liknande den som Björn Hellberg hade i På spåret.

Holm medverkade 2016 i det släktforskande TV-programmet Vem tror du att du är?, där man lyckades göra den längsta spårningen av förfäder i programseriens historia, 29 generationer/1 000 år tillbaka till svenske kungen Olof Skötkonung. (Denna härstamning är på Holms morfars morfars morfars sida.) Se 41:51–43:30 och 52:58–55:00 in i programmet.

Han har även en mindre känd författarkarriär. Dels personliga berättelser i Stefan Holm - Höjdhoppare med Christian Augustsson, och En av 12 (2005) med text av Stefan och foto av Mikael Solebris. Tillsammans med Solebris har Holm även gett ut ordvitsar, oneliner, genom boken Tvetydigheter. Flera nya böcker med ordvitsar utkom även hösten 2012.
2013 utkom Sportquiz : 2500 frågor för hemmaexperten tillsammans med Björn Hellberg och Johan Erséus. Hösten 2018 utgavs boken Svenska sportbitar, som beskriver hur Holm i Lego konstruerat 21 klassiska idrottsögonblick (fotograferade av Mikael Solebris).


Stefan Holm

Holm deltog i sport-Jeopardy och vann mot Arne Hegerfors och Glenn Hysén.

År 2003 deltog Holm för första gången i frågesportprogrammet På spåret och vann då tillsammans med Ingela Agardh. Året därpå förlorade han i par med Agardh i finalen mot Ellinor Persson och Dick Harrison med 1 poäng. År 2005/2006 vann han igen, då med författaren Katarina Mazetti. År 2007/2008 blev han och Karin Hübinette utslagna i semifinalen. 2010/2011 deltog Holm tillsammans med Ebba von Sydow. Laget vann en match och förlorade en match. Laget blev däremot sist i gruppen. År 2012 deltog Holm återigen i På spåret, även då tillsammans med Katarina Mazetti. De nådde också då semifinal. Han deltog i den andra säsongen av Mästarnas mästare där han kom på en sjunde plats av elva deltagare, och blev första deltagare att försöka sig på den sista frågan i TV-programmet Smartare än en femteklassare 2012. Dessutom skulle han från början delta som gäst i TV-programmet Gäster med gester 2012, men blev istället domare med en roll liknande den som Björn Hellberg hade i På spåret.

Holm medverkade 2016 i det släktforskande TV-programmet Vem tror du att du är?, där man lyckades göra den längsta spårningen av förfäder i programseriens historia, 29 generationer/1 000 år tillbaka till svenske kungen Olof Skötkonung. (Denna härstamning är på Holms morfars morfars morfars sida.) Se 41:51–43:30 och 52:58–55:00 in i programmet.

Han har även en mindre känd författarkarriär. Dels personliga berättelser i Stefan Holm - Höjdhoppare med Christian Augustsson, och En av 12 (2005) med text av Stefan och foto av Mikael Solebris. Tillsammans med Solebris har Holm även gett ut ordvitsar, oneliner, genom boken Tvetydigheter. Flera nya böcker med ordvitsar utkom även hösten 2012.
2013 utkom Sportquiz : 2500 frågor för hemmaexperten tillsammans med Björn Hellberg och Johan Erséus. Hösten 2018 utgavs boken Svenska sportbitar, som beskriver hur Holm i Lego konstruerat 21 klassiska idrottsögonblick (fotograferade av Mikael Solebris).

Just Legobygge är en av Stefan Holms mer okända passioner och han definierar sig även som AFOL.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0026.jsonl--Q3288521--Monument och offentliga konstverk-5--sv-0026-1147

Slottsskogen

Denna artikel behandlar parken och stadsdelen i Göteborg, för tätorten i Håbo kommun, se: Slottsskogen, Håbo kommun

Slottsskogen, officiellt Slottsskogsparken,Karta över Göteborg med omnejd i 20 blad, skala 1:4 000 : Västra Frölunda - Älvsborg - Majorna : Blad N:o 44, upprättad för Jubileumsutställningen i Göteborg 1923 av Andre Stadsingenjören Arvid Södergren är en 137 hektar stor park och stadsdel strax sydväst om Göteborgs centrum. Parken har fått sitt namn eftersom den anlades i en skog som under flera hundra år hörde till det kungliga Älvsborgs slott, vilket låg några kilometer bort vid Göta älv. Stadsdelen Slottsskogen har en areal på 156 hektar.Statistisk årsbok Göteborg 1982, Göteborgs Stadskontor 1982, s. 36

Skogen var sedan medeltiden en del av Älvsborgs Kungsladugård och tillhörde kungen och Älvsborgs slott - därav parkens namn. Trots att skogen tillhörde kronan användes den i perioder som rekreationsområde av Göteborgarna, vilket dock var reglerat. I samband med Majornas införlivade med Göteborg 1868 kom Slottsskogen i stadens ägo och 1876 öppnades den delvis som park för allmänheten.

I Slottsskogen finns bland annat Göteborgs Naturhistoriska museum, Slottsskogens djurpark med Barnens zoo, lekplatsen Plikta, Slottsskogsobservatoriet, ett utsiktstorn och restaurangen Vita bandet. Slottsskogen är en avgiftsfri park öppen dygnet runt.

thumb|Badresorna till Askim, skulptur av konstnären Jerd Mellander är en av alla offentliga konstverk i Slottsskogen.
thumb|stående|Shorelinestenen, ett monument över Broder Daniels sista spelning, på sin ursprungliga plats.
Från början var tanken att det inte skulle finnas några statyer eller monument i Slottsskogen, men denna ambition varade inte så länge.

Mitt emot Stora dammen, i närheten av Säldammsbacken finns ett monument över August Kobb invigd 1905, bestående av en relief huggen av konstnären Christian Eriksson, placerad i en berghäll.

Vid Slottsskogsvallen finns skulpturerna Bollspelande flickor och Tampande pojkar av Stig Blomberg från 1951.

Den svenska scoutrörelsens fader, Ebbe Lieberath, har ett monument i Slottsskogen som ligger mellan Hallandsstugan och Vita Bandet och som invigdes den 14 november 1959. Hedersgäst vid invigningen var hans dotter Rigmor Tholin.Panorama 60 - en bokfilm från Bonniers Folkbibliotek, red. Per-Erik Lindorm, Albert Bonniers förlag, Stockholm 1960 s.35 Monumentet består av en stor sten som vilar på tre mindre stenar, omgivet av ett röse som cirka 100 scoutkårer i landet sänt in var sin ingraverade sten till. Stenarna symboliserar i tur och ordning: Scoutrörelsen, de tre punkterna scoutlöftet och gemenskapen. Scouternas Kamratförenings ordförande, Gottfrid Bergendahl höll ett tal och stadsfullmäktiges vice ordförande, Adolf Borén, tog emot gåvan å stadens vägnar.GP, 15 november 1959, "Stenarna i Slottsskogen pampigt Lieberathminne.</ref>

I närheten av spårvagnshållplatsen vid Linnéplatsen finns skulpturen Badresorna till Askim av konstnären Jerd Mellander avtäckt 1973. På den stora gräsplanen i samma område sträcker sig Ralph Lundquists högresta flerfärgade betongskulptur Gemenskap, också kallad Invandrarmonumentet. Skulpturen består av sju olikfärgade betongpelare, med ornament från olika delar av världen, som knyts samman i vad konstnären själv kallar för ”en nordisk drakslinga" och som sedan öppnar upp sig mot skyn. Skulpturen stod färdig 1995.

Fram till år 2012 fanns Henry Moores bronsskulptur Vilande figur i två delar III från 1961, i Slottsskogen.

Pressmeddelande -
Skulpturen av Moore flyttar från Slottsskogen till Göteborgs konstmuseum
Nu har bronsskulpturen av Henry Moore som tidigare stod i Slottsskogen fått en ny hemvist. Skulpturen var en välkänd syn för besökare i parken och när den försvann från sin plats 2012 var det många som undrade var den tog vägen.
”Den kunde tyvärr inte stå kvar i Slottsskogen”, berättar Isabella Nilsson, museichef vid Göteborgs konstmuseum. ”Skulpturen fick inte vara ifred för klotter och annan skadegörelse och det fanns en uppenbar risk för att metalltjuvar skulle se den som ett möjligt byte.”
Från och med 9 december kan alla som vill återse skulpturen, Vilande figur från 1961, se den i museets entréhall. Den har fått en omfattande renovering och en ny sockel, annars är den sig lik.
Skulpturen ägs av Göteborgs stad och den kommer nu att ingå i museets samling, där det redan finns en mindre skulptur av konstnären. I Göteborgs konstmuseums entréhall står den skyddad från åverkan och därmed kan göteborgarna räkna med att till fullo ta del av Moores konstnärskap under lång tid framöver.
”Det är nog många som under årens lopp stämt träff vid Mooreskulpturen i Slottsskogen och det vore fantastiskt om den funktionen kunde följa med skulpturen hit”, säger Isabella Nilsson. ”Vi har öppet runt 320 dagar av årets 365 och alla är välkomna.”
Fakta
Henry Moore, 1898 – 1986, föddes i West Yorkshire. Moore var sjunde barnet av åtta i en gruvarbetarfamilj. Moore snidade och modellerade redan som barn och vid elva års ålder bestämde han sig för att bli konstnär. Han anmälde sig som frivillig till armen, inkallades under första världskriget och skadades i en gasattack 1917. Med ett stipendium för krigsveteraner kunde Moore studera skulptur vid Leeds School of Art och därefter Sculpture School vid Royal College of Art i London.
Henry Moore räknas som en av Storbritanniens främsta skulptörer i modern tid. Han hade stor betydelse för den modernistiska skulpturens introduktion i England. Moore utvecklade ett abstrakt formspråk med den mänskliga figurens som grund. Moores stil kan betecknas som en form av abstrakt surrealism.
Bild: Henry Moore, Vilande figur, 1961. © The Henry Moore Foundation.
All Rights Reserved, BUS 2015
Ämnen
Regioner
Göteborgs konstmuseum har en av norra Europas främsta konstsamlingar. Denna sträcker sig från 1400-talet fram till idag med betydande verk inom både nordisk och internationell konst. Förutom samlingen erbjuder museet utställningar, familjeaktiviteter, föreläsningar, workshops och visningar. Här finns restaurang samt en välsorterad museibutik. Samlingen omfattar omkring 70 000 verk och museet har ca 250 000 besökare årligen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0026.jsonl--Q3288521--Monument och offentliga konstverk-5--sv-0026-1148

Slottsskogen


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0026.jsonl--Q3288521--Monument och offentliga konstverk-5--sv-0026-1151

Slottsskogen

thumb|Badresorna till Askim, skulptur av konstnären Jerd Mellander är en av alla offentliga konstverk i Slottsskogen.
thumb|stående|Shorelinestenen, ett monument över Broder Daniels sista spelning, på sin ursprungliga plats.
Från början var tanken att det inte skulle finnas några statyer eller monument i Slottsskogen, men denna ambition varade inte så länge.

Mitt emot Stora dammen, i närheten av Säldammsbacken finns ett monument över August Kobb invigd 1905, bestående av en relief huggen av konstnären Christian Eriksson, placerad i en berghäll.

Vid Slottsskogsvallen finns skulpturerna Bollspelande flickor och Tampande pojkar av Stig Blomberg från 1951.

Den svenska scoutrörelsens fader, Ebbe Lieberath, har ett monument i Slottsskogen som ligger mellan Hallandsstugan och Vita Bandet och som invigdes den 14 november 1959. Hedersgäst vid invigningen var hans dotter Rigmor Tholin.Panorama 60 - en bokfilm från Bonniers Folkbibliotek, red. Per-Erik Lindorm, Albert Bonniers förlag, Stockholm 1960 s.35 Monumentet består av en stor sten som vilar på tre mindre stenar, omgivet av ett röse som cirka 100 scoutkårer i landet sänt in var sin ingraverade sten till. Stenarna symboliserar i tur och ordning: Scoutrörelsen, de tre punkterna scoutlöftet och gemenskapen. Scouternas Kamratförenings ordförande, Gottfrid Bergendahl höll ett tal och stadsfullmäktiges vice ordförande, Adolf Borén, tog emot gåvan å stadens vägnar.GP, 15 november 1959, "Stenarna i Slottsskogen pampigt Lieberathminne.</ref>

I närheten av spårvagnshållplatsen vid Linnéplatsen finns skulpturen Badresorna till Askim av konstnären Jerd Mellander avtäckt 1973. På den stora gräsplanen i samma område sträcker sig Ralph Lundquists högresta flerfärgade betongskulptur Gemenskap, också kallad Invandrarmonumentet. Skulpturen består av sju olikfärgade betongpelare, med ornament från olika delar av världen, som knyts samman i vad konstnären själv kallar för ”en nordisk drakslinga" och som sedan öppnar upp sig mot skyn. Skulpturen stod färdig 1995.

Den 8 augusti 2014 placerade två anonyma konstnärer i hemlighet ett monument på platsen där Göteborgsbandet Broder Daniels spelade sin sista konsert 2008. Monumentet består av en rest sten med en mässingsplakett med texten "Spela Shoreline".Johan Lindqvist (2014-09-17) , Göteborgs-Posten, läst 2016-08-06 Monumentet, som snabbt fick namnet Shorelinestenen, togs bort av staden men efter protester placerades den ut igen och finns idag ett 20-tal meter från sin ursprungliga plats, på Museigatan 10, i slänten mot Naturhistoriska.Agneta Willung (2014-10-31) , Göteborgs-Posten, läst 2016-08-06