Wolgast

Wolgast är en stad i delstaten Mecklenburg-Vorpommern, nordöstra Tyskland, med omkring  invånare, belägen vid Östersjön, ca 30 km väster om den polska gränsen. Staden ligger i distriktet Vorpommern-Greifswald.

Staden ingår i kommunalförbundet Amt Am Peenestrom tillsammans med kommunerna Buggenhagen, Krummin, Lütow Sauzin och Zemitz.

miniatyr|vänster|Rathaus Wolgast
Fram till 1100-talet fanns en slavisk boplats vid nuvarande stället av Wolgast. Under 1100-talet missionerades Wolgast, liksom hela regionen Pommern, av missionären Otto av Bamberg (1128).Wolgasts historia , staden Wolgast(tyska) Vid denna tid byggdes den första kyrkan (träkyrka) vid platsen av den nuvarande St. Petrikyrkan. Under 1200-talet utvecklades boplatsen och staden Wolgast erhöll sina stadsrättigheter 1257.  Mellan 1296 och 1625 var staden tidvis hertigarnas av Pommern-Wolgast residens. Under 1500-talet ombyggdes den existerande borgen till ett slott, som uppfördes i renaissansstil.

Industrin i Wolgast utvecklades under 1800-talet, när en snickerifabrik, brännvinsbränneriWolgast i Nordisk familjebok (1:a upplagan) och ett järnverk (1888)Historia av järnverket i Wolgast, www.anzeigenkurier.de Läst: 17 augusti 2011 (tyska) grundades.


Wolgast

miniatyr|vänster|Rathaus Wolgast
Fram till 1100-talet fanns en slavisk boplats vid nuvarande stället av Wolgast. Under 1100-talet missionerades Wolgast, liksom hela regionen Pommern, av missionären Otto av Bamberg (1128).Wolgasts historia , staden Wolgast(tyska) Vid denna tid byggdes den första kyrkan (träkyrka) vid platsen av den nuvarande St. Petrikyrkan. Under 1200-talet utvecklades boplatsen och staden Wolgast erhöll sina stadsrättigheter 1257.  Mellan 1296 och 1625 var staden tidvis hertigarnas av Pommern-Wolgast residens. Under 1500-talet ombyggdes den existerande borgen till ett slott, som uppfördes i renaissansstil.

Under trettioåriga kriget intogs och plundrades Wolgast flera gånger av växlande krigsmakter. 1628 intogs staden av Wallenstein och hans trupper, 1630 av svenskarna, 1637 av de kejserliga och återigen av svenskarna år 1638. Efter trettioåriga kriget blev Wolgast svensk besittning.


Wolgast

miniatyr|vänster|Rathaus Wolgast
Fram till 1100-talet fanns en slavisk boplats vid nuvarande stället av Wolgast. Under 1100-talet missionerades Wolgast, liksom hela regionen Pommern, av missionären Otto av Bamberg (1128).Wolgasts historia , staden Wolgast(tyska) Vid denna tid byggdes den första kyrkan (träkyrka) vid platsen av den nuvarande St. Petrikyrkan. Under 1200-talet utvecklades boplatsen och staden Wolgast erhöll sina stadsrättigheter 1257.  Mellan 1296 och 1625 var staden tidvis hertigarnas av Pommern-Wolgast residens. Under 1500-talet ombyggdes den existerande borgen till ett slott, som uppfördes i renaissansstil.

Under trettioåriga kriget intogs och plundrades Wolgast flera gånger av växlande krigsmakter. 1628 intogs staden av Wallenstein och hans trupper, 1630 av svenskarna, 1637 av de kejserliga och återigen av svenskarna år 1638. Efter trettioåriga kriget blev Wolgast svensk besittning. Under skånska kriget 1675-79 intogs staden den 10 november 1675 av Brandenburg men återgick till Sverige efter freden 1679. Under det stora nordiska kriget brändes och plundrades staden av ryska trupper två gånger (1713 och 1715). Wolgast var en svensk stad fram till 1815, när staden blev preussisk, liksom hela svenska provinsen Pommern Wolgast,i Nordisk familjebok (andra upplagan).

Under slutet av 1700-talet var stadens främsta näring handeln, och i första hand export av spannmål och viktualievaror (livsmedel) på Stockholm.Utförlig geografie. Sednare bandet, inefattande Wolfenbüttelska Liniens Land, Bäjerska, Schwabiska, Frankiska, Kur-Rhenska, Öfra Rhenska, Westfaliska, Nedra Sachsiska, Öfra Sachsiska Kretsarne, och Omedelbara Riksländerne i Tyskland, samt Preussiska Herraväldet, Daniel Djurberg 1785


Kanal

miniatyr|stående=1.2|Canal du Midi i Frankrike.
En kanal är en anlagd farled, vanligen för sjöfart eller för vattenavledning, dräneringskanal, exempelvis till eller från vattenkraftverk eller i samband med bevattningsanläggningar. Benämningen används ibland även vid naturliga sund, till exempel Engelska kanalen.

Kanaler har funnits mycket länge. Tidiga folk som perser, egyptier och sumerer byggde bevattningskanaler redan för 5 000 år sedan. På 400-talet f.Kr. byggdes den 250 mil långa Kejsarkanalen i Kina.

Den förste dokumenterade kanalbyggaren var en egyptisk kung vid namn "Skorpion". Han lät anlägga en kanal i norra Egypten ungefär 3000 f.Kr. Många av Hammurabis lagar från 1760 f.Kr. handlar om kanalrelaterade frågor, såsom till exempel öppning, stängning och vattenrättigheter. På världens äldsta bevarade karta, en lertavla föreställande staden Nippur vid Eufrat från cirka 1500 f.Kr. finns kanaler inristade.

Cirka 700 f.Kr. byggde kung Sanherib av Assyrien en åtta mil lång kanal för att förse Nineve med vatten. I Babylonien byggdes Nahrawan, en kanal som var 32 mil lång och 120 meter bred. Denna kanal var del av ett bevattningssystem men den kom också att användas för sjöfart. Så småningom kom också kanaler att byggas enbart för kommunikation.

Kanalbyggandets guldålder sammanföll med den industriella revolutionens genombrott och avslutades med järnvägens genombrott. I England byggdes kanaler speciellt i kolområdena från 1760 och framåt. Byggandet kulminerande under 1790-talet, då 4 800 kilometer kanal fanns i landet. I Sverige där den industriella revolutionen kom ungefär samtidigt med järnvägen fick kanalerna inte samma betydelse som i England. Nya kanaler byggs fortfarande och befintliga byggs om för att klara större fartyg. I Sverige har en ombyggnad påbörjats av Södertälje kanal, som senast uppgraderades på . Byggnationen av en 107 kilometer lång kanal genom Frankrike, som skall gå från floden Oise till Dunkerque-Scheldt-kanalen nära Cambrai beräknas starta år 2022 och vara klar sex år senare

I Sverige har en ombyggnad påbörjats av Södertälje kanal, som senast uppgraderades på . Byggnationen av en 107 kilometer lång kanal genom Frankrike, som skall gå från floden Oise till Dunkerque-Scheldt-kanalen nära Cambrai beräknas starta år 2022 och vara klar sex år senare.

Ny kanal underlättar hållbara godstransporter
Sweco och Arcadis är partners i ett konsortium som ansvarar för planering och konstruktion av en stor vattenväg för inlandsfartyg på upp till 4 400 ton, mellan Frankrike, Belgien och Nederländerna. Kund är Société du Canal Seine-Nord Europe.
”Vi är mycket stolta över att få engagera oss i detta projekt för att omstrukturera europeisk godstransport så att den blir mer hållbar”, säger Erwin Malcorps, affärsområdeschef för Sweco Belgien.
Den nya kanalen i Frankrike kommer att sträcka sig 107 kilometer mellan floden Oise i Compiègne och Dunkerque-Scheldt-kanalen nära Cambrai. Totalt ska sju slussar, tre navigerbara akvedukter och 61 broar byggas. Arbetet startar 2022 och trafiken planeras komma igång 2028. Swecos och Arcadis uppdrag omfattar kanalavsnittet mellan de franska kommunerna Allaines och Etricourt-Mancourt.
Kanalen kommer att få stor ekonomisk betydelse för Europa, eftersom den kommer att ge ett stort uppsving för inlandssjöfarten i norra Europa och Parisregionen. Kanalen förväntas också minska transporterna på landsväg med 15 till 20 procent på sträckan Amsterdam–Paris.
För ytterligare information, kontakta:
Johnny Nylund, presschef Sweco Group, +46 73 773 5189, johnny.nylund@sweco.se
Sweco planerar och utformar framtidens samhällen och städer. Resultatet av vårt arbete blir hållbara byggnader, effektiv infrastruktur och tillgång till el och rent vatten. Med 16 000 medarbetare i Europa kan vi erbjuda våra kunder rätt kompetens för varje sammanhang. Vi genomför uppdrag i 70 länder varje år. Sweco är det ledande konsultföretaget inom teknik och arkitektur i Europa med en omsättning på cirka 18,7 miljarder SEK. Företaget är noterat på Nasdaq Stockholm. För ytterligare information, www.swecogroup.com.


Kanal

Kanaler har funnits mycket länge. Tidiga folk som perser, egyptier och sumerer byggde bevattningskanaler redan för 5 000 år sedan. På 400-talet f.Kr. byggdes den 250 mil långa Kejsarkanalen i Kina.

Den förste dokumenterade kanalbyggaren var en egyptisk kung vid namn "Skorpion".


Kanal

Kanaler har funnits mycket länge. Tidiga folk som perser, egyptier och sumerer byggde bevattningskanaler redan för 5 000 år sedan. På 400-talet f.Kr. byggdes den 250 mil långa Kejsarkanalen i Kina.

Den förste dokumenterade kanalbyggaren var en egyptisk kung vid namn "Skorpion". Han lät anlägga en kanal i norra Egypten ungefär 3000 f.Kr. Många av Hammurabis lagar från 1760 f.Kr. handlar om kanalrelaterade frågor, såsom till exempel öppning, stängning och vattenrättigheter. På världens äldsta bevarade karta, en lertavla föreställande staden Nippur vid Eufrat från cirka 1500 f.Kr. finns kanaler inristade.

Cirka 700 f.Kr. byggde kung Sanherib av Assyrien en åtta mil lång kanal för att förse Nineve med vatten. I Babylonien byggdes Nahrawan, en kanal som var 32 mil lång och 120 meter bred. Denna kanal var del av ett bevattningssystem men den kom också att användas för sjöfart. Så småningom kom också kanaler att byggas enbart för kommunikation.

Kanalbyggandets guldålder sammanföll med den industriella revolutionens genombrott och avslutades med järnvägens genombrott. I England byggdes kanaler speciellt i kolområdena från 1760 och framåt. Byggandet kulminerande under 1790-talet, då 4 800 kilometer kanal fanns i landet. I Sverige där den industriella revolutionen kom ungefär samtidigt med järnvägen fick kanalerna inte samma betydelse som i England. Nya kanaler byggs fortfarande och befintliga byggs om för att klara större fartyg.


Nobelpriset i litteratur

Nobelpriset i litteratur är ett av de fem Nobelprisen, inrättade genom Alfred Nobels testamente.

Alfred Nobel specificerade att ett av prisen skulle gå till den som under det gångna året "inom litteraturen har producerat det utmärktaste i idealisk riktning".Alfred Nobels testamente Pristagare utses av Svenska Akademien och tillkännages i oktober varje år av dess ständige sekreterare i Börshuset i Gamla stan, Stockholm. Priset delas ut den 10 december i Stockholms konserthus då pristagarna får ta emot priset ur kungens hand. Priset har delats ut sedan 1901, och består av medalj och en penningsumma (8 miljoner kronor år 2012).

Svenska Akademien har ofta kritiserats för sina val av nobelpristagare. Särskilt har det gällt favoriseringen av europeiska författare, det höga antalet svenska pristagare och att få kvinnor har fått priset. I en intervju 2016 medgav nobelkommitténs ordförande Per Wästberg att akademien historiskt varit alltför eurocentriska i sina prisbeslut och att den i viss mån fortfarande är det, främst på grund av svårigheter med att bedöma litteratur från mindre språkområden. Att få kvinnor fått priset menade han hör samman med fördomar från det förflutna och att kvinnliga författarskap av hög kvalitet har varit ovanligare än i modern tid.

Under nobelprisets tidiga historia gjorde en konservativ litteratursyn inom Svenska akademien och en strikt tolkning av stadgarnas ord om "idealisk rigtning" att många av de författare som senare kommit att anses som sin tids största och mest betydelsefulla aldrig fick priset, bland andra Lev Tolstoj, Anton Tjechov, Henrik Ibsen och James Joyce.

Det första nobelpriset till Sully Prudhomme 1901 är ett av de mest kritiserade. Bland annat kritiserades det av August Strindberg som ansåg honom vara ovärdig, Prudhomme satt med i Franska akademien.Samlade skrifter av August Strindberg När det offentliggjordes att Prudhomme utsetts till den förste mottagaren av priset protesterade större delen av den svenska kultureliten, däribland Strindberg, Selma Lagerlöf, Verner von Heidenstam, Oscar Levertin, Anders Zorn, Bruno Liljefors och Albert Engström som kritiserade Akademien för att inte den ryske författaren Lev Tolstoj tilldelades det första priset.Helmer Lång Hundra nobelpris i litteratur 1901-2001 Bokförlag Symposion 2001, sid 23

Nobelpriset till Pearl Buck 1938 är ett annat av de mest kritiserade. Buck är en av de få litteraturpristagare som tilldelats nobelpriset samma år som de första gången blev nominerade och prisbeslutet anses ha varit förhastat. Akademien belönade Buck för hennes främsta verk, romanen Den goda jorden från 1931 och ett par biografiska skildringar om hennes föräldrars livsöde som utkom 1935, men senare verk anses inte hålla samma litterära kvalitet.

Nobelpriset till John Steinbeck 1962 möttes av en omfattande kritik i svenska tidningar. Artur Lundkvist skrev i Stockholms-Tidningen att det var "ett av Akademiens största misstag". Steinbeck hade förekommit länge i akademiens diskussioner men avförts som kandidat. Han hade åter blivit aktuell och belönades eftersom det enligt nobelkommittén inte fanns någon annan kandidat man kunde förorda det året. Också i USA kritiserades prisutnämningen. I New York Times skrevs att Steinbeck hade sin storhetstid för långt bakom sig och att priset borde ha gått till någon författare som hade större betydelse för den samtida litteraturen.

I samband med att den sovjetiske författaren Aleksandr Solzjenitsyn tilldelats 1970 års Nobelpris utspelades den så kallade Solzjenitsynaffären. En politisk–diplomatisk affär som berörde den dåvarande svenska regeringens agerande i samband med att Sovjetregimen motsatte sig valet av pristagare. Regeringen fick kritik från flera svenska kulturpersonligheter, däribland Vilhelm Moberg, för att Solzjenitsyn inte beviljades någon inbjudan till den svenska ambassaden i Moskva för att ordna med en eventuell resa till Nobelfestligheterna i Stockholm eller, alternativt, ett offentligt överlämnande av Nobelpriset på ambassaden.

Harry Martinson och Eyvind Johnson satt med i Svenska akademien när de fick Nobelpriset 1974, vilket gav kritik. Båda var också tämligen okända utomlands. 1983 kritiserade akademiledamoten Artur Lundkvist offentligt valet av William Golding som nobelpristagare och menade att Claude Simon (som tilldelades priset två år senare) hade varit en värdigare pristagare.Helmer Lång Hundra nobelpris i litteratur 1901-2001, 2001Lars Gyllensten Minnen, bara minnen, 2000

Priset till Elfriede Jelinek 2004 ledde till att Knut Ahnlund lämnade sin plats i Svenska akademien i protest. Han menade att hon var en ovärdig pristagare och att det var ett beslut som skadade nobelprisets anseende.

2008 väckte akademiens dåvarande ständige sekreterare Horace Engdahl uppseende med ett uttalande om att amerikansk litteratur inte befinner sig på samma nivå som den europeiska och därför har färre pristagare.

Vid tillkännagivandet av Nobelpriset i litteratur till Mo Yan 2012 sade ledamoten Göran Malmqvist att han översatt flera av Mo Yans verk, vilka han samma kväll skulle skicka till förlaget Tranan, något han tidigare avhållit sig från för att inte väcka misstankar och rykten och för att orsaken till utnämningen inte skulle komma att ifrågasättas."SVT:s bevakning av tillkännagivandet av Nobelpriset i litteratur 2012 " (19 minuter in i programmet), SVT1, 11 oktober 2012.

I efterdyningarna av Kulturprofil-kontroversen meddelades att utdelningen av Nobelpriset i litteratur 2018 skjuts upp till 2019. Nobelstiftelsen ansåg att händelserna hade en påtagligt negativ effekt på nobelprisets anseende och krävde att arbetet med att utse nobelpristagare förändras tills förtroendet för akademien återställts

kontroversen meddelades att utdelningen av Nobelpriset i litteratur 2018 skjuts upp till 2019. Nobelstiftelsen ansåg att händelserna hade en påtagligt negativ effekt på nobelprisets anseende och krävde att arbetet med att utse nobelpristagare förändras tills förtroendet för akademien återställts.

Det blir inget Nobelpris i litteratur 2018. Svenska Akademien valde att skjuta upp årets pris efter att totalt åtta ledamöter försvann från sina stolar under vårens stora institutionskris.
Nu visar ett brev som skickats från Nobelstiftelsen, som är den organisation som ansvarar för Nobelpriserna, till Svenska Akademien, att krav har formulerats på hur låsningen ska hanteras.
Vårens händelser har haft en ”påtagligt negativ effekt på Nobelprisets ställning, inte minst internationellt”, skriver Nobelstiftelsens vd och styrelseordförande i brevet.
Vill att priskommittén byts ut
Enligt Dagens Nyheter, som tagit del av brevet, vill Nobelstiftelsen att Svenska Akademien skapar en ny kommitté.
Anledningen är enligt Nobelstiftelsen att akademien saknar både legitimitet och förtroende efter krisen. Därför, föreslår institutionen, att den nya Nobelkommittén ska bestå av nya medlemmar, som inte varit inblandade i vårens kris. De ska ”helt självständigt” från Svenska Akademien fatta beslut om Nobelpriset i litteratur.
Den nya Nobelkommittén ska finnas tills att Svenska Akademien har ”restaurerats på ett sätt som återställt förtroendet”, enligt DN.
Akademien håller inte med
Svenska Akademien är inte särskilt positivt inställda till Nobelstiftelsens förslag. I ett brevsvar som akademiens tillförordnade ständiga sekreterare Anders Olsson har skrivit, och som DN också har tagit del av, står det att kompetensen att utse en litteraturpristagare inte har påverkats av krisen, och att det därför vore konstigt att låta en extern kommitté sköta den saken.
Anders Olsson ifrågasätter också om inte den nya kommittén skulle strida mot Nobelstiftelsen grundstadgar, och att den dessutom skulle kunna uppfattas som ett ”omotiverat erkännande av brister i själva prisarbetet”.
I ett mejl till Kulturnyheterna skriver Anders Olsson att han inte vill kommentera uppgifterna i nuläget.
”Jag vill inte kommentera breven, eftersom de ingår i en pågående, intern dialog mellan Akademien och Nobelstiftelsen, som inte bör störas. Vi hoppas att vi snart når fram till en lösning på Nobelarbetet som båda parter är nöjda med,” skriver Olsson i sitt mejl.
Lars Heikensten, vd för Nobelstiftelsen, vill inte kommentera de nya uppgifterna.


Nobelpriset i litteratur

Svenska Akademien har ofta kritiserats för sina val av nobelpristagare.


Nobelpriset i litteratur

Svenska Akademien har ofta kritiserats för sina val av nobelpristagare. Särskilt har det gällt favoriseringen av europeiska författare, det höga antalet svenska pristagare och att få kvinnor har fått priset. I en intervju 2016 medgav nobelkommitténs ordförande Per Wästberg att akademien historiskt varit alltför eurocentriska i sina prisbeslut och att den i viss mån fortfarande är det, främst på grund av svårigheter med att bedöma litteratur från mindre språkområden. Att få kvinnor fått priset menade han hör samman med fördomar från det förflutna och att kvinnliga författarskap av hög kvalitet har varit ovanligare än i modern tid.

Under nobelprisets tidiga historia gjorde en konservativ litteratursyn inom Svenska akademien och en strikt tolkning av stadgarnas ord om "idealisk rigtning" att många av de författare som senare kommit att anses som sin tids största och mest betydelsefulla aldrig fick priset, bland andra Lev Tolstoj, Anton Tjechov, Henrik Ibsen och James Joyce.


Nobelpriset i litteratur

Svenska Akademien har ofta kritiserats för sina val av nobelpristagare. Särskilt har det gällt favoriseringen av europeiska författare, det höga antalet svenska pristagare och att få kvinnor har fått priset. I en intervju 2016 medgav nobelkommitténs ordförande Per Wästberg att akademien historiskt varit alltför eurocentriska i sina prisbeslut och att den i viss mån fortfarande är det, främst på grund av svårigheter med att bedöma litteratur från mindre språkområden. Att få kvinnor fått priset menade han hör samman med fördomar från det förflutna och att kvinnliga författarskap av hög kvalitet har varit ovanligare än i modern tid.

Under nobelprisets tidiga historia gjorde en konservativ litteratursyn inom Svenska akademien och en strikt tolkning av stadgarnas ord om "idealisk rigtning" att många av de författare som senare kommit att anses som sin tids största och mest betydelsefulla aldrig fick priset, bland andra Lev Tolstoj, Anton Tjechov, Henrik Ibsen och James Joyce.

Det första nobelpriset till Sully Prudhomme 1901 är ett av de mest kritiserade. Bland annat kritiserades det av August Strindberg som ansåg honom vara ovärdig, Prudhomme satt med i Franska akademien.Samlade skrifter av August Strindberg När det offentliggjordes att Prudhomme utsetts till den förste mottagaren av priset protesterade större delen av den svenska kultureliten, däribland Strindberg, Selma Lagerlöf, Verner von Heidenstam, Oscar Levertin, Anders Zorn, Bruno Liljefors och Albert Engström som kritiserade Akademien för att inte den ryske författaren Lev Tolstoj tilldelades det första priset.Helmer Lång Hundra nobelpris i litteratur 1901-2001 Bokförlag Symposion 2001, sid 23

Nobelpriset till Pearl Buck 1938 är ett annat av de mest kritiserade. Buck är en av de få litteraturpristagare som tilldelats nobelpriset samma år som de första gången blev nominerade och prisbeslutet anses ha varit förhastat. Akademien belönade Buck för hennes främsta verk, romanen Den goda jorden från 1931 och ett par biografiska skildringar om hennes föräldrars livsöde som utkom 1935, men senare verk anses inte hålla samma litterära kvalitet.

Nobelpriset till John Steinbeck 1962 möttes av en omfattande kritik i svenska tidningar. Artur Lundkvist skrev i Stockholms-Tidningen att det var "ett av Akademiens största misstag". Steinbeck hade förekommit länge i akademiens diskussioner men avförts som kandidat. Han hade åter blivit aktuell och belönades eftersom det enligt nobelkommittén inte fanns någon annan kandidat man kunde förorda det året.


Nobelpriset i litteratur

Svenska Akademien har ofta kritiserats för sina val av nobelpristagare. Särskilt har det gällt favoriseringen av europeiska författare, det höga antalet svenska pristagare och att få kvinnor har fått priset. I en intervju 2016 medgav nobelkommitténs ordförande Per Wästberg att akademien historiskt varit alltför eurocentriska i sina prisbeslut och att den i viss mån fortfarande är det, främst på grund av svårigheter med att bedöma litteratur från mindre språkområden. Att få kvinnor fått priset menade han hör samman med fördomar från det förflutna och att kvinnliga författarskap av hög kvalitet har varit ovanligare än i modern tid.

Under nobelprisets tidiga historia gjorde en konservativ litteratursyn inom Svenska akademien och en strikt tolkning av stadgarnas ord om "idealisk rigtning" att många av de författare som senare kommit att anses som sin tids största och mest betydelsefulla aldrig fick priset, bland andra Lev Tolstoj, Anton Tjechov, Henrik Ibsen och James Joyce.

Det första nobelpriset till Sully Prudhomme 1901 är ett av de mest kritiserade. Bland annat kritiserades det av August Strindberg som ansåg honom vara ovärdig, Prudhomme satt med i Franska akademien.Samlade skrifter av August Strindberg När det offentliggjordes att Prudhomme utsetts till den förste mottagaren av priset protesterade större delen av den svenska kultureliten, däribland Strindberg, Selma Lagerlöf, Verner von Heidenstam, Oscar Levertin, Anders Zorn, Bruno Liljefors och Albert Engström som kritiserade Akademien för att inte den ryske författaren Lev Tolstoj tilldelades det första priset.Helmer Lång Hundra nobelpris i litteratur 1901-2001 Bokförlag Symposion 2001, sid 23

Nobelpriset till Pearl Buck 1938 är ett annat av de mest kritiserade. Buck är en av de få litteraturpristagare som tilldelats nobelpriset samma år som de första gången blev nominerade och prisbeslutet anses ha varit förhastat. Akademien belönade Buck för hennes främsta verk, romanen Den goda jorden från 1931 och ett par biografiska skildringar om hennes föräldrars livsöde som utkom 1935, men senare verk anses inte hålla samma litterära kvalitet.

Nobelpriset till John Steinbeck 1962 möttes av en omfattande kritik i svenska tidningar. Artur Lundkvist skrev i Stockholms-Tidningen att det var "ett av Akademiens största misstag". Steinbeck hade förekommit länge i akademiens diskussioner men avförts som kandidat. Han hade åter blivit aktuell och belönades eftersom det enligt nobelkommittén inte fanns någon annan kandidat man kunde förorda det året. Också i USA kritiserades prisutnämningen. I New York Times skrevs att Steinbeck hade sin storhetstid för långt bakom sig och att priset borde ha gått till någon författare som hade större betydelse för den samtida litteraturen.

I samband med att den sovjetiske författaren Aleksandr Solzjenitsyn tilldelats 1970 års Nobelpris utspelades den så kallade Solzjenitsynaffären. En politisk–diplomatisk affär som berörde den dåvarande svenska regeringens agerande i samband med att Sovjetregimen motsatte sig valet av pristagare. Regeringen fick kritik från flera svenska kulturpersonligheter, däribland Vilhelm Moberg, för att Solzjenitsyn inte beviljades någon inbjudan till den svenska ambassaden i Moskva för att ordna med en eventuell resa till Nobelfestligheterna i Stockholm eller, alternativt, ett offentligt överlämnande av Nobelpriset på ambassaden.

Harry Martinson och Eyvind Johnson satt med i Svenska akademien när de fick Nobelpriset 1974, vilket gav kritik. Båda var också tämligen okända utomlands. 1983 kritiserade akademiledamoten Artur Lundkvist offentligt valet av William Golding som nobelpristagare och menade att Claude Simon (som tilldelades priset två år senare) hade varit en värdigare pristagare.Helmer Lång Hundra nobelpris i litteratur 1901-2001, 2001Lars Gyllensten Minnen, bara minnen, 2000


Nobelpriset i litteratur

Svenska Akademien har ofta kritiserats för sina val av nobelpristagare. Särskilt har det gällt favoriseringen av europeiska författare, det höga antalet svenska pristagare och att få kvinnor har fått priset. I en intervju 2016 medgav nobelkommitténs ordförande Per Wästberg att akademien historiskt varit alltför eurocentriska i sina prisbeslut och att den i viss mån fortfarande är det, främst på grund av svårigheter med att bedöma litteratur från mindre språkområden. Att få kvinnor fått priset menade han hör samman med fördomar från det förflutna och att kvinnliga författarskap av hög kvalitet har varit ovanligare än i modern tid.

Under nobelprisets tidiga historia gjorde en konservativ litteratursyn inom Svenska akademien och en strikt tolkning av stadgarnas ord om "idealisk rigtning" att många av de författare som senare kommit att anses som sin tids största och mest betydelsefulla aldrig fick priset, bland andra Lev Tolstoj, Anton Tjechov, Henrik Ibsen och James Joyce.

Det första nobelpriset till Sully Prudhomme 1901 är ett av de mest kritiserade. Bland annat kritiserades det av August Strindberg som ansåg honom vara ovärdig, Prudhomme satt med i Franska akademien.Samlade skrifter av August Strindberg När det offentliggjordes att Prudhomme utsetts till den förste mottagaren av priset protesterade större delen av den svenska kultureliten, däribland Strindberg, Selma Lagerlöf, Verner von Heidenstam, Oscar Levertin, Anders Zorn, Bruno Liljefors och Albert Engström som kritiserade Akademien för att inte den ryske författaren Lev Tolstoj tilldelades det första priset.Helmer Lång Hundra nobelpris i litteratur 1901-2001 Bokförlag Symposion 2001, sid 23

Nobelpriset till Pearl Buck 1938 är ett annat av de mest kritiserade. Buck är en av de få litteraturpristagare som tilldelats nobelpriset samma år som de första gången blev nominerade och prisbeslutet anses ha varit förhastat. Akademien belönade Buck för hennes främsta verk, romanen Den goda jorden från 1931 och ett par biografiska skildringar om hennes föräldrars livsöde som utkom 1935, men senare verk anses inte hålla samma litterära kvalitet.

Nobelpriset till John Steinbeck 1962 möttes av en omfattande kritik i svenska tidningar. Artur Lundkvist skrev i Stockholms-Tidningen att det var "ett av Akademiens största misstag". Steinbeck hade förekommit länge i akademiens diskussioner men avförts som kandidat. Han hade åter blivit aktuell och belönades eftersom det enligt nobelkommittén inte fanns någon annan kandidat man kunde förorda det året. Också i USA kritiserades prisutnämningen. I New York Times skrevs att Steinbeck hade sin storhetstid för långt bakom sig och att priset borde ha gått till någon författare som hade större betydelse för den samtida litteraturen.

I samband med att den sovjetiske författaren Aleksandr Solzjenitsyn tilldelats 1970 års Nobelpris utspelades den så kallade Solzjenitsynaffären. En politisk–diplomatisk affär som berörde den dåvarande svenska regeringens agerande i samband med att Sovjetregimen motsatte sig valet av pristagare. Regeringen fick kritik från flera svenska kulturpersonligheter, däribland Vilhelm Moberg, för att Solzjenitsyn inte beviljades någon inbjudan till den svenska ambassaden i Moskva för att ordna med en eventuell resa till Nobelfestligheterna i Stockholm eller, alternativt, ett offentligt överlämnande av Nobelpriset på ambassaden.

Harry Martinson och Eyvind Johnson satt med i Svenska akademien när de fick Nobelpriset 1974, vilket gav kritik. Båda var också tämligen okända utomlands. 1983 kritiserade akademiledamoten Artur Lundkvist offentligt valet av William Golding som nobelpristagare och menade att Claude Simon (som tilldelades priset två år senare) hade varit en värdigare pristagare.Helmer Lång Hundra nobelpris i litteratur 1901-2001, 2001Lars Gyllensten Minnen, bara minnen, 2000

Priset till Elfriede Jelinek 2004 ledde till att Knut Ahnlund lämnade sin plats i Svenska akademien i protest. Han menade att hon var en ovärdig pristagare och att det var ett beslut som skadade nobelprisets anseende.


Nobelpriset i litteratur

Svenska Akademien har ofta kritiserats för sina val av nobelpristagare. Särskilt har det gällt favoriseringen av europeiska författare, det höga antalet svenska pristagare och att få kvinnor har fått priset. I en intervju 2016 medgav nobelkommitténs ordförande Per Wästberg att akademien historiskt varit alltför eurocentriska i sina prisbeslut och att den i viss mån fortfarande är det, främst på grund av svårigheter med att bedöma litteratur från mindre språkområden. Att få kvinnor fått priset menade han hör samman med fördomar från det förflutna och att kvinnliga författarskap av hög kvalitet har varit ovanligare än i modern tid.

Under nobelprisets tidiga historia gjorde en konservativ litteratursyn inom Svenska akademien och en strikt tolkning av stadgarnas ord om "idealisk rigtning" att många av de författare som senare kommit att anses som sin tids största och mest betydelsefulla aldrig fick priset, bland andra Lev Tolstoj, Anton Tjechov, Henrik Ibsen och James Joyce.

Det första nobelpriset till Sully Prudhomme 1901 är ett av de mest kritiserade. Bland annat kritiserades det av August Strindberg som ansåg honom vara ovärdig, Prudhomme satt med i Franska akademien.Samlade skrifter av August Strindberg När det offentliggjordes att Prudhomme utsetts till den förste mottagaren av priset protesterade större delen av den svenska kultureliten, däribland Strindberg, Selma Lagerlöf, Verner von Heidenstam, Oscar Levertin, Anders Zorn, Bruno Liljefors och Albert Engström som kritiserade Akademien för att inte den ryske författaren Lev Tolstoj tilldelades det första priset.Helmer Lång Hundra nobelpris i litteratur 1901-2001 Bokförlag Symposion 2001, sid 23

Nobelpriset till Pearl Buck 1938 är ett annat av de mest kritiserade. Buck är en av de få litteraturpristagare som tilldelats nobelpriset samma år som de första gången blev nominerade och prisbeslutet anses ha varit förhastat. Akademien belönade Buck för hennes främsta verk, romanen Den goda jorden från 1931 och ett par biografiska skildringar om hennes föräldrars livsöde som utkom 1935, men senare verk anses inte hålla samma litterära kvalitet.

Nobelpriset till John Steinbeck 1962 möttes av en omfattande kritik i svenska tidningar. Artur Lundkvist skrev i Stockholms-Tidningen att det var "ett av Akademiens största misstag". Steinbeck hade förekommit länge i akademiens diskussioner men avförts som kandidat. Han hade åter blivit aktuell och belönades eftersom det enligt nobelkommittén inte fanns någon annan kandidat man kunde förorda det året. Också i USA kritiserades prisutnämningen. I New York Times skrevs att Steinbeck hade sin storhetstid för långt bakom sig och att priset borde ha gått till någon författare som hade större betydelse för den samtida litteraturen.

I samband med att den sovjetiske författaren Aleksandr Solzjenitsyn tilldelats 1970 års Nobelpris utspelades den så kallade Solzjenitsynaffären. En politisk–diplomatisk affär som berörde den dåvarande svenska regeringens agerande i samband med att Sovjetregimen motsatte sig valet av pristagare. Regeringen fick kritik från flera svenska kulturpersonligheter, däribland Vilhelm Moberg, för att Solzjenitsyn inte beviljades någon inbjudan till den svenska ambassaden i Moskva för att ordna med en eventuell resa till Nobelfestligheterna i Stockholm eller, alternativt, ett offentligt överlämnande av Nobelpriset på ambassaden.

Harry Martinson och Eyvind Johnson satt med i Svenska akademien när de fick Nobelpriset 1974, vilket gav kritik. Båda var också tämligen okända utomlands. 1983 kritiserade akademiledamoten Artur Lundkvist offentligt valet av William Golding som nobelpristagare och menade att Claude Simon (som tilldelades priset två år senare) hade varit en värdigare pristagare.Helmer Lång Hundra nobelpris i litteratur 1901-2001, 2001Lars Gyllensten Minnen, bara minnen, 2000

Priset till Elfriede Jelinek 2004 ledde till att Knut Ahnlund lämnade sin plats i Svenska akademien i protest. Han menade att hon var en ovärdig pristagare och att det var ett beslut som skadade nobelprisets anseende.

2008 väckte akademiens dåvarande ständige sekreterare Horace Engdahl uppseende med ett uttalande om att amerikansk litteratur inte befinner sig på samma nivå som den europeiska och därför har färre pristagare.

Vid tillkännagivandet av Nobelpriset i litteratur till Mo Yan 2012 sade ledamoten Göran Malmqvist att han översatt flera av Mo Yans verk, vilka han samma kväll skulle skicka till förlaget Tranan, något han tidigare avhållit sig från för att inte väcka misstankar och rykten och för att orsaken till utnämningen inte skulle komma att ifrågasättas."SVT:s bevakning av tillkännagivandet av Nobelpriset i litteratur 2012 " (19 minuter in i programmet), SVT1, 11 oktober 2012.

I efterdyningarna av Kulturprofil-


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q37922--Kronologisk lista över pristagare-8--sv-0025-19

Nobelpriset i litteratur

År  Pristagare Land Språk Motivering  1901  75px  Sully Prudhomme(pristilldelningen)    Franska  ”såsom ett erkännande av hans utmärkta, jämväl under senare år ådagalagda förtjänster som författare och särskilt av hans om hög idealitet, konstnärlig fulländning samt sällspord förening av hjärtats och snillets egenskaper vittnande diktning” 1902  75px  Theodor Mommsen    Tyska  ”nutidens störste levande mästare i den historiska framställningens konst, med särskilt fäst avseende å hans monumentala verk Römische Geschichte”  1903  75px  Bjørnstjerne Bjørnson    Norska  ”såsom en gärd av erkännande åt hans ädla, storartade och mångsidiga skaldeverksamhet, som alltid varit utmärkt på en gång av ingivelsens friskhet och av en sällsynt själsrenhet”  1904  75px  Frédéric Mistral    Occitanska  ”med avseende fäst å det ursprungsfriska, snillrika och sant konstnärliga i hans diktning, som troget avspeglar hans hembygds natur och folkliv, samt å hans betydelsefulla verksamhet som provençalsk filolog” 75px  José Echegaray    Spanska  ”med avseende fäst å hans omfattande och snillrika författarskap, som på självständigt och originellt sätt återupplivat det spanska skådespelets stora traditioner” 1905  75pxHenryk Sienkiewicz    Polska  ”på grund av hans storartade förtjänster som episk författare”  1906  75px  Giosuè Carducci    Italienska  ”i betraktande ej blott av hans rika lärdom och kritiska forskningar, utan främst som en hyllning åt den plastiska energi, den stilens friskhet och den lyriska styrka, som utmärka hans poetiska mästerverk”  1907  75px  Rudyard Kipling    Engelska”i betraktande av den iakttagelseförmåga, den ursprungliga inbillningskraft samt den manliga styrka i uppfattning och skildringskonst, som utmärka denna världsberömde författares skapelser”  1908  75px  Rudolf Eucken    Tyska  ”på grund av det sanningssökande allvar, den genomträngande tankekraft och vidsynthet, den värme och styrka i framställningen, varmed han i talrika arbeten hävdat och utvecklat en ideal världsåskådning”  1909  75px  Selma Lagerlöf    Svenska  ”på grund av den ädla idealitet, den fantasiens rikedom och den framställningens själfullhet, som prägla hennes diktning”  1910  75px  Paul Heyse    Tyska  ”såsom hyllningsgärd åt den fulländade och av ideal uppfattning präglade konstnärlighet han ådagalagt under en lång och betydande verksamhet såsom lyriker, dramaturg, romanförfattare och diktare av världsberömda noveller” 1911  75px  Maurice Maeterlinck    Franska  ”på grund av hans mångsidiga litterära verksamhet och särskilt hans dramatiska skapelser, som utmärka sig genom fantasirikedom och genom en poetisk idealitet, vilken, stundom i sagospelets slöjade form, röjer djup inlevelse samt på ett hemlighetsfullt sätt tilltalar läsarens känsla och aning”  1912  75px  Gerhart Hauptmann    Tyska  ”förnämligast för hans rika, mångsidiga, framstående verksamhet inom den dramatiska diktningens område”  1913  75px  Rabindranath Tagore    Bengali/engelska  ”på grund av hans dikters djup och höga syftning samt den skönhet och friskhet, som på ett lysande sätt införlivat hans skaldeskap i dess egen engelska dräkt även med den västerländska vitterheten”  1914  Inget pris utdelades 1915  75px  Romain Rolland    Franska  ”såsom en hyllning åt den upphöjda idealismen i hans författarskap samt åt den medkänsla och den sanning med vilka han tecknat olika människotyper”  1916  75px  Verner von Heidenstam    Svenska  ”såsom ett erkännande av hans betydelse som målsmannen för ett nytt skede i vår vitterhet”  1917  75px  Karl Gjellerup    Danska  ”för hans mångsidigt rika och av höga ideal burna diktning”  75px  Henrik Pontoppidan    Danska  ”för hans fullödiga framställningar av nutida danskt liv”  1918  Inget pris utdelades 1919  75px  Carl Spitteler    Tyska  ”med särskild tanke på hans mäktiga epos Olympischer Frühling”  1920  75px  Knut Hamsun    Norska  ”för hans monumentala verk Markens grøde”  1921  75px  Anatole France    Franska  ”såsom ett erkännande av hans lysande författarverksamhet, präglad av ädel stilkonst, av vidhjärtad humanitet, av behag och franskt lynne”  1922  75px  Jacinto Benavente    Spanska”för det lyckliga sätt varpå han fullföljt den spanska dramatikens ärofulla traditioner”  1923  75px  William Butler Yeats    Engelska”för hans ständigt besjälade diktning, som i den strängaste konstnärliga form ger uttryck åt ett folks anda”  1924  75px  Władysław Reymont    Polska”för hans stora nationalepos Bönderna”  1925  75px  George Bernard Shaw    Engelska”för hans av både idealitet och humanitet uppburna författarskap, vars friska satir ofta med sig förenar en egenartad poetisk skönhet”  1926  75px  Grazia Deledda    Italienska”för hennes av hög idealitet burna författarskap, som med plastisk åskådlighet skildrat livet på hennes fäderneö och med djup och värme behandlat allmänt mänskliga problem” 1927  75px  Henri Bergson    Franska”som ett erkännande åt hans rika och livgivande idéer och den glänsande konst varmed de framburits”  1928  75px  Sigrid Undset    Norska”förnämligast för hennes mäktiga skildringar ur Nordens medeltida liv”  1929  75px  Thomas Mann    Tyska”förnämligast för hans stora roman Buddenbrooks, vilken under årens lopp vunnit alltmer stadgat erkännande som ett av den samtida litteraturens klassiska verk”  1930  75px  Sinclair Lewis    Engelska”för hans starka och levande skildringskonst, med typskapande förmåga, med kvickhet och humor”  1931  75px  Erik Axel Karlfeldt (postumt)   Svenska”Erik Axel Karlfeldts diktning”  1932  75px  John Galsworthy    Engelska”för den förnäma skildringskonst, som i The Forsyte Saga uppnått sitt högsta uttryck”  1933  75px  Ivan Bunin   (i exil)  Ryska”för det stränga konstnärskap, varmed han företrätt den klassiskt ryska linjen i prosadiktningen”  1934  75px  Luigi Pirandello   Italienska”för hans djärva och sinnrika nyskapelse av dramats och scenens konst”  1935  Inget pris utdelades 1936  75px  Eugene O'Neill    Engelska”för hans av kraft, ärlighet och stark känsla samt självständig, tragisk uppfattning präglade dramatik”  1937  75px  Roger Martin du Gard    Franska”för den konstnärliga kraft och sanning, varmed han i romanserien Les Thibault har framställt mänskliga motsättningar och väsentliga sidor av samtida liv”  1938  75px  Pearl S. Buck    Engelska”för rika och äkta episka skildringar ur kinesiskt bondeliv och för biografiska mästerverk”  1939  75px  Frans Eemil Sillanpää    Finska”för den djupa uppfattning och den utsökta stilkonst, varmed han skildrat sitt hemlands allmogeliv och natur i deras inbördes sammanhang”  1940  Inget pris utdelades 1941  Inget pris utdelades 1942  Inget pris utdelades 1943  Inget pris utdelades 1944  75px  Johannes V. Jensen    Danska”för den sällsynta kraften och frodigheten i hans diktarfantasi, förenad med vittfamnande intellektualitet och djärv, nyskapande stilkonst”  1945  75px  Gabriela Mistral    Spanska”för den av mäktig känsla inspirerade lyrik, som gjort hennes diktarnamn till en symbol för hela den latinamerikanska världens ideella strävanden”  1946  75px  Hermann Hesse    Tyska”för hans inspirerande författarskap, som i sin utveckling mot djärvhet och djup tillika företräder klassiska humanistideal och höga stilvärden”  1947  75px  André Gide    Franska”för hans vittomfattande och betydelsefulla författarskap, i vilket mänsklighetens frågor och villkor ha framställts med oförskräckt sanningskärlek och psykologisk skarpsyn”  1948  75px  T.S. Eliot    Engelska”för hans märkliga insats som banbrytare inom nutida poesi”  1949  75px  William Faulkner    Engelska”för hans kraftfulla och självständigt konstnärliga insats i Amerikas nya romanlitteratur”  1950  75px  Bertrand Russell    Engelska”som ett erkännande åt hans mångsidiga och betydelsefulla författarskap, vari han framträtt som en humanitetens och tankefrihetens förkämpe”  1951  75px  Pär Lagerkvist    Svenska”för den konstnärliga kraft och djupa självständighet, varmed han i sin diktning söker svar på människans eviga frågor”  1952  75px  François Mauriac    Franska”för den genomträngande själskunskap och konstnärliga intensitet, varmed han i romanens form tolkat det mänskliga livsdramat”  1953  75px  Winston Churchill    Engelska”för hans mästerskap i historisk och biografisk framställning samt för den lysande talekonst, med vilken han framträtt som försvarare av höga mänskliga värden”  1954  75px Ernest Hemingway    Engelska”för hans kraftfulla och inom nutida berättarkonst stilbildande mästerskap, senast ådagalagt i The Old Man and the Sea”  1955  75px  Halldór Laxness    Isländska”för hans målande epik, som förnyat den stora isländska berättarkonsten”  1956  75pxJuan Ramón Jiménez    Spanska”för hans lyriska diktning som på spanskt språk bildar ett föredöme av hög andlighet och konstnärlig renhet”  1957  75px  Albert Camus    Franska  ”för hans betydelsefulla författarskap, som med skarpsynt allvar belyser mänskliga samvetsproblem i vår tid”  1958  75px  Boris Pasternak (tvingades tacka nej)   Ryska”för hans betydande insats såväl inom den samtida lyriken som på den stora ryska berättartraditionens område”  1959  75px  Salvatore Quasimodo    Italienska”för hans lyriska diktning, som med klassisk eld uttrycker samtidens tragiska livskänsla”  1960  75px  Saint-John Perse    Franska”för den höga flykten och den bildskapande fantasien i hans diktning, som visionärt avspeglar tidsläget”  1961  75px  Ivo Andrić    Serbo-kroatiska  ”för den episka kraft varmed han gestaltat motiv och öden ur sitt lands historia”  1962  75px  John Steinbeck    Engelska”för hans på en gång realistiska och fantasifulla berättarkonst, utmärkt av medkännande humor och social skarpsyn”  1963  75px  Giorgos Seferis    Nygrekiska”för hans framstående lyriska diktning, inspirerad av djup känsla för den hellenska kulturvärlden”  1964  75px  Jean-Paul Sartre (tackade nej)    Franska”för hans idérika författarskap, som genom sin frihetsanda och sanningssträvan har utövat ett vidsträckt inflytande i vår samtid”  1965  75px  Michail Sjolochov    Ryska  ”för den konstnärliga kraft och ärlighet, varmed han i sitt Donska epos har gestaltat ett historiskt skede i ryska folkets liv”  1966  75px  Samuel Agnon    Hebreiska”för hans djupt karaktärsfulla berättarkonst med motiv från det judiska folkets liv”  75px  Nelly Sachs    Tyska”för hennes framstående lyriska och dramatiska diktning, som med gripande styrka tolkar Israels öde”  1967  75px  Miguel Ángel Asturias    Spanska”för hans färgstarka diktning med rötter i folklig egenart och indianska traditioner”  1968  75px Yasunari Kawabata    Japanska”för hans berättarkonst, som med fin känsla uttrycker japanskt väsen i dess egenart”  1969  75px Samuel Beckett    Franska/engelska”för en diktning som i nya former för roman och drama ur nutidsmänniskans blottställdhet hämtar sin konstnärliga resning”  1970  75px  Aleksandr Solzjenitsyn    Ryska”för den etiska kraft varmed han fullföljt den ryska litteraturens omistliga traditioner” 1971  75px  Pablo Neruda    Spanska”för en poesi, som med verkan av en naturkraft levandegör en världsdels öden och drömmar”  1972  75px  Heinrich Böll    Tyska”för en diktning som genom sin förening av tidshistorisk vidsyn och ömsint gestaltningsförmåga verkat förnyande inom tysk litteratur”  1973  75px  Patrick White    Engelska”för en episk och psykologisk berättarkonst som infört en ny världsdel i litteraturen”  1974  75px  Eyvind Johnson(pristilldelningen)    Svenska  ”för en i länder och tider vittskådande berättarkonst i frihetens tjänst”  75px  Harry Martinson(pristilldelningen)    Svenska”för ett författarskap som fångar daggdroppen och speglar kosmos”  1975  75px  Eugenio Montale    Italienska”för hans särpräglade diktning som med stor konstnärlig känslighet tolkat humana värden i tecknet av en illusionsfri livssyn”  1976 75px Saul Bellow   Engelska”för den mänskliga förståelse och subtila kulturanalys, som förenas i hans verk”  1977  75px Vicente Aleixandre    Spanska”för en nyskapande diktning som belyser människans villkor i kosmos och i dagens samhälle samtidigt som den företräder mellankrigstidens stora förnyelse av den spanska poesins traditioner”  1978  75pxIsaac Bashevis Singer    Jiddisch”för hans intensiva berättarkonst, som med rötter i en polsk-judisk berättartradition levandegör universella mänskliga villkor”  1979  75pxOdysseus Elytis    Nygrekiska”för hans poesi som mot bakgrund av grekisk tradition med sinnlig styrka och intellektuell klarsyn levandegör en modern människas kamp för frihet och skapande”  1980  75pxCzesław Miłosz   Polska”som med kompromisslös klarsyn tolkar människans utsatthet i en värld av starka konflikter”  1981  75pxElias Canetti    Tyska”för ett författarskap präglat av vid utblick, idérikedom och konstnärlig kraft”  1982  75pxGabriel García Márquez    Spanska”för hans romaner och noveller, där det fantastiska och det realistiska förenas i en rikt sammansatt diktvärld, som speglar en kontinents liv och konflikter”  1983  75pxWilliam Golding    Engelska”för hans romaner som med den realistiska berättarkonstens åskådlighet och med mytens mångtydiga allmängiltighet belyser mänskliga villkor i dagens värld”  1984  75pxJaroslav Seifert    Tjeckiska”för hans poesi som med frisk sinnlighet och rik uppfinningsförmåga ger en befriande bild av mänsklig okuvlighet och mångfald”  1985  75pxClaude Simon    Franska”som i sina romaner förenar poetens och målarens skapande med ett fördjupat tidsmedvetande i skildringen av mänskliga villkor”  1986  75pxWole Soyinka    Engelska”som i ett brett kulturellt perspektiv och med poetiska övertoner gestaltar tillvarons drama”  1987  75px  Joseph Brodsky    Ryska/engelska”för ett vittfamnande författarskap, präglat av tankeskärpa och poetisk intensitet”  1988  75px  Naguib Mahfouz    Arabiska  ”som genom valörrika verk - ömsom skarpsynt verklighetsnära, ömsom suggestivt mångtydiga - har format en arabisk romankonst med allmänmänsklig giltighet”  1989  75px  Camilo José Cela    Spanska  ”för en rik och intensiv prosakonst, som med återhållen medkänsla gestaltar en utmanande vision av människans utsatthet”  1990  75px  Octavio Paz    Spanska  ”för en lidelsefull diktning med vida horisonter, präglad av sinnlig intelligens och humanistisk integritet”  1991  75px  Nadine Gordimer    Engelska  ”som genom storartad episk diktning har - med Alfred Nobels ord - gjort mänskligheten den största nytta”  1992  75px  Derek Walcott    Engelska  ”för en diktning med stor lyskraft, buren av en historisk vision som vuxit fram ur ett mångkulturellt engagemang”  1993  75px  Toni Morrison    Engelska  ”som genom en romankonst präglad av visionär kraft och poetisk pregnans levandegör en väsentlig sida av amerikansk verklighet”  1994  75px  Kenzaburo Oe    Japanska  ”som med poetisk kraft skapar en imaginär värld, där liv och myt förtätas till en skakande bild av människans belägenhet i nutiden” 1995  75px  Seamus Heaney    Engelska  ”för ett författarskap av lyrisk skönhet och etiskt djup, som lyfter fram vardagens mirakler och det levande förflutna”  1996  75px  Wisława Szymborska    Polska  ”för en poesi som med ironisk precision låter det historiska och biologiska sammanhanget träda fram i fragment av mänsklig verklighet”  1997  75px  Dario Fo    Italienska  ”som i medeltida gycklares efterföljd gisslar makten och upprättar de utsattas värdighet” 1998  75px  José Saramago    Portugisiska  ”som med liknelser burna av fantasi, medkänsla och ironi ständigt på nytt gör en undflyende verklighet gripbar”  1999  75px  Günter Grass    Tyska  ”För att i muntert svarta fabler ha tecknat historiens glömda ansikte”  2000  75px  Gao Xingjian    Kinesiska”för ett verk av universell giltighet, bitter insikt och språklig sinnrikhet, som öppnat nya vägar för kinesisk romankonst och dramatik”.  2001  75px  V.S. Naipaul    Engelska”för att ha förenat lyhört berättande och omutlig iakttagelse i verk som dömer oss att se den bortträngda historiens närvaro” 2002  75px  Imre Kertész    Ungerska  ”för ett författarskap som hävdar den enskildes bräckliga erfarenhet mot historiens barbariska godtycke” 2003  75px  J.M. Coetzee    Engelska”som i talrika förklädnader framställer utanförskapets överrumplande delaktighet” 2004  75px  Elfriede Jelinek    Tyska  ”för hennes musikaliska flöde av röster och motröster i romaner och dramer som med enastående språklig lidelse blottar de sociala klichéernas absurditet och tvingande makt” 2005  75px  Harold Pinter    Engelska  ”som i sina dramer frilägger avgrunden under vardagspratet och bryter sig in i förtryckets slutna rum” 2006  75px  Orhan Pamuk    Turkiska  ”som på spaning efter sin hemstads melankoliska själ har funnit nya sinnebilder för kulturernas strid och sammanflätning” 2007  75px  Doris Lessing    Engelska  ”den kvinnliga erfarenhetens epiker, som med skepsis, hetta och visionär kraft har tagit en splittrad civilisation till granskning” 2008  75px  Jean-Marie Gustave Le Clézio    Franska  ”uppbrottets, det poetiska äventyrets och den sinnliga extasens författare, utforskare av en mänsklighet utanför och nedanför den härskande civilisationen” 2009  75px  Herta Müller    Tyska  ”som med poesins förtätning och prosans saklighet tecknar hemlöshetens landskap” 2010  75px  Mario Vargas Llosa    Spanska "för hans kartläggning av maktens strukturer och knivskarpa bilder av individens motstånd, revolt och nederlag" 2011  75pxTomas Tranströmer(pristilldelningen)    Svenska  ”för att han i förtätade, genomlysta bilder ger oss ny tillgång till det verkliga” 2012  75pxMo Yan    Kinesiska  ”som med hallucinatorisk skärpa förenar saga, historia och samtid” 2013  75pxAlice Munro    Engelska  ”den samtida novellkonstens mästare” 2014  75pxPatrick Modiano    Franska  ”för den minneskonst varmed han frammanat de ogripbaraste levnadsöden och avtäckt ockupationsårens livsvärld” 2015  75px  Svetlana Aleksijevitj    Ryska  ”för hennes mångstämmiga verk, ett monument över lidande och mod i vår tid” 2016  75px  Bob Dylan    Engelska  ”som skapat nya poetiska uttryck inom den stora amerikanska sångtraditionen” 2017  75px  Kazuo Ishiguro    Engelska  ”som i romaner med stark känslomässig verkan har blottat avgrunden under vår skenbara hemhörighet i världen”2018  75px  Olga Tokarczuk(priset utdelades 2019)  Polska ”för en berättarkonst som med encyklopedisk lust gestaltar gränsöverskridandet som livsform”201975px|Peter HandkeTyska”för ett inflytelserikt författarskap som med stor språkkonst har utforskat periferin och människans konkreta erfarenhet”202075px|Louise GlückEngelska"för hennes omisskännliga poetiska röst, som med sträng skönhet gör den enskilda människans existens universell"2021 75px| Abdulrazak Gurnah  Engelska ”för att kompromisslöst och med stor medkänsla ha genomlyst kolonialismens verkningar och flyktingens öde i klyftan mellan kulturer och kontinenter”.

2001 75px V.S. Naipaul Engelska”för att ha förenat lyhört berättande och omutlig iakttagelse i verk som dömer oss att se den bortträngda historiens närvaro” 2002 75px Imre Kertész Ungerska ”för ett författarskap som hävdar den enskildes bräckliga erfarenhet mot historiens barbariska godtycke” 2003 75px J.M. Coetzee Engelska”som i talrika förklädnader framställer utanförskapets överrumplande delaktighet” 2004 75px Elfriede Jelinek Tyska ”för hennes musikaliska flöde av röster och motröster i romaner och dramer som med enastående språklig lidelse blottar de sociala klichéernas absurditet och tvingande makt” 2005 75px Harold Pinter Engelska ”som i sina dramer frilägger avgrunden under vardagspratet och bryter sig in i förtryckets slutna rum” 2006 75px Orhan Pamuk Turkiska ”som på spaning efter sin hemstads melankoliska själ har funnit nya sinnebilder för kulturernas strid och sammanflätning” 2007 75px Doris Lessing Engelska ”den kvinnliga erfarenhetens epiker, som med skepsis, hetta och visionär kraft har tagit en splittrad civilisation till granskning” 2008 75px Jean-Marie Gustave Le Clézio Franska ”uppbrottets, det poetiska äventyrets och den sinnliga extasens författare, utforskare av en mänsklighet utanför och nedanför den härskande civilisationen” 2009 75px Herta Müller Tyska ”som med poesins förtätning och prosans saklighet tecknar hemlöshetens landskap” 2010 75px Mario Vargas Llosa Spanska "för hans kartläggning av maktens strukturer och knivskarpa bilder av individens motstånd, revolt och nederlag" 2011 75pxTomas Tranströmer(pristilldelningen) Svenska ”för att han i förtätade, genomlysta bilder ger oss ny tillgång till det verkliga” 2012 75pxMo Yan Kinesiska ”som med hallucinatorisk skärpa förenar saga, historia och samtid” 2013 75pxAlice Munro Engelska ”den samtida novellkonstens mästare” 2014 75pxPatrick Modiano Franska ”för den minneskonst varmed han frammanat de ogripbaraste levnadsöden och avtäckt ockupationsårens livsvärld” 2015 75px Svetlana Aleksijevitj Ryska ”för hennes mångstämmiga verk, ett monument över lidande och mod i vår tid” 2016 75px Bob Dylan Engelska ”som skapat nya poetiska uttryck inom den stora amerikanska sångtraditionen” 2017 75px Kazuo Ishiguro Engelska ”som i romaner med stark känslomässig verkan har blottat avgrunden under vår skenbara hemhörighet i världen”2018 75px Olga Tokarczuk(priset utdelades 2019) Polska ”för en berättarkonst som med encyklopedisk lust gestaltar gränsöverskridandet som Peter HandkeTyska”för ett inflytelserikt författarskap som med stor språkkonst har utforskat periferin och människans konkreta Louise GlückEngelska"för hennes omisskännliga poetiska röst, som med sträng skönhet gör den enskilda människans existens universell"2021 Abdulrazak Gurnah Engelska ”för att kompromisslöst och med stor medkänsla ha genomlyst kolonialismens verkningar och flyktingens öde i klyftan mellan kulturer och kontinenter”.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q37922--Kronologisk lista över pristagare-8--sv-0025-21

Nobelpriset i litteratur


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q37922--Kronologisk lista över pristagare-8--sv-0025-22

Nobelpriset i litteratur


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Lista över kommunstyrelsens ordförande-6--sv-0025-95

Älvsbyns kommun

Älvsbyns kommun är en kommun i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Centralort är Älvsbyn som också är kommunens största tätort.

Kommunen gränsar till Piteå kommun i söder, Arvidsjaurs kommun i väster, Jokkmokks kommun i nordväst, Bodens kommun i norr samt Luleå kommun i öster.

Namn Tillträdde Avgick   Bo Johansson (S)  1995Sveriges Radio, 6 september 2006: Älvsbyn kan få nytt kommunalråd Läst 11 januari 2016  31 december 2006   Bill Nilsson (S)  1 januari 2007Sveriges Radio, 2 januari 2007: Första dagen på tisdagen för flera kommunpolitiker Läst 11 januari 2016  31 december 2012   Helena Öhlund (S)  1 januari 2013-Älvsby news, 26 november 2012: Helena blir Älvsbyns första kvinnliga kommunalråd Läst 11 januari 2016  31 december 2018   Tomas Egmark (S)  1 januari 2019Protokoll kommunstyrelsen, 2018-12-10  Läst 25 oktober 2020

Lista över kommunstyrelsens ordförande Namn Tillträdde Avgick Bo Johansson (S) 1995Sveriges Radio, 6 september 2006:


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Lista över kommunstyrelsens ordförande-6--sv-0025-96

Älvsbyns kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Lista över kommunstyrelsens ordförande-6--sv-0025-97

Älvsbyns kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Lista över kommunstyrelsens ordförande-6--sv-0025-98

Älvsbyns kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Lista över kommunstyrelsens ordförande-6--sv-0025-99

Älvsbyns kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Lista över kommunstyrelsens ordförande-6--sv-0025-102

Älvsbyns kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Politiska styren i Älvsbyns kommun-7--sv-0025-110

Älvsbyns kommun

ÅrPartier1995-1998Sveriges Kommuner & Landsting: Maktfördelning för tidsperioden 1994 - 2014  Läst 11 januari 2016 S1999-2002 S V2003-2006 S2007-2010 S2011-2014 S2014-2018 S V2018- S

Politiska styren i Älvsbyns kommun ÅrPartier1995-1998Sveriges Kommuner & Landsting:


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Politiska styren i Älvsbyns kommun-7--sv-0025-112

Älvsbyns kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Politiska styren i Älvsbyns kommun-7--sv-0025-113

Älvsbyns kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Politiska styren i Älvsbyns kommun-7--sv-0025-115

Älvsbyns kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Politiska styren i Älvsbyns kommun-7--sv-0025-116

Älvsbyns kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q255025--Politiska styren i Älvsbyns kommun-7--sv-0025-118

Älvsbyns kommun


Huddinge kommun

Huddinge kommun () är en kommun i södra delen av Stockholms län. Centralort är Huddinge centrum. Kommunen gränsar i norr helt till Stockholms kommun och större delen av bebyggelsen ingår i tätorten Stockholm.

De första skolorna började med Huddinges första fasta skola som startade den 1 juli 1847 i Fullersta. Det var en sockenskola med övernattningsmöjlighet i det gamla ombyggda fattighuset vid Huddinge kyrka. En ny skolbyggnad invigdes år 1914, belägen vid nuvarande Kommunalvägen 34. Huddinges näst äldsta skola låg i dagens Skogås och togs i bruk i mitten av 1880-talet. Byggnaden låg vid Beateberg och revs 1944. År 1909 uppfördes den ännu kvarvarande rödmålade träbyggnaden i nationalromantisk stil. Över dörren finns en handmålad skylt Folkskola uppförd av Huddinge socken 1909. Vid Balingsta gård bedrevs viss skolverksamhet från 1840 till 1940. Här har det funnits tre skolbyggnader som ersatt varandra. Vid sekelskiftet 1900 var det Huddinge sockens största skola med närmare 100 elever och en lärare.Informationstavla på platsen vid gamla Balingsta skola År 2006 har kommunen rekonstruerat en av de gamla skolvägarna (se Skolleden) som torparbarnen fick gå till ända in på 1940-talet. Segeltorpsskolans första skolhus byggdes 1917. Innan dess fick segeltorpsbarnen gå till Vårby skola (skola 1901-1942), som låg intill Södertäljevägen

År 2022 fanns 38 grundskolor i Huddinge kommun, varav sju var fristående. Bland grundskolorna finns (antal elever avser läsår 2012/2013): Glömstaskolan i Flemingsberg, Bergavägen 9 (800 elever),  Segeltorpsskolan i Segeltorp, Chronas väg 12 (910 elever),  Vistaskolan, Vista skolväg 1 (700 elever).

Det finns sju gymnasieskolor varav två var fristående. Dessa var Huddingegymnasiet, NTI-gymnasiet (fristående), Sjödalsgymnasiet, Sågbäcksgymnasiet, Widerströmska gymnasiet, Yrkesgymnasiet Huddinge (fristående) och Östra Gymnasiet.

Södertörns högskola, som ligger i kommundelen Flemingsberg, inrättades år 1996. År 2021 var antalet studenter  och antalet program var 73 och antalet fristående kurser var 280

Södertörns högskola, som ligger i kommundelen Flemingsberg, inrättades år 1996. År 2021 var antalet studenter och antalet program var 73 och antalet fristående kurser var 280.

Högskolan i siffror
Här kan du snabbt läsa hur många utbildningsprogram, fristående kurser och studenter vi har och se andra siffror från årsredovisningen.
Årsredovisning 2021
Utbildning och studenter
73 utbildningsprogram
Cirka 280 fristående kurser
13 354 studenter
7 612 helårsstudenter
6 173 helårsprestationer
81 % genomsnittlig prestationsgrad
Forskning
213 refereegranskade artiklar
21 nya doktorander
18 disputationer
Andel externa medel av total forskning: 64 %
Personal
913 anställda, varav:
80 professorer
79 doktorander med anställning
31 bibliotekspersonal
Ekonomi
Verksamhetens intäkter: 1 015 537 tkr
Verksamhetens kostnader: 970 343 tkr
Årets kapitalförändring: 45 194 tkr
Grundutbildningens andel: 66 %
Forskningens andel: 34%
Myndighetskapital: 140 223 tkr
Oförbrukade bidrag: 207 893 tkr
Ta del av årsredovisningen i sin helhet?
Den senaste och alla tidigare årsredovisningar finns att ladda ned på sidan för Ekonomiska rapporter.
Sidan är uppdaterad
2022-02-24


Huddinge kommun


Huddinge kommun

De första skolorna började med Huddinges första fasta skola som startade den 1 juli 1847 i Fullersta. Det var en sockenskola med övernattningsmöjlighet i det gamla ombyggda fattighuset vid Huddinge kyrka. En ny skolbyggnad invigdes år 1914, belägen vid nuvarande Kommunalvägen 34. Huddinges näst äldsta skola låg i dagens Skogås och togs i bruk i mitten av 1880-talet. Byggnaden låg vid Beateberg och revs 1944. År 1909 uppfördes den ännu kvarvarande rödmålade träbyggnaden i nationalromantisk stil. Över dörren finns en handmålad skylt Folkskola uppförd av Huddinge socken 1909. Vid Balingsta gård bedrevs viss skolverksamhet från 1840 till 1940. Här har det funnits tre skolbyggnader som ersatt varandra. Vid sekelskiftet 1900 var det Huddinge sockens största skola med närmare 100 elever och en lärare.Informationstavla på platsen vid gamla Balingsta skola År 2006 har kommunen rekonstruerat en av de gamla skolvägarna (se Skolleden) som torparbarnen fick gå till ända in på 1940-talet. Segeltorpsskolans första skolhus byggdes 1917. Innan dess fick segeltorpsbarnen gå till Vårby skola (skola 1901-1942), som låg intill Södertäljevägen

År 2022 fanns 38 grundskolor i Huddinge kommun, varav sju var fristående. Bland grundskolorna finns (antal elever avser läsår 2012/2013): Glömstaskolan i Flemingsberg, Bergavägen 9 (800 elever),  Segeltorpsskolan i Segeltorp, Chronas väg 12 (910 elever),  Vistaskolan, Vista skolväg 1 (700 elever).


Huddinge kommun

Svenska kyrkan i Huddinge pastorat hade 45 703 medlemmar 2020 (40% av befolkningen) och består av fyra församlingar i Huddinge kommun – Huddinge, Trångsund-Skogås, S:t Mikael och Flemingsberg.

I Stuvsta återfinns Equmeniaförsamlingens kyrka, Stuvstakyrkan med 125 medlemmar (2022) och i Huddinge centrum finns Pingstförsamlingen i Södertörnskyrkan, med drygt 300 medlemmar (2021). Den gamla Baptistkyrkan, Centrumkyrkan, används numer som Yogastudio.

Anders och Camilla Olsson har alltid brunnit för storstäder. Under 13 år ledde de den starkt växande Göteborgsförsamlingen Gilead, som blev Connect Church och som numera tillhör Hillsong Church.
2019 anställdes Anders som föreståndare för pingstförsamlingen Arken i Värnamo, medan Camilla fortsatte jobba deltid som lärare i Göteborg. Efter två års pendlande är de nu återigen pastorspar för en storstadsförsamling, Södertörnkyrkan i Huddinge, söder om Stockholm.
Den 1 januari 2022 tillträder Anders tjänsten som föreståndare, efter att ha arbetat som vakanspastor sedan i augusti.
När Anders och Camilla besökte Södertörnkyrkan i juni, efter att Anders fått förfrågan om att arbeta där, upplevde båda en tydlig längtan och kallelse dit. Men att de skulle känna en sådan stark dragningskraft till staden kom lite oväntat.
– Vi är trygga i att Gud har kallat oss till södra Stockholm. Efter att ha bett och prövat olika alternativ inför Gud anade vi att det lutade åt Stockholm. När vi kom till Södertörnkyrkan första gången växte det till en stark övertygelse, förklarar Camilla Olsson.
Södertörnkykan är en pingstförsamling med drygt 300 medlemmar, mitt i Huddinge centrum. Förutom gudstjänstlokal innehåller kyrkobyggnaden även en restaurang med lunchservering, ett café, en idrottshall, ett konferensrum och en second hand-butik.
Varje torsdag har LP-stiftelsen matutdelning i kyrkans lokaler. Det sociala arbetet är något som Anders och Camilla också vill prioritera. I Huddinge kommun ligger förorterna Vårby och Skogås, som är med på polisens lista över utsatta områden.
– Här finns ett stort missionsfält. Vi vill beröra gatorna med evangeliet, säger Anders.
– Vi känner en börda för södra Stockholm och en förväntan på vad Gud vill göra här. Det finns stora möjligheter och behoven är väldigt tydliga. Vi vill vara med och göra skillnad, fortsätter Camilla.
Efter att ha jobbat i församlingen under några månader har Anders fått en stor kärlek till området och församlingen. Förutom att leda den dagliga verksamheten innebär hans tjänst som föreståndare att ”få saker att hända”, att bygga team och att skapa utrymme för tillväxt.
Han brinner framför allt för att gudstjänsterna ska vara välkomnande för alla åldrar, att Alphakurser och smågrupper ska startas och att kyrkan ska få vara en resurs för studenterna på Södertörns högskola.
Under sin tid i församlingen har Anders sett ett växande intresse för bön bland församlingsmedlemmarna.
– Jag har alltid älskat bön, men en sådan hunger och glädje har jag inte sett på många år. Det är spännande, eftersom bön alltid ger bönesvar, säger han och jämför med skeendet i Göteborgsförsamlingen Gilead.
– Jag tror att det har med Guds tajming att göra, att han sammanför människor vid en viss tidpunkt för ett visst syfte. I Gilead fördes folk samman med specifika gåvor och kallelser för en viss tid, vilket gjorde att vi kunde göra mycket för staden.
Camilla är mycket aktiv i kyrkans barn- och familjearbete och kommer att ha fokus på det gemensamma uppdraget, även om hon har annat jobb vid sidan av. För närvarande arbetar hon heltid som lärare i Göteborg, men är på gång att söka lärartjänster i Stockholm.
Efter några år av mycket pendling ser hon fram emot att få landa på en plats tillsammans med Anders. Paret har redan köpt hus i Huddinge och flyttar dit i februari.
Det är ett stort steg, men ändå inte helt främmande för dem. De har många vänner i Stockholmsområdet – Anders föräldrar och syskon har bott där i många år och en av döttrarna går på Hillsongs bibelskola i staden.
Både Anders och Camilla älskar havet och klipporna på västkusten, men nu får de ta med sig båten och utforska Stockholms skärgård i stället.
– Det är absolut mycket vi kommer att sakna med Göteborg, men vi känner oss utmanade att verkligen ge en säsong till i en ny stad, säger Camilla.
Anders är inspirerad inför de nya arbetsuppgifterna.
– Den här staden har många svårigheter just nu, men vi upplever att Gud vill göra något fantastiskt. Det vill vi vara med och stötta, säger han.


Huddinge kommun

Svenska kyrkan i Huddinge pastorat hade 45 703 medlemmar 2020 (40% av befolkningen) och består av fyra församlingar i Huddinge kommun – Huddinge, Trångsund-Skogås, S:t Mikael och Flemingsberg. Svenska kyrkan har åtta kyrkor och kapell i kommunen.


Huddinge kommun

Svenska kyrkan i Huddinge pastorat hade 45 703 medlemmar 2020 (40% av befolkningen) och består av fyra församlingar i Huddinge kommun – Huddinge, Trångsund-Skogås, S:t Mikael och Flemingsberg. Svenska kyrkan har åtta kyrkor och kapell i kommunen. varav Mariakyrkan är den största. Andra kyrkor som tillhör Svenska kyrkan är Flemingsbergs kyrka, Huddinge kyrka, Segeltorps kyrka, Tacksägelsekyrkan samt Vårby gårds kyrka.


Huddinge kommun

Svenska kyrkan i Huddinge pastorat hade 45 703 medlemmar 2020 (40% av befolkningen) och består av fyra församlingar i Huddinge kommun – Huddinge, Trångsund-Skogås, S:t Mikael och Flemingsberg. Svenska kyrkan har åtta kyrkor och kapell i kommunen. varav Mariakyrkan är den största. Andra kyrkor som tillhör Svenska kyrkan är Flemingsbergs kyrka, Huddinge kyrka, Segeltorps kyrka, Tacksägelsekyrkan samt Vårby gårds kyrka.

I Stuvsta återfinns Equmeniaförsamlingens kyrka, Stuvstakyrkan med 125 medlemmar (2022) och i Huddinge centrum finns Pingstförsamlingen i Södertörnskyrkan, med drygt 300 medlemmar (2021).


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q173235--Smärtstillande substanser i Sverige-1--sv-0025-214

Smärtstillande läkemedel

miniatyr|Olika smärtstillande läkemedel.
thumb
Smärtstillande läkemedel eller analgetika är läkemedel för smärtbehandling.

Vid inflammation och vid vävnadsskada frisätts prostaglandiner som antas öka smärtreceptorernas känslighet, hyperalgesi. Vid användandet av smärtstillande läkemedeltillhörande NSAID-läkemedelsgruppen, det är en engelsk förkortning av non steroidal anti-inflammatory drugs, hämmas produktionen av prostaglandiner.

Smärtstillande läkemedel delas upp i perifert verkande analgetika och centralt verkande analgetika.

Smärtstillande substanser i Sverige Receptfria: Acetylsalicylsyra Diklofenak Ibuprofen Naproxen Paracetamol Receptbelagda:Fass, olika typer av smärta Alfentanil Buprenorfin Celecoxib Dexibuprofen Dextropropoxifen (Både Doloxene och Dexofen avregisreras 2011-03-31 och därefter finns det inga läkemedel med dextropropoxifen som är godkända på den svenska marknaden.)Dexofen 50 mgDexofen 100 mg Doloxene 50 mgDoloxene 100 mg Duloxetin Etoricoxib Fentanyl Hydromorfon Gabapentin Indometacin Karbamazepin Ketamin Ketobemidon Ketoprofen Ketorolak Kodein Lornoxikam Meloxikam Metadon Morfin Nikomorfin Oxikodon Parecoxib Petidin Piroxikam Pregabalin Sufentanil Tenoxikam Tramadol


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q173235--Smärtstillande substanser i Sverige-1--sv-0025-215

Smärtstillande läkemedel


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q173235--Smärtstillande substanser i Sverige-1--sv-0025-216

Smärtstillande läkemedel


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q173235--Smärtstillande substanser i Sverige-1--sv-0025-217

Smärtstillande läkemedel


Theodor Kallifatides

miniatyr|Kallifatides 2012.
Theodor Kallifatides  Thodorís Kallifatídis), född 12 mars 1938 i byn Molai i Lakonien på Peloponnesos i Grekland, är en svensk författare och översättare.

Kallifatides far Dimitrios Kallifatides var pontisk grek – familjen kom ursprungligen från Mindre Asien – och arbetade som lärare; modern Antonia Kyriazakou kom från Molai, där det numera finns en gata uppkallad efter Kallifatides.

Kallifatides är gift med Gunilla Andér Kallifatides.

Första gången Theodor Kallifatides såg sin nuvarande fru Gunilla, 68, var i studentkorridoren i Sverige. Och kunde inte släppa henne i tanken.
- Jag såg bara benen som gick förbi... Jag blev förälskad i hennes ben.
Eftersom han inte kunde glömma henne låtsades han sälja tidningar och knackade på hennes dörr. Och det gick vägen. I dag har de varit ett par i 42 år.
Vad är hemligheten?
- Jag tror att båda måste avstå från frestelsen att göra om den andre. Humor är viktigt, för mycket allvar dödar.
Ge beröm i stället
När man är på väg att säga bittra eller hårda ord ska man i stället ta på den andre med en smekning. Då blir det svårare att vara elak.
- I stället för att kritisera, ge beröm, säg något kärleksfullt. Du har alltid ett val. Klarar du inte det så ska du ta din ryggsäck, bege dig upp på ett berg och leva själv tycker jag.
I sina böcker skriver han om passionen till andra kvinnor.
Vad tycker Gunilla om det?
- Hon vet att jag är författare. Om hon skulle oroa sig för allt som står i böckerna då fick hon att göra. Jag har bra fantasi.
Inte trogen
Men vad tycker du om otrohet?
- En trohet som inte är frodig är inget att ha. Och en otrohet som betyder allt, då är det inget bra äktenskap. Vad jag menar är att skulle någon vara otrogen och äktenskapet faller för det så är det inget att ha. Att tro man kan vara ihop så länge och vara trogen är bara idioti.
Men vad skulle du säga om din fru var otrogen?
- Jag har inget med det att göra. Jag är hennes man, inte hennes läromästare. Man får göra vad man vill i sitt äktenskap om man gör det för att hålla det levande. Den enda som kan vara rådgivare är en själv.
- Skulle jag säga att jag ha hållit handen och tittat min fru i ögonen i 42 år ljuger jag för dig.
Men hur har ni hanterat det?
- Det är för privat. Men vårt äktenskap har humor, värme och att kunna förlåta de gånger det behövs.


Theodor Kallifatides

Kallifatides far Dimitrios Kallifatides var pontisk grek – familjen kom ursprungligen från Mindre Asien – och arbetade som lärare; modern Antonia Kyriazakou kom från Molai, där det numera finns en gata uppkallad efter Kallifatides. Familjen flyttade till Aten 1946, där han tog studentexamen 1956. Därefter studerade Kallifatides vid Karolos Kouns teaterskola och var verksam som skådespelare samt fullgjorde landets 27 månader långa militärtjänst.


Theodor Kallifatides

Kallifatides far Dimitrios Kallifatides var pontisk grek – familjen kom ursprungligen från Mindre Asien – och arbetade som lärare; modern Antonia Kyriazakou kom från Molai, där det numera finns en gata uppkallad efter Kallifatides. Familjen flyttade till Aten 1946, där han tog studentexamen 1956. Därefter studerade Kallifatides vid Karolos Kouns teaterskola och var verksam som skådespelare samt fullgjorde landets 27 månader långa militärtjänst. Han emigrerade till Sverige 1964. Till en början arbetade han som diskare och tidningsbud samtidigt som han läste Strindberg för att lära sig svenska och studerade filosofi; han blev fil. kand. 1967. Han arbetade som lärare i filosofi på Viggbyholmsskolan 1967–1969 och som lärare i praktisk filosofi vid Stockholms universitet 1969–1972 samt därefter som chefredaktör för Bonniers litterära magasin 1972–1976. Han var ordförande för Svenska PEN 1995. År 2000 tilldelades han professors namn av Sveriges regering.


Theodor Kallifatides

Kallifatides far Dimitrios Kallifatides var pontisk grek – familjen kom ursprungligen från Mindre Asien – och arbetade som lärare; modern Antonia Kyriazakou kom från Molai, där det numera finns en gata uppkallad efter Kallifatides. Familjen flyttade till Aten 1946, där han tog studentexamen 1956. Därefter studerade Kallifatides vid Karolos Kouns teaterskola och var verksam som skådespelare samt fullgjorde landets 27 månader långa militärtjänst. Han emigrerade till Sverige 1964. Till en början arbetade han som diskare och tidningsbud samtidigt som han läste Strindberg för att lära sig svenska och studerade filosofi; han blev fil. kand. 1967. Han arbetade som lärare i filosofi på Viggbyholmsskolan 1967–1969 och som lärare i praktisk filosofi vid Stockholms universitet 1969–1972 samt därefter som chefredaktör för Bonniers litterära magasin 1972–1976. Han var ordförande för Svenska PEN 1995. År 2000 tilldelades han professors namn av Sveriges regering.

Efter debuten 1969 med en diktsamling har Kallifatides framförallt skrivit romaner. Han har dessutom varit verksam som översättare och introducerade då Mikis Theodorakis och dennes problematik för den svenska publiken. I romantrilogin Bönder och herrar, Plogen och svärdet och Den grymma freden skildrar Kallifatides det grekiska inbördeskriget och dess efterskörd i byn Jalos. Han har med dessa verk och andra varit den mest framgångsrika skildraren av Greklands samtidshistoria på svenska. Under slutet av 1970-talet började Kallifatides utreda kärlekens väsen i flera romaner. Ett annat återkommande tema har varit invandrares situation i Sverige i vilket han brutit ny mark i den svenska skönlitteraturen. Han har även författat några kriminalromaner, historiska romaner och reseskildringar samt reportageböcker.
2020 utkom han med romanen Kärlek och främlingskap.

Ett ännu outforskat område är relationen mellan svenska och grekiska i Kallifatides verk. Han översätter sig själv i bägge riktningar, men diskreta avvikelser från ursprungstexten som visar på en förförståelse av målspråkets särskilda kontext. Kallifatides verk har även översatts till bland annat engelska, tyska, franska, spanska, danska och finska.


Lista över Svenska Akademiens ledamöter

Detta är en lista över Svenska Akademiens samtliga ledamöter genom tiderna.

miniatyr|vänster|stående|Kung Gustav III porträtterad av Lorens Pasch d.y. vid tiden för Svenska Akademiens instiftande.
miniatyr|vänster|stående|Svenska Akademien sammanträder i Börshuset vid Stortorget i Stockholm.
Svenska Akademien instiftades 1786 av kung Gustav III. Av de första arton ledamöterna valde Gustav III personligen ut tretton, medan övriga fem valdes av de tretton med kungens godkännande. Av dessa ursprungliga avled Carl Fredrik Scheffer den 27 augusti 1786, utan att han hunnit ta inträde i Akademien. Han räknas ändå som akademiledamot (stol 2) och finns med i Svenska Akademiens ledamotsregister.

Efter att en ny ledamot valts in inträder denne i Akademien en tid senare vid en särskild inträdesceremoni. Under 1800-talet uppstod traditionen att låta sådana inträdesceremonier äga rum vid Svenska Akademiens årliga högtidssammankomst. Denna äger efter beslut av Gustav III alltid rum den 20 december.

Från 1786 till 2018, då Eric M. Runesson, Mats Malm och Jila Mossaed tog inträde, har 194 personer varit ledamöter av Svenska Akademien. Gustaf Mauritz Armfelt satt i Akademien två gånger på två olika stolar men är i denna siffra räknad endast en gång. Siffran inkluderar alltså Scheffer, men inte Albrecht Elof Ihre, vars inval drogs tillbaka 1859 eftersom han efter mer än tio år fortfarande inte tagit inträde. Således har 193 personer tagit inträde bland De Aderton. Anders Österling på stol 13 är den som varit ledamot längst tid – 62 år.

Den första kvinnan i Svenska Akademien var författaren Selma Lagerlöf. Hon blev invald på stol 7 den 28 maj 1914, efter att Akademiens stadgar ändrats så att även kvinnor tilläts som ledamöter. Lagerlöf tog formellt inträde i Akademien vid dess högtidssammankomst den 20 december samma år.

Svenska Akademiens ledamöter väljer själva en ny ledamot när en stol blivit ledig – i regel efter en akademiledamots död. Ledamöterna väljs i princip på livstid. Akademiens stadgar innehöll ursprungligen inga bestämmelser om möjligheten för ledamöter att lämna Akademien. Hållning var att det därmed saknades möjligt att utträda ur Akademien. Den kris som drabbade Svenska Akademien under våren 2018, då flera ledamöter valde att inte längre delta i arbetet, aktualiserade frågan om möjlighet till utträde. Den 2 maj 2018 beslutade kung Carl XVI Gustaf i hovprotokoll om ett tillägg i stadgarna (XI a §), innebärande att en ledamot äger rätt att utträda ur Akademien efter skriftlig anmälan, och att Akademien får besluta att en ledamot som under två års tid inte deltagit i arbetet ska anses ha utträtt.

 1989 valde tre ledamöter, Werner Aspenström (stol 12), Lars Gyllensten (stol 14) och Kerstin Ekman (stol 15), att inte längre delta som en protest mot Akademiens handlande i Salman Rushdie-affären. Aspenström avled 1997 och Gyllensten 2006. Ekman utträdde ur Akademien vid stadgeändringen 2018.
 1996 valde Knut Ahnlund (stol 7) att inte längre delta i Akademiens arbete, även han på grund av diskussionerna kring fatwan mot Salman Rushdie. 2005 valde han att betrakta sig som helt utomstående, som en protest mot att Elfriede Jelinek tilldelats Nobelpriset i litteratur 2004. Nobelpriset till Jelinek hade "ödelagt utmärkelsens värde för överskådlig framtid", menade Ahnlund i en debattartikel i Svenska Dagbladet.Ahnlund, Knut (11 oktober 2005): Knut Ahnlund: ”Efter Jelinek är priset ödelagt”, läst 14 januari 2012. Ahnlund avled 2012.
 År 2017 meddelade Lotta Lotass (stol 1) att hon sedan 2015 inte längre deltog i Akademiens arbete på grund av att hon mött missnöjda reaktioner mot sitt ledamotskap och sina personliga egenskaper. Enligt Lotass själv var det många som velat se en fortsättning av traditionen att ha en högt uppsatt jurist på stol 1.http://www.bt.se/kultur/darfor-lamnade-lotta-lotass-svenska-akademien/
 I april 2018 meddelade Klas Östergren (stol 11), Kjell Espmark (stol 16) och Peter Englund (stol 10) att de inte längre deltog i Akademiens arbete. Englund angav som skäl en "oberättigad och orättfärdig" intern kritik mot ständiga sekreteraren Sara Danius.Nytt avhopp: Peter Englund lämnar Akademien, Sveriges Television. Publicerat och läst den 6 april 2018. Den 12 april meddelade även Sara Danius och Katarina Frostenson att de inte längre deltog i Akademiens arbete. Den 7 maj 2018 meddelade Svenska Akademien att Lotta Lotass, Klas Östergren, Sara Stridsberg och Kerstin Ekman (som inte hade deltagit i Akademiens arbete sedan 1989) hade utträtt ur Akademien

Författaren och tidigare ständige sekreteraren Peter Englund är den tredje ledamoten av Svenska Akademien som lämnar sitt uppdrag, det meddelar han i ett brev till Aftonbladet.
Enligt brevet, som publiceras i tidningen i dag, handlar avhoppen om hanteringen av den kris som uppstått inom institutionen efter anklagelser kring sexuella trakasserier mot den så kallade Kulturprofilen – som är gift med en ledamot i Akademien:
”När krisen över den s.k. Kulturprofilen inleddes i november förra året härskade från början något som verkade vara samsyn i Svenska Akademien. Med tiden har dock en växande spricka uppenbarat sig – Sara Danius åtgärder har i samband med detta utsatts för en växande intern kritik, en kritik jag själv finner både oberättigad och orättfärdig”, skriver Peter Englund i brevet.
Hänvisar till brev
På förfrågan om en kommentar hänvisar den tidigare akademiledamoten till det publicerade brevet, och skriver att han där motiverar sitt avhopp.
”Jag kommer för närvarande ej göra ytterligare uttalanden eller ge några intervjuer”, skriver Peter Englund i ett mejl till Kulturnyheterna.
Författaren och historikern valdes 2002 in som ledamot av Svenska Akademien och var mellan 2009 och 2015 Akademiens ständiga sekreterare.
På posten som ständig sekreterare efterträddes han av Sara Danius.
Svenska Akademin skakad av skandal
Svenska Akademien har under hösten skakats av skandalen kring den så kallade Kulturprofilen, som anklagades för sexuella övergrepp av 18 kvinnor i en granskning av Dagens Nyheter förra året.
Mannen har haft nära band till Svenska Akademien, och institutionen har under ett flertal år stöttat den klubb som Kulturprofilen varit verksamhetsledare för.
En förundersökning mot mannen inleddes i december 2017 av kammaråklagare Christina Voigt, men i mars meddelade Åklagarmyndigheten i Stockholm att delar av förundersökningen läggs ned.
Den anklagade kulturprofilen har hela tiden nekat till anklagelserna.


Lista över Svenska Akademiens ledamöter


Lista över Svenska Akademiens ledamöter

Svenska Akademiens ledamöter väljer själva en ny ledamot när en stol blivit ledig – i regel efter en akademiledamots död. Ledamöterna väljs i princip på livstid. Akademiens stadgar innehöll ursprungligen inga bestämmelser om möjligheten för ledamöter att lämna Akademien. Hållning var att det därmed saknades möjligt att utträda ur Akademien. Den kris som drabbade Svenska Akademien under våren 2018, då flera ledamöter valde att inte längre delta i arbetet, aktualiserade frågan om möjlighet till utträde. Den 2 maj 2018 beslutade kung Carl XVI Gustaf i hovprotokoll om ett tillägg i stadgarna (XI a §), innebärande att en ledamot äger rätt att utträda ur Akademien efter skriftlig anmälan, och att Akademien får besluta att en ledamot som under två års tid inte deltagit i arbetet ska anses ha utträtt.

 1989 valde tre ledamöter, Werner Aspenström (stol 12), Lars Gyllensten (stol 14) och Kerstin Ekman (stol 15), att inte längre delta som en protest mot Akademiens handlande i Salman Rushdie-affären. Aspenström avled 1997 och Gyllensten 2006. Ekman utträdde ur Akademien vid stadgeändringen 2018.
 1996 valde Knut Ahnlund (stol 7) att inte längre delta i Akademiens arbete, även han på grund av diskussionerna kring fatwan mot Salman Rushdie. 2005 valde han att betrakta sig som helt utomstående, som en protest mot att Elfriede Jelinek tilldelats Nobelpriset i litteratur 2004.


Överkalix kommun

Överkalix kommun är en kommun i Norrbottens län. Centralort är Överkalix.

Kommunen omfattar en areal om  km². Vid rikets arealberäkning den 1 januari 2012 av statistiska centralbyrån hade Överkalix kommun 14 exklaver inom andra kommuners gränser.Statistiska centralbyrån (läst 8 februari 2015)

Från norr till söder rinner Kalixälven, en av få älvar som inte byggts ut med vattenkraftverk. Älven är källa till biälvarna Ängesån och Tvärån–Lansån–Skrövån. Längs älven finns Jockfallet, en plats för laxvandring där  sportfiskare fångat 20 kg stora laxar.

På kommungränsen mellan Överkalix och Övertorneå ligger landskapet Norrbottens största sjö, Miekojärvi. Där finns gös, gädda och abborre. Andra sjöar är till exempel Djupträsk, Orrasjärv och Allsjärv

Miekojärvi Samfällighetsförening
Välkommen att fiska i Miekojärvi som är landskapet Norrbottens största sjö, belägen på kommungränsen mellan Överkalix och Övertorneå. Här kan du bland annat fiska gös, gädda och abborre.
Bilväg finns från Allsån, 16 km, ända ut på udden, där sjösättningsplats finns. Från Kalix kör man via Kypasjärvi-Svartträsk. Från Luleå är det drygt 10 mil.
Läs mer och köp fiskekort ifiske.se.
Naturkartan
Klicka på förstoringsfyrkanten nere till höger. Klicka sen på textsymbolen uppe till vänster så kommer en lista fram med information om många besöksmål i naturen kring Överkalix.


Överkalix kommun


Överkalix kommun

Från norr till söder rinner Kalixälven, en av få älvar som inte byggts ut med vattenkraftverk. Älven är källa till biälvarna Ängesån och Tvärån–Lansån–Skrövån. Längs älven finns Jockfallet, en plats för laxvandring där  sportfiskare fångat 20 kg stora laxar.


Övertorneå kommun

Övertorneå kommun (finska:Ylitornion kunta) är en kommun i Norrbottens län i Sverige. Centralort är Övertorneå.

Kommunen ingår i minoritetsspråksförvaltningsområdena för finska och meänkieli.

Flera naturreservat är belägna på bergstoppar, däribland Vittakero, Isovaara och Makkarajärvi. Armasjärvimyren, belägen en mil sydväst om Övertorneå, var tidigare en havsvik men landhöjningen har förändrat området.

Armasjärvimyren
En dryg mil sydväst om Övertorneå ligger Armasjärvimyren. Följ den spångade stigen ut på myren där det blomstrar för fullt sommartid. Kalken i marken gör myren artrik – mossor, växter och insekter stortrivs! Ett mecka inte bara för botanisten utan för alla som vill ha en naturupplevelse.
En gång en havsvik
Armasjärvimyren ligger 50 meter över dagens havsyta. När trycket från inlandsisen upphörde reste sig landet med nästan en meter på hundra år. Den gamla havsviken blev en myr, fem mil från dagens kust. Havsväxterna blåsäv och norskstarr är troligen en kvarleva från den tiden.
Rara växter
Berggrunden som döljer sig under myren är rik på kalk – naturens godis som gör myren rik på arter av mossor och kärlväxter. Myrar som dessa kallas därför rikkärr och är du intresserad av växter så är Armasjärvimyren ett måste. Här finns stora bestånd av kärrbräken, en art som du annars hittar i södra Sverige. På myren växer myggstarr, en raritet som hör hemma i fjällen. Totalt 170 arter kärlväxter är påträffade, däribland kalkälskande arter som glansvide och den vackra myrbräckan som lyser upp marken med sina gula små blommor. Den som är intresserad av kärrens mossor kan också få sitt lystmäte. Bland annat har man funnit åtta arter vitmossa här.
Människans marker
Längre tillbaka nyttjades Armasjärvimyren av traktens människor. Längs Armasjoki och Songankijoki slog bönderna starrhö. Här fanns tidigare fullt med hölador, nu finns bara några rester. Man har också brutit torv för torvströ till ladugårdarna och även försökt dika vissa delar av myren för att odla på. Nu har människorna lämnat sina arbeten på myren, men här sprudlar det av liv ändå. Är det inte trumpetande sångsvanar så är det vitmossor som tålmodigt fångar solljuset och dricker näring och vatten från omgivningen. Ta del av livet på Armasjärvimyren, du med!
Aktuellt för detta besöksmål
Just nu har vi inga nyheter. Men håll utkik här efter kommande nyheter.
Föreskrifter
Alla föreskrifter finns i reservatsbeslutet. Det är tillåtet att:
• vandra
• tälta
• plocka bär och matsvamp
• fiska och jaga i enlighet med gällande lagar
Tänk på att det inte är tillåtet att:
• göra upp eld
• köra snöskoter
• skada växt- och djurliv
Tänk på allemansrätten och var rädd om naturen!
Serviceinformation
Fakta
Kommun: Övertorneå
Bildat år: 1976
Storlek: 0,7 kvadratkilometer
Skyddsform: Naturreservat, Natura 2000
Övrigt: Det finns en spångad slinga med informationsskyltar och två rastplatser med bord och bänkar i området.
Hitta hit
Kontakt
Frågor om skötsel av anläggningar eller naturskötsel i statliga naturreservat eller nationalpark
Telefon 010-225 50 00
Tack för din medverkan
Berätta hur vi kan göra den här sidan bättre. Dina synpunkter är värdefulla för oss och din medverkan hjälper oss att förbättra webbplatsen.
Tyvärr kan vi inte svara på dina synpunkter här. Om du har en fråga som du vill ha svar på kan du gå via kontaktinformation.


Övertorneå kommun


Övertorneå kommun

I kommunen finns 23 naturreservat som förvaltas av Länsstyrelsen i Norrbottens län.


Övertorneå kommun

I kommunen finns 23 naturreservat som förvaltas av Länsstyrelsen i Norrbottens län. Urskogslika barrskog återfinns i Juurakkomaa naturreservat som är beläget på gränsen mellan Övertorneå och Överkalix kommuner.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Politiska styren i Övertorneå kommun-8--sv-0025-396

Övertorneå kommun

ÅrPartier1992-1994 C ÖA M KD FP1995-1998Sveriges Kommuner & Landsting: Maktfördelning för tidsperioden 1994 - 2014  Läst 9 januari 2016 S1999-2002 S C V2003-2006 S NS V ÖA2007-2008 S V ÖA2008-2010Norrländska Socialdemokraten, 17 oktober 2008: Nya majoriteten utsedd i Övertorneå Läst 9 januari 2016 C NS ÖA M KD2011-2014Sveriges Radio, 12 april 2011: Väljarna svek den Centerledda alliansen Läst 9 januari 2016 S V ÖFA 2015-2018 ÖFA C NS KD M 2018- C NS KD V ÖF

Maktfördelning för tidsperioden 1994 - 2014 Läst 9 januari 2016 S1999-2002 S C V2003-2006 S NS V ÖA2007-2008 S V ÖA2008-2010Norrländska Socialdemokraten, 17 oktober 2008: Nya majoriteten utsedd i Övertorneå Läst 9 januari 2016 C NS ÖA M KD2011-2014Sveriges Radio, 12 april 2011: Väljarna svek den Centerledda alliansen Läst 9 januari 2016 S V ÖFA 2015-2018 ÖFA C NS KD M 2018- C NS KD V ÖFA


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Politiska styren i Övertorneå kommun-8--sv-0025-399

Övertorneå kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Politiska styren i Övertorneå kommun-8--sv-0025-402

Övertorneå kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Lista över kommunstyrelsens ordförande-9--sv-0025-408

Övertorneå kommun

Namn Tillträdde Avgick   Harry Grape (C)Norrbottens-Kuriren, 16 december 1991: "Borgerligt styre i Övertorneå"  1 januari 1992  31 december 1994   Kurt A Larsson (S)  1 januari 1995  1998   Arne Honkamaa (S)  1999  september 2008Sveriges Radio, 19 juni 2008: Arne Honkamaa avgår som kommunalråd Läst 8 januari 2016Norrbottens-Kuriren, 20 juni 2008: Arne Honkamaa avgår Läst 8 januari 2016   Linda Ylivainio (C)  oktober 2008Sveriges Radio, 22 september 2008: Ylivainio första kvinnliga kommunalråd i Tornedalen: "Det är stort" Läst 8 januari 2016  31 december 2010   Roland Kemppainen (S)  1 januari 2011  31 december 2014   Tomas Mörtberg (C)  1 januari 2015-

Lista över kommunstyrelsens ordförande Namn Tillträdde Avgick Harry Grape (C)Norrbottens-Kuriren, 16 december 1991: "Borgerligt styre i Övertorneå" 1 januari 1992 31 december 1994 Kurt A Larsson (S) 1 januari 1995 1998 Arne Honkamaa (S) 1999 september 2008Sveriges Radio, 19 juni 2008:

Ylivainio första kvinnliga kommunalråd i Tornedalen: "Det är stort"
Centerpartiets Linda Ylivaino blir nytt kommunalråd i Övertorneå. Det avgjordes efter en sluten omröstning i kommunfullmäktige vid lunchtid på måndagen. Linda Ylivainio vann med 20-15 i röster mot socialdemokraternas Inga Savilahti-Häggbo. Ylivainio blir historisk som första kvinnliga kommunalråd i Tornedalen.
Det var en rörd Linda Ylivaino (c) som höll tacktal efter omröstningen i kommunfullmäktige i Övertorneå på måndagen.
– Jag är otroligt överväldigad och överrumplad över det beslut som har tagits här. Jag är otroligt stolt över att jag i min första fullmäktigeperiod får vara med om Tornedalens första kvinnliga kommunalråd, sa Linda Ylivainio efter omröstning och tackade också socialdemokraternas kandidat till kommunalrådsposten, Inga Savilahti-Häggbo.
I den slutna omröstningen som hölls i kommunfullmäktige fick Linda Ylivaino 20-15 i röster mot socialdemokraternas Inga Savilahti-Häggbo.
Hur stort är det här för dig?
– Jag vågar inte säga hur stort det här är. Det är totalt historiskt. Det var en stor utmaning för mig i förra valet, att bli Tornedalens första kvinnliga kommunalråd och jag blir den yngsta i vår kommun, så det här är stort… Men det stora arbetet ligger framför oss, det ska vi komma ihåg.
Vad händer med makten nu?
– Det är den först uppgiften jag måste ta itu med, att formera en allians och en majoritet så att vi får en stabil majoritet.
Är det lätt att formera en stabil majoritet?
– Jag är optimistisk, jag tror att vi har förutsättningar att nå det. Jag tycker att många här har vittnat om att de är beredda att ta ansvar för kommunens bästa.
När centerpartisten Linda Ylivainio nu tar över som nytt kommunalråd i Övertorneå förlorar näringsminister Maud Olofsson sin politiskt sakkunniga. Det var en kluven näringsminister som tog emot beskedet om Linda Ylivainios nya tjänst.
– Det är fantastiskt trevligt att hon får det förtroendet, men jag är lite ledsen för jag tappar henne som medarbetare och politiskt sakkunnig. Men jag är inte förvånad att hon får det förtroendet för hon är en väldigt duktig person.
Stig Karlström, SR Sisuradio
stig-karlstrom@sr.se


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Lista över kommunstyrelsens ordförande-9--sv-0025-410

Övertorneå kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Lista över kommunstyrelsens ordförande-9--sv-0025-411

Övertorneå kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Lista över kommunstyrelsens ordförande-9--sv-0025-413

Övertorneå kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Lista över kommunstyrelsens ordförande-9--sv-0025-415

Övertorneå kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Lista över kommunstyrelsens ordförande-9--sv-0025-416

Övertorneå kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Lista över kommunstyrelsens ordförande-9--sv-0025-417

Övertorneå kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0025.jsonl--Q307603--Lista över kommunstyrelsens ordförande-9--sv-0025-419

Övertorneå kommun