Drots

Drots var ett medeltida och tidigmodernt nordiskt ämbete vars innehåll förändrades över tid. Förenklat kan man säga att den svenska drotsen hade uppgifter som motsvarade vad dagens justitieminister gör.

Ordet är belagt i fornsvenska som drotzet och forngutniska som drotseti, och betydde från början 'ekonomisk administratör, överhovmästare'. Etymologin är oklar, och ordet kan vara nordiskt eller inlånat från medellågtyska, och är i vilket fall som helst starkt påverkat av det senares druczate. Möjligen är ordet besläktat med drott.

Namn och ätt Sköld Porträtt Födelse Tillträde Frånträde Död Källor Ulf Karlsson (Ulv)Ulvätten100px| saknas Okänt 1276 1280  1281SR Knut Matsson (Lejonbjälke)Lejonbjälke100px| saknas Okänt 1280 1288 1289SR Magnus RagvaldssonPeter Ragnvaldssons ätt100px|saknas Okänt 1288  SR Tyrgils KnutssonTyrgils Knutssons ätt100px|saknas Okänt Före 1290 1291 1306 (avrättad)Om marsken Torgils Knutssons släktförhållanden. Ett meddelande av Sven Axelsson, Boliden, Personhistorisk Tidskrift 1950, nr 1-2 Abjörn SixtenssonSparre av Tofta 100px| saknas Okänt 1302drots åt hertig Erik 17 maj 1304omnämns ej i källorna mellan detta datum och 1307 8 januari 1307drots åt hertig Valdemaråterigen omnämnd i källorna från detta datum 1310 Leonard ÖdessonÖrnfot100px|saknas Okänt Okänt senast 1311 tidigast 1310Seraphimer Ordens historia av Gustaf Wilhelm af Tibell Knut JonssonAspenäsätten100px| saknas Okänt 1311 1314 1347 Johan von Brunkowvon Brunkow100px| saknas Okänt Slutet av 1314 Sommaren 1318 Omkring 1 november 1318(avrättad) Mats KettilmundssonMats Kettilmundssons ätt 100px|Mats Kettilmundssons sigill saknas Okänt 27 juni 1318 Före 25 november 1319 11 maj 1326 Knut JonssonAspenäsätten100px| saknas 1322 1333 1347 Gregers MagnussonBjälboättens oäkta gren100px| saknas Okänt Två perioder på 1330-talet Okänt Nils Abjörnsson (Sparre av Tofta)Sparre av Tofta100px| saknas Okänt 1335 1337 1359 Nils TuressonBielke100px| saknas Okänt 1344 1351 1364 Bo JonssonÄldre Gripätten 100px|Ätten Grips vapensköld saknas Senast i början av 1335 1371 20 augusti 1386 Krister NilssonVasaätten100px| saknas Omkring 1365 1435 29 april 1441 Karl Knutsson (Bonde)Bonde100px100px|  1408 eller 1409 före 1441efter 1441 1470 Per Brahe d.ä.Braheätten 100px 100px Maj 1520 Januari 1569 1590 1 september 1590 Nils Göransson GyllenstiernaGyllenstierna 100px 100px 1526 Juli 1590 1595 Oktober 1601 Mauritz Stensson LeijonhufvudLeijonhufvud] 100px 100px  10 september 1559 1602 23 november 1607 Magnus BraheBraheätten 100px 100px 25 september 1564 1612 4 mars 1633 Gabriel Gustafsson OxenstiernaOxenstierna 100px 100px 15 juni 1587 13 juni 1634 27 november 1640 Per Brahe d.y.Braheätten 100px 100px 18 februari 1602 14 april 1641 12 september 1680 Magnus Gabriel De la GardieDe la Gardie 100px 100px 15 oktober 1622 18 september 1680 1684 26 april 1686 Carl Axel WachtmeisterWachtmeister af Johannishus 100px(fullständigt vapen) 100px 9 maj 1754 12 december 1787 1809 5 april 1810 Namn Sköld Porträtt Födelse Tillträde Frånträde Död Källo

Ett meddelande av Sven Axelsson, Boliden, Personhistorisk Tidskrift 1950, nr 1-2 Abjörn SixtenssonSparre av Tofta saknas Okänt 1302drots åt hertig Erik 17 maj 1304omnämns ej i källorna mellan detta datum och 1307 8 januari 1307drots åt hertig Valdemaråterigen omnämnd i källorna från detta datum 1310 Leonard saknas Okänt Okänt senast 1311 tidigast 1310Seraphimer Ordens historia av Gustaf Wilhelm af Tibell Knut saknas Okänt 1311 1314 1347 Johan von Brunkowvon saknas Okänt Slutet av 1314 Sommaren 1318 Omkring 1 november 1318(avrättad) Mats KettilmundssonMats Kettilmundssons ätt Mats Kettilmundssons sigill saknas Okänt 27 juni 1318 Före 25 november 1319 11 maj 1326 Knut saknas 1322 1333 1347 Gregers MagnussonBjälboättens oäkta saknas Okänt Två perioder på 1330-talet Okänt Nils Abjörnsson (Sparre av Tofta)Sparre av saknas Okänt 1335 1337 1359 Nils saknas Okänt 1344 1351 1364 Bo JonssonÄldre Gripätten Ätten Grips vapensköld saknas Senast i början av 1335 1371 20 augusti 1386 Krister saknas Omkring 1365 1435 29 april 1441 Karl Knutsson 1408 eller 1409 före 1441efter 1441 1470 Per Brahe d.ä.Braheätten 100px 100px Maj 1520 Januari 1569 1590 1 september 1590 Nils Göransson GyllenstiernaGyllenstierna 100px 100px 1526 Juli 1590 1595 Oktober 1601 Mauritz Stensson LeijonhufvudLeijonhufvud] 100px 100px 10 september 1559 1602 23 november 1607 Magnus BraheBraheätten 100px 100px 25 september 1564 1612 4 mars 1633 Gabriel Gustafsson OxenstiernaOxenstierna 100px 100px 15 juni 1587 13 juni 1634 27 november 1640 Per Brahe d.y.Braheätten 100px 100px 18 februari 1602 14 april 1641 12 september 1680 Magnus Gabriel De la GardieDe la Gardie 100px 100px 15 oktober 1622 18 september 1680 1684 26 april 1686 Carl Axel WachtmeisterWachtmeister af Johannishus 100px(fullständigt vapen) 100px 9 maj 1754 12 december 1787 1809 5 april 1810 Namn Sköld Porträtt Födelse Tillträde Frånträde Död Källor

Här kan du ladda ned äldre häften av Personhistorisk Tidskrift i PDF-format.
1950-1970
Häfte 1-2/1950FOLKE SLEMAN Bernhard von Beskows Levnadsminnen
SVEN AXELSSON Om marsken Torgils Knutssons släktförhållanden. Ett meddelande
OLOF RIBBING Några notiser om hovstallmästaren Adam Ehrengranat6.16 MB 300 downloads
Häfte 3-4/1950H. SCHMITERLÖW Henning Christian Schmiterlöw och hans litterära förbindelser
A. FILIP LILJEHOLM Medeltida arvslagar och släktskapsbestämning. Studier i Svenskt diplomatarium 1
BERTIL BROOMÉ Kring Johan Jöranssons (Rosenhane) stambok
Recensioner
Personregister6.59 MB 222 downloads
Häfte 1-2/1951GOTTFRID CARLSSON Ätten Gädda i Gäddeholm. Sten Sture den yngre mödernesläkt
OTTO CRONEBORG (†) En litterärt intresserad 1600-talskrigare
FRIEDRICH HERMANN SCHUBERT Zur Charakteristik des Ludwig Camerarius6.96 MB 183 downloads
Häfte 3-4/1951BENGT HILDEBRAND Daniel Almqvist. Ett historikeröde. Jämte bibliografi över Daniel Almqvists tryckta skrifter
UNO WILLERS Xavier Marmier och Sverige än en gång. Replik till Elsa Norberg
Recensioner
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Personregister7.15 MB 103 downloads
Häfte 1-2/1952MANNE HOFREN Erik Arbins "Lefwernes Lopp". En versifierad självbiografi från 1700-talet
BENGT MEDIN Carl Jacob von Schantz' anteckningar från åren 1808-1809
CARL-AXEL TORÉN Hans Gabriel Trolle-Wachtrneister och Magnus Toren
FILIP LILJEHOLM Medeltida arvslagar och släktskapsbestämning II
JAN ERIC ALMQUIST Bidrag till den ointroducerade adliga s. k. Bjurums-släktens historia
ERIK HÅRD AF SEGERSTAD Tegnerska släkttraditioner. En granskning
INGEBORG WILCKE-LINDQVIST Bidrag till Tomtasläktens och äldre Väsbyättens historia
JAN LIEDGREN Ätterna Linds äldre vapenbilder
STEFAN SÖDERLIND Tyrgils Knutssons härkomst
GUNNAR HELLSTRÖM Tillägg till Stockholms stads herdaminne
BENGT HILDEBRAND Bidrag till släkten Estenbergs historia. Meddelande8.42 MB 313 downloads
Häfte 3-4/1952BENGT HILDEBRAND Förväxlings- och identifieringsproblem. 2. Ericus Mattei, Erik Matsson, Erik Rörning och Henrik Matsson Huggut
Recensioner
Rättelser till A. Filip Liljeholm, Medeltida arvslagar och släktskapsbestämning
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister3.00 MB 139 downloads
Häfte 1-2/1953SVEN STOLPE En svensk nyckelroman. Om C. F. Ridderstads »Frenologen» och dess bakgrund
PER EDW. GUSTAFSSON Margareta Cabeliau—Margareta Slots. Ett meddelande om en autografsamling och ett fynd däri
JOHN BERNSTRÖM Frederik Coyett, guvernör på Formosa 1656-62, och hans ättlingar
Riddarhusets genealogiska arbeten
ADOLF SCHÜCK Drottning Ulvhilds härkomst
OTTO ADELBORG Tomta- och Björköätten
SVEN AXELSON Ett bidrag till grevinnan Hedvigs av Ravensberg och hennes släkts historia
HANS GILLINGSTAM Johan Slawekas tredje hustrus härstamning
JAN ERIC ALMQUIST 1569 års adelsprivilegier och våra äldsta bevarade häradshövdingeregister
ELSA NORDSTRÖM Ferberska kistan4.42 MB 220 downloads
Häfte 3/1953STEN CARLSSON Folkungarna - en släktkonfederation
ÅKE DAVIDSSON Ett memorial för en adlig ynglings Englandsresa på 1630-talet
OLOF BYSTRÖM »Lefwernes Lopp» med melodi2.67 MB 193 downloads
Häfte 4/1953SVEN AXELSON När blev Svantepolk Knutsson lagman i Östergötland?
HANS GILLINGSTAM Leonard Ödessons (Örnfot) hustrus härstamning från Birger Jarl
SUNE NORRMAN Något om professor Johan Spongberg
Recensioner
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister3.68 MB 165 downloads
Häfte 1-2/1954BIRGER GEZELIUS Prosten Georg Gezelius' självbiografi4.25 MB 113 downloads
Häfte 3/1954ERIK ELINDER Adolf Ludvig Hamiltons minnesanteckningar från 1800 års riksdag
HANS GILLINGSTAM Leonard Ödessons hustrus sigill4.74 MB 115 downloads
Häfte 4/1954Recensioner
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister till sidorna 73-1712.67 MB 105 downloads
Häfte 1-2/1955BENGT HILDEBRAND Joh. Ax. Almquist 1870-1950. Minnesord
JAN CARL ALMQUIST Joh. Ax. Almquists tryckta skrifter. Bibliografisk översikt
SVEN ULRIC PALME Gustav III och Marmontel. Ett bidrag till det gustavianska skedets opinionshistoria
ARTUR ATTMAN John Hall & Co:s konkurs
ARNE HOLMBERG L. A. Ekmarcks anteckningar om Berzelius. Utgivna med inledning och noter
GUNNAR THORNSTRÖM Ett bidrag till Georg Ingelgrens biografi
JAN ERIC ALMQUIST Samtida anteckningar om adliga ätten Oxehufvud (1573-1625). Utgivna och kommenterade
HERMAN SMOCK Olof Jonssons i Högsrum ättlingar — en öländsk frälsesläkt
ERIK HÅRD AF SEGERSTAD Släkten Tegnérs stamfader. En rättelse6.01 MB 191 downloads
Häfte 3-4/1955IVAR SCHNELL Sörmländsk heraldik på utställning i Kungstornet i Nyköpingshus
GUSTAV SJÖBERG Petrus Michaelis Fecht. Nya bidrag
FOLKE SLEMAN En riksdagsresa är 1614. Borgmästaren Olof Pederssons räkenskap över sina utlägg vid riksdagen i Örebro
SVEN AXELSON Titeln "domicellus" och dess samband med dateringen av Svantepolk Knutssons första gåvobrev till Vreta kloster
Recensioner
Rättelse till Jan Eric Almquist. Samtida anteckningar om adliga ätten Oxehufvud (1573-1625) i PHT 1955
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister6.15 MB 182 downloads
Häfte 1-2/1956ARVID BÆCKSTRÖM John Hall — den infantile
MAGNUS COLLMAR Den äldre vasatidens prästerskap i Torpa pastorat på Västra Rekarne
BIRGER GEZELIUS En gammal prästsläkts sigill
JAN ERIC ALMQUIST Fru Ebba Brahes släktanteckningar (1574-1633). Utgivna och kommenterade
GÖRAN SETTERKRANS Hans Brasks släktbok. Handskriftsundersökning och datering
RAGNAR GULLSTRAND Släkterna Skytte, Skyttehjelm och Skyttenhjelm
BERTIL BROOMÉ Personregistrering på Island4.95 MB 191 downloads
Häfte 3/1956EINAR HEDIN Diplomaten Carl Fleetwood och hans dagbok. I. Studieår. Tjänstgöring i domstolar och utrikesförvaltning - intill 1885
GUNNAR BENDIX Hammerstaätten
AXEL MOLLSTADIUS Knut Kristinesson (1297) och riddaren Gustaf Olofsson till Tofta (1484)3.07 MB 174 downloads
Häfte 4/1956Recensioner
Beriktiganden och rättelser
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister2.92 MB 102 downloads
Häfte 1-2/1957EINAR HEDIN Diplomaten Carl Fleetwood och hans dagbok. II. Tjänstgöring som sekreterare i utrikesdepartementet 1885-1889
BRITA STJERNSWÄRD Bröderna Hagerman och Vittskövle
GOTTFRID CARLSSON Sigrid Storråda och Sigridlev
STEFAN SÖDERLIND Tyrgils Knutssons familjeförbindelser med konungahuset
ALLAN MOHLIN Porsesläkten tre sjöblad
HANS GILLINGSTAM Margareta Grips bok
BENGT HILDEBRAND Jacob Ichsell (Ixel)3.52 MB 247 downloads
Häfte 3/1957ARNE HOLMBERG Berzelius och familjen Brandel
BRITA STJERNSWÄRD Lord Kellies arkiv på Cambo House i Skottland
BENGT HILDEBRAND Till släkten Husbergs historia. Några randanteckningar till litteraturen2.69 MB 116 downloads
Häfte 4/1957GOTTFRID CARLSSON Sigrid Storrådas söner
LARS SJÖDIN Några egenhändiga anteckningar av Gustav Vasa
LARS SJÖDIN Conrad von Pyhy i Konung Ferdinands tjänst
Recensioner
Generalregister till Personhistorisk tidskrift
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister3.03 MB 151 downloads
Häfte 1-2/1958EINAR HEDIN Diplomaten Carl Fleetwood och hans dagbok III. Chef för utrikesdepartementets politiska avdelning 1889-1892. I. 1889-1890
A. FILIP LILJEHOLM Till frågan om Sparre av Tofta - och Ulvätternas äldre historia
RUDOLF BIEDERSTEDT Mitteilungen zur Geschichte der Familie Eosander
MAGNUS COLLMAR Kyrkoherde Laurentius Nicolai Blackstadius självbiografiska anteckningar
NILS STAF Stockholms högskolas historia. Några randanteckningar
CARL LINDSTEN Om Knut Kristinesson d. y.
KJELL-GUNNAR LUNDHOLM Drottning Katarina Karlsdotters förfäder5.62 MB 216 downloads
Häfte 3/1958BERTIL BROOMÉ Krigsarkivet och de privata arkiven
KJELL MAGNELL Hjärneättens ursprung
E. ALFRED JANSSON Släkten von Malmborgs stamfader
SVEN AXELSON Unika annalnotiser3.21 MB 142 downloads
Häfte 4/1958GUNNAR HELLSTRÖM Sigtunaborgmästaren och riksdagsmannen Johan Sundblad. Några biografiska uppgifter
MAGNUS COLLMAR Gravstenars falska vittnesbörd
Recensioner
Rättelse till A. Filip Liljeholm: Till frågan om Sparre av Tofta- och Ulvätternas äldre historia
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister5.30 MB 155 downloads
Häfte 1-2/1959EINAR HEDIN Diplomaten Carl Fleetwood och hans dagbok. III. Chef för utrikesdepartementets politiska avdelning 1889-1892. 2. 1891-1892
GOTTFRID CARLSSON Junker Mauritius Sture. Ett medeltidsgenealogiskt problem
JAN LIEDGREN Folke Magnussons gåvobrev till sin hustru Kristina Magnusdotter, hans sätesgård Åby och hans släkt
MAGNUS COLLMAR Ätten Hjort av Vilsta
BERTIL BROOMÉ Autografsamlingar6.36 MB 151 downloads
Häfte 3/1959BENGT HILDEBRAND Klimatväxlingen i modern svensk biografi. Exemplifiering och synpunkter
GUSTAF BRYNNEL Per Månsson Utters sigill2.90 MB 107 downloads
Häfte 4/1959Recensioner
Meddelande angående Personhistoriska Samfundet
Förkortningslista
Personregister3.32 MB 103 downloads
Häfte 1-2/1960LEIF LJUNGBERG Skåne-släkten Widell. Genealogiska och biografiska anteckningar
CARL FÄGERSKJÖLD Samuel Nilsson Ross till Hässlö. En identifieringsundersökning med ett svärd som utgångspunkt
YRJÖ BLOMSTEDT Juris professor Benedictus Olai Crusius' härkomst
GOTTFRID CARLSSON Konrad von Pyhys föregåenden
HANS GILLINGSTAM Kunde man under medeltiden upptaga vapen från sin hustrus släkt?
A. FILIP LILJEHOLM Den isländska annalnotisen om Tyrgils Knutssons äktenskap med sveakonungens dotter
HANS GILLINGSTAM Ätten Ulfskölds ursprung
BENGT HILDEBRAND Osmo Durchman in memoriam5.50 MB 180 downloads
Häfte 3/1960SVEN KJÖLLERSTRÖM Prosterier, pastorat och kyrkoherdar i Uppsala stift år 1527
BJÖRN HELMFRID Fogdar och borgmästare i Norrköping 1567-1618
GUSTAF BRYNNEL Olaus Petri Medelpadius4.72 MB 161 downloads
Häfte 4/1960Recensioner
Meddelande angående Personhistoriska Samfundet
Förkortningslista
Personregister3.63 MB 116 downloads
Häfte 1/1961EVALD PALMLUND Jag som ej anor har. Erik Lindorms förfäder
SVEN AXELSON Den isländska annalnotisen om Tyrgils Knutssons äktenskap med sveakonungens dotter
HANS GILLINGSTAM Tott-studier
HANS GILLINGSTAM Nils Grip. Till belysningen av Vasaättens sinnessjukdom
MAGNUS COLLMAR De fattiga djäknar. Ett bidrag till vasatidens skolhistoria
MANNE HOFRAN Carl Magnus Wrangel och »Old Swedes» i Delaware
TORSTEN G. AMINOFF Tor Carpelan in memoriam4.00 MB 168 downloads
Häfte 2/1961HANS GILLINGSTAM Åke Bengtsson Färla och hans skriftliga kvarlåtenskap
Recensioner
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister2.98 MB 117 downloads
Häfte 3-4/1961STAFFAN HÖGBERG och HELENE DANIELSEN Matrikel över ledamöter av Kungl. Patriotiska Sällskapet 1766-1815 (Skrifter utgivna av Personhistoriska Samfundet 13)5.23 MB 85 downloads
Häfte 1/1962STEN CARLSSON »Fyllom våra glas och låtom oss skratta». Problem kring en politisk dryckesvisa
ROLF KARLBOM Brytningen mellan makarna Hall år 1808
HANS GILLINGSTAM Hålbonäs-ätten och arvet efter Esbjörn Blåpannas hustru
BENGT HILDEBRAND Bidrag till släkten Makeléer (Macklier) — Macleans historia
HANS GILLINGSTAM Studier rörande Vasatidens lågfrälse2.35 MB 255 downloads
Häfte 2/1962BIRGER STOLPE Frenologens självrannsakan
OLOF VON FEILITZEN Släkten Kökeritz' härkomst
MAGNUS COLLMAR Olaus Petri, skolmästare i Stockholm 1563-1565
GOTTFRID CARLSSON Reinhold Leuhusen och Caspar Holste. Ett testamente i Paris 1565
ARNE HOLMBERG Om ämbetsverken i Stockholm för 200 år sedan ur aspirantsynpunkt. Ur Bengt Bergius' brevväxling med Joh. Sundius
Recensioner
Beriktiganden
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister3.30 MB 128 downloads
Häfte 3-4/1962JOHAN FEUK En biskoplig brevväxling. Vilhelm Faxe - Carl Fredrik af Wingård 1818-1850 (Skrifter utgivna av Personhistoriska Samfundet 14)5.31 MB 87 downloads
Häfte 1/1963TORE NYBERG Vadstena klosters pionjärer. En studie i Vadstenadiariets formelsystem
SVEN LJUNG "Prelatskolan" på Fjällskäfte gård. Till ärkebiskop Nicolaus Ragvaldis biografi
ELSA NORDSTRÖM Släkten Gyllenhoffs härstamning
BERTIL BOËTHIUS Harald Hjärne. Anförande i Historiska föreningen i Uppsala vid dess minnesfest 26/5 19622.22 MB 159 downloads
Häfte 2/1963FREDRIC BEDOIRE Släkten Bedoire
ARNOLD SANDBERG Victor Örnberg och Vadstena slott
GOTTFRID CARLSSON En märklig svensk i 1500-talets Frankrike. Jean Bodin om Caspar Holste
Meddelande2.80 MB 111 downloads
Häfte 3/1963TORE NYBERG 1462 års medlemsförteckning från Vadstena kloster. Nunnorna
HANS GILLINGSTAM Släkten Gyllenhoffs stammoder. Ett karolinskt kvinnoöde
JAN LIEDGREN Mirakelberättelser och kanonisationsprocesser som personhistoriska källor
JOHAN FEUK Gunnar Carlquist och Lunds stifts herdaminne
Recensioner
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister6.14 MB 131 downloads
Häfte 4/1963Bengt Hildebrands bibliografi. Tryckta skrifter 1913-1963 samt radioföredrag m.m. 1939-1963 (Skrifter utgivna av Personhistoriska Samfundet 15)3.21 MB 108 downloads
Häfte 1-2/1964BIRGITTA LAGER Lille Jöns Andersson, en storköpman i 1500-talets Stockholm
JAN ERIC ALMQUIST Anders Sigfridsson [Rålamb] († 1581). Före 1569
ROLF KARLBOM En sengustaviansk visa söker sin författare
ÅKE LILLIESTAM Den Wallinska konceptboken
KURT FALCK En svensk officer vid Dybböls skansar. Ett hundraårsminne. Ur Gustaf Selldéns dagbok och brev
ARNE HOLMBERG Ur litteraturen om Sonja Kovalevsky
GEORG LANDBERG Ludvig Stavenow och Georg Wittrock. Anförande vid Historiska Föreningens i Uppsala 100-årsjubileum 26 maj 19625.25 MB 142 downloads
Häfte 3-4/1964JOHAN FEUK Bengt Hildebrand. In memoriam
TORE NYBERG Medlemsintagningen i Vadstena klosters nunnekonvent intill 1462
JAN LIEDGREN Bengt Arvidssons morgongåvobrev. En västgötsk förfalskningshistoria från 1400-talet
BETH HENNINGS Gustav III :s dödsmask
ERIK NORDENFALK Otto Nordenfalk i dansk-tyska kriget 1864
Notis om Lille Jöns Anderssons begravning
Recensioner
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister8.63 MB 149 downloads
Häfte 1-2/1965HANS GILLINGSTAM Den skånsk-norrländska släkten Svenonius (Skrifter utgivna av Personhistoriska Samfundet 16)10.84 MB 115 downloads
Häfte 3/1965GEORG LANDBERG Gottfrid Carlsson - In memoriam
HANS GILLINGSTAM Vem var fader till Nils Lindormsson (Bååt) till Aneby?
ALICE QUENSEL Släkten Quensels första generation i Sverige. En 1600-talsbild från bergslagen, I
GUNNAR BRAMSTÅNG Kornetten Gustaf Gyllenkroks levnadsöde. Kring traditionen om bakgrunden till stiftandet av vårt första s. k. räddningsinstitut för vanartade barn
BIRGER STOLPE Marie Sophie Schwartz' börd. En victoriansk släktgåta
TORSTEN BURGMAN Johan August Schvan, UD-tjänsteman, kammarherre och liberal politiker
BERTIL BOËTHIUS Historiska omvärderingar. Föredrag i Historiska klubben i Stockholm vid dess femtiårsfest 27 okt. 1965 och i utvidgad form i Historiska föreningen i Uppsala 3 dec. 19654.71 MB 137 downloads
Häfte 4/1965Recensioner
Rättelser
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Förkortningslista
Personregister3.09 MB 107 downloads
Häfte 1-2/1966Stadgar för Personhistoriska samfundet, antagna den 16 juni 1966
HANS GILLINGSTAM Svinhuvud och Svinakula
HANS GILLINGSTAM Arvskiftet efter Per Ingemundssons (Hamraätten) hustru Bengta Knutsdotter. Ett invecklat genealogiskt problem
CARL FÄGERSKIÖLD Vasanamnet och Carl Carlsson Gyllenhielm
GUSTAF BRYNNEL Var Olaus Petri Medelpadius skolmästare i Stockholm?
ALICE QUENSEL Släkten Quensels första generation i Sverige. En 1600-talsbild från bergslagen, II
FREDRIC BEDOIRE Tillägg till släkten Bedoires genealogi
J. WILHELM NORDENSON † Spökslottet
JAN ERIC ALMQUIST Rättelser och tillägg till uppslagsverket »Lagmän och häradshövdingar i Sverige» (1955)5.61 MB 260 downloads
Häfte 3-4/1966PONTUS MÖLLER Colquhoun—Cahun—Gahn—Canonhielm. En boskillnad
BERTIL BOËTHIUS Svinhuvud och Svinakula. Fortsatt diskussion
TORSTEN BURGMAN Johan August Schvans sista år. En fortsättning
GÖRAN WENDEL Brevsamlingar i enskild ägo
Recensioner
Tidskriftsöversikt
Rättelse
Meddelande angående Personhistoriska samfundet
Ledamotsförteckning
Förkortningslista
Personregister10.40 MB 171 downloads
Häfte 1-2/1967WILHELM ODELBERG Minnesord över Axel Hirsch
HANS GILLINGSTAM Konung Birgers dotter Agnes, en bortglömd svensk kungadotter
JAN ERIC ALMQUIST Ägarna till sätesgården Stora Djupsås i Västergötland under vasatiden
ERIK BOLLERUP Sven Bring (Lagerbring) före professorstiden
NILS AFZELIUS En prästanekdot berättad av P. G Ahnfelt och Edvard Fredrik von Saltza
ALICE QUENSEL Släkten Quensels andra generation i Sverige. 1600-talsbilder från familjen De la Gardies hov
OLLE FRANZÉN Lars Levi Læstadius' studentår
FREDRIC BEDOIRE Aspelin, en östermalmsfamilj kring sekelskiftet
Meddelande angående Personhistoriska samfundet8.17 MB 155 downloads
Häfte 3/1967GUNNAR BROBERG Magnus Orrelius, en frihetstida moralist och skribent
JOHAN FEUK Var Johan Olof Wallin antisemit? Till diskussionen om psalmen 88
CAROLA GOLDKUHL † Porträtt av en ung historieskrivare — C. T. Odhner
ELSA-BRITTA GRAGE Personhistoriska källor i dataåldern
Recension: Gorm den gamles ättlingar. Av HANS GILLINGSTAM8.55 MB 150 downloads
Häfte 4/1967Recensioner
Tidskriftsöversikt
Förkortningslista
Personregister3.96 MB 104 downloads
Häfte 1-3/1968-69STEN LEWENHAUPT Vardagsliv på Rosendals slott år 1851
BJARNE BECKMAN Ingeborg Karlsdotters (Lejonbalk) äktenskap
HANS GILLINGSTAM Flodaprästen Paulus Magnis (Hjort av Vilsta) härstamning
KNUT KNUTSSON Herr Knud Olsen i Hellestad
ALICE QUENSEL Magnus Gabriel de la Gardie och hans sekreterare Wilhelm Johan Quensel
PETER-PAUL WREDE Auf den Spuren von Bellmans Vorfahren in Deutschland
FREDRIC BEDOIRE Mösspolitikern och manufakturisten Abraham Hedman och hans släkt
FOLKE HENSCHEN Erasmus Gabriel Henschen. En officer från Gustaf III:s dagar STIG ÖSTENSON Något om Carl Gustaf af Leopolds tyska fädernesläkt
LENNART LÖTHNER Gardin- och näsduksanekdoterna. Tillägg och reflexioner
GÖRAN WENDEL Nils Edéns minnen. Kommentar till en memoaredition
Tillägg och rättelser till Biskop Hans Brasks släktbok
Meddelanden angående Personhistoriska samfundets årsmöten 1968 och 196915.69 MB 179 downloads
Häfte 4/1968-69STIG ÖSTENSON Småländskt låg- och halvfrälse
OTTO SCHULMAN Överste Otto Schulman och hans deltagande i 30-åriga kriget
GUNNAR JEDEUR-PALMGREN Christoffer Falkengreens födelseort
STIG ÖSTENSON Adliga ätten af Leopolds äldsta led— ett beriktigande
Efterlysning. Var finns Calendarium Gyllencreutz?
Recensioner
Tidskriftsöversikt
Förkortningslista
Personregister9.95 MB 221 downloads
Häfte 1/1970HANS GILLINGSTAM Holmger, Filip och Helena, efter uppslag av A. Filip Liljeholm (†)
ALICE QUENSEL Domaren Wilhelm Johan Quensel. Karolinska miljöbilder från rättens område
INA FRIEDLÆNDER Nils Reinhold Brocman. Till tvåhundraårsminnet av hans död
HENNING WIESLANDER Olof Rydeberg — en mångsysslare från 1800-talets förra hälft7.18 MB 187 downloads
Häfte 2-3/1970KARL GRILLO ANKARSWÄRD Det grillska vapenbrevet
MAGNUS COLLMAR Släktnamn i bakarv. Exempel från Strängnäs stift
LARS SJÖDIN Några handlingar från Sturetiden
HANS GILLINGSTAM Erasmus Gabriel Henschens uppteckningar om finska kriget 1788-90
STIG ÖSTENSON Gylta, Krabbe och Oxehufvud. En 1500-talsgenealogi skärskådad
GILS OLSSON NORDBERG Franz Berwald och musiken vid Karl XIII-stodens avtäckning 5 nov. 1821, ett 150-årsminne
GUNNAR JUNGMARKER "Heros Scriblerus". Lorenzo Hammarsköld karikerad och porträtterad
Rättelse7.68 MB 240 downloads
Häfte 4/1970BJARNE BECKMAN Holmger, Filip och Helena
INGEGERD HILDEBRAND Landshövding Karl Sigfrid Husberg
Recensioner
GUNILLA KARLSSON Tidskriftsöversikt
Meddelande angående Personhistoriska samfundets årsmöte 1970
Förkortningslista
Personregister8.60 MB 155 downloads


Drots


Kåldolmar

miniatyr|Kåldolmar.
Kåldolmar är en variant av maträtten vinbladsdolmar. Dolmar tillagade med vitkål istället för vinblad förekommer också i flera andra länder än Sverige, framför allt i Östeuropa och Mellanöstern.

Det äldsta belägget för att dolmar har tillagats i Sverige är ett recept i 1765 års upplaga av Cajsa Wargs berömda kokbok. Warg instruerade sina läsare att tillaga "dolma" på orientaliskt vis med vinblad, nötfärs (ej fläsk- eller blandfärs) samt pressad citron. I kokboken står även att den som inte hade tillgång till vinblad, som var dyra, istället kunde använda förvällda kålblad. Liknande kålrullader återfinns i stora delar av Östeuropa, men det är bara i Sverige som kålrulladerna bär ett turkiskt namn: "dolma" är turkiska och betyder "fylld".Petter Hellström & Fredrik Svanberg: "Krigarkungen och kåldolmarna", Svenska Dagbladet, 30 november 2013: http://www.svd.se/kultur/understrecket/krigarkonungen-och-kaldolmarna_8778330.svd

Exakt hur rätten kom till Sverige är inte känt. Enligt en teori kom den hit med Karl XII, som efter nederlaget i slaget vid Poltava sökte och fick skydd undan de förföljande ryska styrkorna i det Osmanska riket, och därefter tillbringade över fem år i landet. Många historiker, däribland Dick Harrison, anser det emellertid osannolikt att Karl XII eller någon i hans direkta omgivning var ansvarig för den kulinariska importen. Enligt en annan teori, publicerad i Nationalencyklopedin, kom rätten till Sverige med de ottomaner som medföljde till Sverige för att se till att de stora lån som svenskarna hade tagit betalades tillbaka

Många historiker, däribland Dick Harrison, anser det emellertid osannolikt att Karl XII eller någon i hans direkta omgivning var ansvarig för den kulinariska importen. Enligt en annan teori, publicerad i Nationalencyklopedin, kom rätten till Sverige med de ottomaner som medföljde till Sverige för att se till att de stora lån som svenskarna hade tagit betalades tillbaka.


Kåldolmar

Det äldsta belägget för att dolmar har tillagats i Sverige är ett recept i 1765 års upplaga av Cajsa Wargs berömda kokbok. Warg instruerade sina läsare att tillaga "dolma" på orientaliskt vis med vinblad, nötfärs (ej fläsk- eller blandfärs) samt pressad citron. I kokboken står även att den som inte hade tillgång till vinblad, som var dyra, istället kunde använda förvällda kålblad. Liknande kålrullader återfinns i stora delar av Östeuropa, men det är bara i Sverige som kålrulladerna bär ett turkiskt namn: "dolma" är turkiska och betyder "fylld".Petter Hellström & Fredrik Svanberg: "Krigarkungen och kåldolmarna", Svenska Dagbladet, 30 november 2013: http://www.svd.se/kultur/understrecket/krigarkonungen-och-kaldolmarna_8778330.svd


Kåldolmar

Det äldsta belägget för att dolmar har tillagats i Sverige är ett recept i 1765 års upplaga av Cajsa Wargs berömda kokbok. Warg instruerade sina läsare att tillaga "dolma" på orientaliskt vis med vinblad, nötfärs (ej fläsk- eller blandfärs) samt pressad citron. I kokboken står även att den som inte hade tillgång till vinblad, som var dyra, istället kunde använda förvällda kålblad. Liknande kålrullader återfinns i stora delar av Östeuropa, men det är bara i Sverige som kålrulladerna bär ett turkiskt namn: "dolma" är turkiska och betyder "fylld".Petter Hellström & Fredrik Svanberg: "Krigarkungen och kåldolmarna", Svenska Dagbladet, 30 november 2013: http://www.svd.se/kultur/understrecket/krigarkonungen-och-kaldolmarna_8778330.svd

Exakt hur rätten kom till Sverige är inte känt.


Migrationsverket (Sverige)

Migrationsverket är en svensk statlig förvaltningsmyndighet, som sorterar under Justitiedepartementet. Verket är Sveriges centrala utlänningsmyndighet och ansvarar för verksamhetsområdena asyl, besök och bosättning samt medborgarskap. med instruktion för Migrationsverket. Myndigheten hette fram till 1 juli 2000 Statens invandrarverk.

Rådet är ett etiskt råd som är utsett av regeringen och vars utformning och verksamhet bestäms av instruktionen SFS 2004:294 10 a.

Efter en uppmärksammad händelse i slutet av 2005, där en avvisning firades med champagne i Migrationsverkets lokaler i Solna beslöt regeringen den 15 december 2005 att låta Migrationsverkets etiska råd få en mer fristående ställning med ledamöter tillsatta av regeringen. Detta reformerade råd började sitt arbete den 1 februari 2006.

den 11
januari
Svar
på frågorna 2005/06:702 om Migrationsverkets firande av avvisningar, 703 om
firande på Migrationsverket, 708 om värderingarna på Migrationsverket, 713 om
Migrationsverket och 714 om etik vid Migrationsverket
Statsrådet
Barbro Holmberg
Maria Larsson, Ulrik Lindgren, Birgitta Carlsson
och Inger Davidson har alla ställt frågor till mig som handlar om hur jag ser
på, och avser att agera med anledning av, de uppgifter som på senare tid
framkommit i massmedierna om förhållanden inom Migrationsverket. Ulla Hoffmann
har frågat statsminister Göran Persson vilka åtgärder han är beredd att vidta
för att regeringen ska ta sitt ansvar för att Migrationsverket följer de regler
som Sverige är skyldigt att följa enligt FN:s allmänna deklaration om de mänskliga
rättigheterna.
Ulla
Hoffmanns fråga har överlämnats till mig för besvarande. Jag har valt att lämna
ett samlat svar på samtliga nu nämnda frågor.
Migrationsverkets
beslut får ingripande konsekvenser för människor varför höga krav måste ställas
på professionalism och yrkesetik. Asylsökande ska få en rättssäker prövning av
sitt ärende och ett korrekt och humant mottagande.
I
massmedierna har det rapporterats att personal vid Migrationsverket ”firat”
genomförda avvisningar. Att fira avvisningar i enskilda ärenden är naturligtvis
oacceptabelt.
De
personer som arbetar på Migrationsverkets mottagningsenheter har att verkställa
de avvisningsbeslut som Migrationsverket fattat och Utlänningsnämnden
fastställt. Migrationsverket har ingen möjlighet att tvångsvis avvisa någon
utan verkställigheter genomförs efter ett motiveringsarbete vid
mottagningsenheterna. Migrationsverkets personal gör generellt ett gott arbete
under ofta svåra och pressande förhållanden. Eftersom Migrationsverkets
personal dagligen möter människor som befinner sig i utsatta situationer måste
det emellertid alltid föras en diskussion om etik och hur man ska bemöta den
enskilde. Mötet med den asylsökande ska ske på ett värdigt och korrekt sätt och
med respekt för individen.
Jag
välkomnar att Migrationsverkets generaldirektör efter de senaste veckornas
massmedierapportering och debatt vidtagit ytterligare åtgärder i form av beslut
att utreda händelserna och genomföra ett åtgärdsprogram för att stärka arbetet
med etik och bemötande på myndigheten. Åtgärdsprogrammet innebär bland annat
att en sökandeombudsman med uppgift att ta till vara de sökandes intressen
inrättats, att myndighetsutövningen vid verkets samtliga mottagningsenheter ses
över och att större vikt ska läggas på frågor om bemötande och etik i verkets
interna utbildningsprogram.
Frågan
om etik i Migrationsverkets verksamhet är ständigt aktuell i regeringens
arbete. Så sent som den 15 december 2005 beslutade regeringen att inrätta ett
etiskt råd vid Migrationsverket. Rådet, som påbörjar sitt arbete den 1 februari
2006, ska värna respekten för den enskilde asylsökande i Migrationsverkets
verksamhet.
Sverige
har en human flyktingpolitik. Asylsökande ska behandlas rättssäkert, humant och
korrekt. Att säkerställa att så sker kommer även fortsättningsvis att vara en
mycket angelägen fråga för regeringen. Jag avser att noggrant följa
Migrationsverkets fortsatta arbete på området, och försäkra mig om att de
åtgärder som nu vidtas leder till förbättringar.


Migrationsverket (Sverige)

Rådet är ett etiskt råd som är utsett av regeringen och vars utformning och verksamhet bestäms av instruktionen SFS 2004:294 10 a.

Det etiska rådet ska på myndighetens begäran avge yttranden i frågor som rör utformningen av myndighetens verksamhet och som kan kräva etiska överväganden. Rådet ska bestå av högst sju ledamöter. Regeringen utser ordförande och övriga ledamöter i rådet för en bestämd tid. Rådets funktion är rådgivande och generaldirektören ska kunna inhämta yttranden från rådet när det gäller etiska frågor.


Migrationsverket (Sverige)


Migrationsverket (Sverige)

Rådet är ett etiskt råd som är utsett av regeringen och vars utformning och verksamhet bestäms av instruktionen SFS 2004:294 10 a.

Det etiska rådet ska på myndighetens begäran avge yttranden i frågor som rör utformningen av myndighetens verksamhet och som kan kräva etiska överväganden. Rådet ska bestå av högst sju ledamöter. Regeringen utser ordförande och övriga ledamöter i rådet för en bestämd tid. Rådets funktion är rådgivande och generaldirektören ska kunna inhämta yttranden från rådet när det gäller etiska frågor.

Migrationsverket tillsatte redan våren 2001 ett etiskt råd efter kritiserade uppmärksammade fall där asylsökande lurats till möten med handläggare där polisen väntade för att hämta och avvisa de asylsökande.


Migrationsverket (Sverige)

Rådet är ett etiskt råd som är utsett av regeringen och vars utformning och verksamhet bestäms av instruktionen SFS 2004:294 10 a.

Det etiska rådet ska på myndighetens begäran avge yttranden i frågor som rör utformningen av myndighetens verksamhet och som kan kräva etiska överväganden. Rådet ska bestå av högst sju ledamöter. Regeringen utser ordförande och övriga ledamöter i rådet för en bestämd tid. Rådets funktion är rådgivande och generaldirektören ska kunna inhämta yttranden från rådet när det gäller etiska frågor.

Migrationsverket tillsatte redan våren 2001 ett etiskt råd efter kritiserade uppmärksammade fall där asylsökande lurats till möten med handläggare där polisen väntade för att hämta och avvisa de asylsökande. Rådet fick en trög start då det var svårt att rekrytera ledamöter till det, och drabbades bland annat av ett uppmärksammat avhopp när ledamoten och journalisten Ernst Klein lämnade rådet den 2 juni 2004 i besvikelse över rådets begränsade möjligheter att påverka.


Migrationsverket (Sverige)

I januari kritiserade Justitieombudsmannen Migrationsverket för att handläggningstiderna var alltför långa. JO menade att även om det finns effekter från den stora mängden nya ansökningar år 2015 kan detta inte ursäkta de långa handläggningstider. Kritik för långsam handläggning riktas mot Migrationsverket i samtliga av de nio ärenden som granskats. Kritiken gäller asyl- och anknytningsärenden och ansökningar om medborgarskap. Fyra  offentliggjorda ärenden hade en handläggningstid på mellan ett och tre år, men enligt utlänningsförordningen ska tidsfristen ligga på nio månader. Migrationsverkets generaldirektör Mikael Ribbenvik svarade att slutsatserna bygger på falska premisser. Ribbenvik menade bland annat att även om antalet asylsökande har minskat de senaste åren, så har antalet ärenden inte minskat eftersom de tillfälliga uppehållstillstånden måste förnyas regelbundet. Han pekar också på att Migrationsverkets personalstyrka har minskats till 5 000 personer från tidigare nästan 9 000 personer.

Enligt Riksrevisionens granskning år 2021 har Migrationsverkets och utlandsmyndigheters handläggning av anhöriginvandring allvarliga brister när det gäller att säkerställa identiteten på den som söker uppehållstillstånd och att ingen instans kontrollerar äktheten i den sökandes handlingar.

Från 2017 till våren 2020 genomförde Migrationsverket en av svensk statsförvaltnings största och snabbaste neddragningar på flera decennier. Personalstyrkan minskade från 8400 till 5500 personer och årskostnaderna för lokaler och drift minskade med cirka 80%. I september 2021 presenterade Riksrevisionen en granskning av dessa neddragningar och konstaterade att de inte till fullo hade styrts och genomförts på ett ändamålsenligt sätt. Kritiken sammanfattas under följande rubriker:

 "Migrationsverket har inte nått uppsatta mål under omställningen". De genomsnittliga handläggningstiderna för asyl-, anknytnings- och medborgarskapsärenden har under hela den granskade tiden varit längre än vad som regleras av författningen.
"Personalneddragningarna har inte genomförts ändamålsenligt". Verket har inte lyckats behålla nödvändig kompetens.
"Avvecklingen av lokaler har i huvudsak fungerat men avvecklingen av tillgångar har delvis brustit".
Riksrevisor Helena Lindberg konstaterar att både regeringen och myndighetens ledning har varit alltför optimistiska i bedömningen av vilka effektiviseringsvinster som var möjliga

Migrationsverket får kritik för hur neddragningar genomfördes
Migrationsverket har under åren 2017-2020 gått igenom en av de snabbaste och största neddragningarna inom den svenska statsförvaltningen på många år, konstaterar Riksrevisionen.
Neddragningarna har motiverats med minskat mottagande av asylsökande vilket lett till att regeringen minskat anslagen till myndigheten.
Riksrevisionen har granskat hur neddragningarna har styrts och om de har genomförts på ett ändamålsenligt sätt. Granskningen visar att det har funnits brister när det gäller såväl planering som genomförande.
Både regeringen och Migrationsverkets ledning förväntade sig att det skulle gå att öka produktiviteten hos myndigheten under åren 2017 och 2018. Men Migrationsverket lyckades inte nå målen, och det ledde bland annat till att asylsökande och personer som söker uppehållstillstånd tvingades till onödigt långa tider i mottagningssystemet, konstaterar Riksrevisionen. Det ledde i sin tur till ökade kostnader för boende och stöd.
”Det är bra att regeringen och myndighetsledningar strävar efter att effektivisera statliga verksamheter. I det här fallet var dock regeringen och Migrationsverkets ledning väl optimistiska om att kunna hämta in vinster från effektivisering samtidigt som myndigheten genomförde stora besparingar”, betonar riksrevisor Helena Lindberg i ett pressmeddelande.
STs avdelningsordförande Sanna Norblad håller med om beskrivningen, och säger att facket pekat på problemet ett flertal gånger.
– Det är orealistiskt att tro att det går att öka produktiviteten när det finns en oro i hela organisationen för neddragningar. Vi har också ställt frågor om varför nedskärningarna enbart fokuserade på kärnverksamheten. Man hade behövt titta på hela myndigheten.
Oron förstärktes av att arbetsgivaren inte alltid gick efter anställningstid vid besluten om övertalighet, säger hon.
– Man har plockat på andra sätt, och det har skapat oerhörda arbetsmiljöproblem. Medlemmarna förstår inte varför andra får erbjudande om tjänster och känner sig förbisedda, och det har inte heller varit lätt för dem som fått vara kvar.
Problemet med långa handläggningstider förvärrades av att långt fler än de uppsagda lämnade Migrationsverket, säger Sanna Norblad – något som också uppmärksammas av Riksrevisionen. Antalet anställda vid Migrationsverket minskade med en tredjedel inom loppet av fyra år, och de som slutade trots att de inte var övertaliga kunde inte ersättas på grund av anställningsstopp. Det ledde till stora problem med kompetensförsörjningen, konstateras i rapporten.
– Vi har lyft frågan om strategisk kompetensförsörjning från första dagen när nedskärningarna började 2017, säger Sanna Norblad. Så den kritiken är befogad. Samtidigt ligger ett stort ansvar på regeringen, som minskade anslagen så snabbt att det var svårt att göra en anpassning på ett bra sätt.
Flera utvecklingsprojekt har också påverkats av personalneddragningarna. Exempelvis kunde inte den centraliserade kundtjänstfunktion som myndigheten försökte skapa bemannas helt på grund av omställningen.
Riksrevisionen noterar även brister som uppkom när Migrationsverket snabbt skulle avveckla kontorsutrustning. Inledningsvis saknade Migrationsverket tillräckliga rutiner och kontroller av it-utrustning med sekretessbelagd information.
”Brister i dokumentationen gör att det inte går att veta vart flera tusen datorer och telefoner tog vägen. Det innebär risker för både oegentligheter och att känslig information kommer på avvägar”, understryker Tommi Teljosuo på Riksrevisionen.
Riksrevisionen rekommenderar nu regeringen att iaktta försiktighet med att initiera snabba besparingar baserat på förväntade men osäkra effektiviseringar.
Riksrevisionen anser också att både regeringen och Ekonomistyrningsverket bör förbättra sitt stöd till myndigheter vid omställning, eftersom regelverken på området är svåra att tolka och tillämpa i praktiken.
För Migrationsverkets del kommer omställningsarbetet att pågå i ytterligare flera år, konstaterar Sanna Norblad. Hon anser att samarbetsklimatet mellan parterna har blivit bättre och att det finns en vilja att lyssna på facket. Parterna ska nu diskutera både Riksrevisionens slutsatser och en rapport som lämnades i somras av en arbetstagarkonsult. En annan positiv faktor är att det i dag finns ett lokalt avtal om användningen av omställningsmedel.
– Det är viktigt att minimera framtida övertalighet, för det är inte så att vi saknar arbetsuppgifter. För närvarande ligger vi under målet i alla ärendeslag utom ett.
Detta är en nyhetsartikel. Publikts nyhetsrapportering ska vara saklig och korrekt. Tidningen har en fri och självständig ställning gentemot sin ägare, Fackförbundet ST, och utformas enligt journalistiska principer samt enligt spelreglerna för press, radio och TV.


Migrationsverket (Sverige)

I januari kritiserade Justitieombudsmannen Migrationsverket för att handläggningstiderna var alltför långa. JO menade att även om det finns effekter från den stora mängden nya ansökningar år 2015 kan detta inte ursäkta de långa handläggningstider. Kritik för långsam handläggning riktas mot Migrationsverket i samtliga av de nio ärenden som granskats. Kritiken gäller asyl- och anknytningsärenden och ansökningar om medborgarskap. Fyra  offentliggjorda ärenden hade en handläggningstid på mellan ett och tre år, men enligt utlänningsförordningen ska tidsfristen ligga på nio månader.


Migrationsverket (Sverige)

I januari kritiserade Justitieombudsmannen Migrationsverket för att handläggningstiderna var alltför långa. JO menade att även om det finns effekter från den stora mängden nya ansökningar år 2015 kan detta inte ursäkta de långa handläggningstider. Kritik för långsam handläggning riktas mot Migrationsverket i samtliga av de nio ärenden som granskats. Kritiken gäller asyl- och anknytningsärenden och ansökningar om medborgarskap. Fyra  offentliggjorda ärenden hade en handläggningstid på mellan ett och tre år, men enligt utlänningsförordningen ska tidsfristen ligga på nio månader. Migrationsverkets generaldirektör Mikael Ribbenvik svarade att slutsatserna bygger på falska premisser. Ribbenvik menade bland annat att även om antalet asylsökande har minskat de senaste åren, så har antalet ärenden inte minskat eftersom de tillfälliga uppehållstillstånden måste förnyas regelbundet. Han pekar också på att Migrationsverkets personalstyrka har minskats till 5 000 personer från tidigare nästan 9 000 personer.


Migrationsverket (Sverige)

I januari kritiserade Justitieombudsmannen Migrationsverket för att handläggningstiderna var alltför långa. JO menade att även om det finns effekter från den stora mängden nya ansökningar år 2015 kan detta inte ursäkta de långa handläggningstider. Kritik för långsam handläggning riktas mot Migrationsverket i samtliga av de nio ärenden som granskats. Kritiken gäller asyl- och anknytningsärenden och ansökningar om medborgarskap. Fyra  offentliggjorda ärenden hade en handläggningstid på mellan ett och tre år, men enligt utlänningsförordningen ska tidsfristen ligga på nio månader. Migrationsverkets generaldirektör Mikael Ribbenvik svarade att slutsatserna bygger på falska premisser. Ribbenvik menade bland annat att även om antalet asylsökande har minskat de senaste åren, så har antalet ärenden inte minskat eftersom de tillfälliga uppehållstillstånden måste förnyas regelbundet. Han pekar också på att Migrationsverkets personalstyrka har minskats till 5 000 personer från tidigare nästan 9 000 personer.

Enligt Riksrevisionens granskning år 2021 har Migrationsverkets och utlandsmyndigheters handläggning av anhöriginvandring allvarliga brister när det gäller att säkerställa identiteten på den som söker uppehållstillstånd och att ingen instans kontrollerar äktheten i den sökandes handlingar.

Från 2017 till våren 2020 genomförde Migrationsverket en av svensk statsförvaltnings största och snabbaste neddragningar på flera decennier.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q442535--Debuten och de produktiva åren-2--sv-0010-125

Stig Dagerman

Stig Halvard Dagerman, under en tid Jansson, ursprungligen Andersson, född 5 oktober 1923 i Älvkarleby, Uppsala län, död 4 november 1954 i Enebyberg, Danderyd, Stockholms län, var en svensk författare och journalist. Han var en av de mest framträdande författarna inom den svenska fyrtiotalismen och erhöll Svenska Dagbladets litteraturpris år 1946. Trots sin tidiga död hann Dagerman författa fyra romaner och ett större antal noveller, teaterpjäser, dikter, dagsverser och reportage.

Stig Dagerman romandebuterade 22 år gammal 1945 med romanen Ormen, en löst sammanfogad berättelse med skräcken som grundtema. Kritiken var extatisk – Dagerman geniförklarades som "den unga litteraturens stora löfte”.http://www.arbark.se/2006/04/stig-dagerman/ Ormens tema är skräck och ångest och den utspelar sig i barackmiljö.

I och med debuten och det varma mottagandet 1945 följde fyra år av hektisk produktivitet för Dagerman. Han var anställd på Arbetaren, skrev romaner, noveller, dramatik och dagsedlar. Han gjorde reportageresor, tog hand om sin familj och sina två söner samtidigt som kulturvärlden, med redaktör Olof Lagercrantz i främsta ledet, älskade honom.

År 1946 utkom Dagermans andra roman, skriven i August Strindbergs hus på Kymmendö. Romanen hette De dömdas ö. Boken har beskrivits som det mest svårtillgängliga Dagerman skrev. All form av realism har här förkastats till förmån för en vidrig mardrömsliknande öde ö, där sju skeppsbrutna inväntar döden. Alla bär de på inre sår som omöjliggör alla försök till kontakt med varandra. I var sitt kapitel får var och en av de skeppsbrutna sina psykologiska porträtt virtuost målade, för att i ett långt avslutande kapitel gå sitt öde till mötes. Språket är fyllt av symboler, meningarna långa och ångesten så stark att bokens idéer stundom riskerar att hamna i bakgrunden. Samtidigt som ångestskildringarna är mer råa här än någon annanstans i hans produktion är det också den mest politiska roman Dagerman skrev.

Stig Dagerman arbetade som kulturredaktör och redaktionssekreterare på Arbetaren 1944–47, då han sade upp sig för att bli författare på heltid. Han fortsatte dock ha kontakt med Arbetarens redaktion och skrev cirka 1 000 dagsverser, som han kallade dagsedlar, i tidningen ända fram till sin död 1954.Förlaget Norstedts

År 1947 hade Dagermans första drama Den dödsdömde premiär på Dramaten. Samma år gav han även ut novellsamlingen Nattens lekar som fick god kritik.

1947 utkom också Dagermans reportagesamling från efterkrigstidens Tyskland i bokform, under namnet Tysk höst. Dagerman hade för Expressens räkning rest runt i det sönderbombade landet hösten 1946 och kontinuerligt publicerat sina reportage i tidningen. Tysk höst innebar Dagermans publika genombrott,Svenska Dagbladet om "Tysk höst" 16 juni 2007 beroende delvis på den ursinniga uppgörelsen med det starka tyskhatet som hade brett ut sig i flera länder och delvis på att artiklarna var mer lättillgängliga än mycket av Dagermans tidigare verk.Dagens Nyheter 2010-04-17 Året efter, 1948, var tanken att Dagerman skulle upprepa succén genom en liknande resa i Frankrike som gick under arbetsnamnet Fransk vår.Tidningen Kulturen 23-02-2009: "Död mans hand"  Han gav sig av till Frankrike, denna gång med familjen. Problemen tornade dock snart upp sig, främst i form av begynnande skrivkramp. Den massiva framgången med Tysk höst gjorde Dagerman rädd för att misslyckas – han kände att kraven på honom från kritiker och allmänhet hade blivit för högt ställda."Stig Dagerman" av Olof Lagercrantz Dagerman kvitterade ut stora förskott från förlag och tidningar utan att kunna leverera reportagetext. I stället skrev han sommaren 1948 det som skulle bli Bränt barn i franska Bretagne.Baksidestexten till 2010 års utgåva av Bränt barn

Hösten 1948 utkom Dagermans mest lästa, sålda och citerade roman Bränt barn, om filosofistudenten Bengt som befinner sig i ett förtvivlat inre uppror efter moderns död. Han förälskar sig i faderns nya kvinna och de inleder ett förbjudet förhållande. Dagerman var i någotsånär god form igen. År 1948 skrev han – på beställning av Nationalföreningen för trafiksäkerhetens främjande – novellen "Att döda ett barn", som filmatiserades, och året därpå, (1949), kom romanen Bröllopsbesvär, en folklig burlesk med kritisk udd inspirerad av Dagermans uppväxtmiljö i Älvkarleby


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q442535--Debuten och de produktiva åren-2--sv-0010-127

Stig Dagerman

Stig Dagerman romandebuterade 22 år gammal 1945 med romanen Ormen, en löst sammanfogad berättelse med skräcken som grundtema. Kritiken var extatisk – Dagerman geniförklarades som "den unga litteraturens stora löfte”.http://www.arbark.se/2006/04/stig-dagerman/ Ormens tema är skräck och ångest och den utspelar sig i barackmiljö.

I och med debuten och det varma mottagandet 1945 följde fyra år av hektisk produktivitet för Dagerman. Han var anställd på Arbetaren, skrev romaner, noveller, dramatik och dagsedlar. Han gjorde reportageresor, tog hand om sin familj och sina två söner samtidigt som kulturvärlden, med redaktör Olof Lagercrantz i främsta ledet, älskade honom.

År 1946 utkom Dagermans andra roman, skriven i August Strindbergs hus på Kymmendö. Romanen hette De dömdas ö. Boken har beskrivits som det mest svårtillgängliga Dagerman skrev. All form av realism har här förkastats till förmån för en vidrig mardrömsliknande öde ö, där sju skeppsbrutna inväntar döden. Alla bär de på inre sår som omöjliggör alla försök till kontakt med varandra. I var sitt kapitel får var och en av de skeppsbrutna sina psykologiska porträtt virtuost målade, för att i ett långt avslutande kapitel gå sitt öde till mötes. Språket är fyllt av symboler, meningarna långa och ångesten så stark att bokens idéer stundom riskerar att hamna i bakgrunden. Samtidigt som ångestskildringarna är mer råa här än någon annanstans i hans produktion är det också den mest politiska roman Dagerman skrev.

Stig Dagerman arbetade som kulturredaktör och redaktionssekreterare på Arbetaren 1944–47, då han sade upp sig för att bli författare på heltid. Han fortsatte dock ha kontakt med Arbetarens redaktion och skrev cirka 1 000 dagsverser, som han kallade dagsedlar, i tidningen ända fram till sin död 1954.Förlaget Norstedts

År 1947 hade Dagermans första drama Den dödsdömde premiär på Dramaten. Samma år gav han även ut novellsamlingen Nattens lekar som fick god kritik.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q442535--Debuten och de produktiva åren-2--sv-0010-128

Stig Dagerman

Stig Dagerman romandebuterade 22 år gammal 1945 med romanen Ormen, en löst sammanfogad berättelse med skräcken som grundtema. Kritiken var extatisk – Dagerman geniförklarades som "den unga litteraturens stora löfte”.http://www.arbark.se/2006/04/stig-dagerman/ Ormens tema är skräck och ångest och den utspelar sig i barackmiljö.

I och med debuten och det varma mottagandet 1945 följde fyra år av hektisk produktivitet för Dagerman. Han var anställd på Arbetaren, skrev romaner, noveller, dramatik och dagsedlar. Han gjorde reportageresor, tog hand om sin familj och sina två söner samtidigt som kulturvärlden, med redaktör Olof Lagercrantz i främsta ledet, älskade honom.

År 1946 utkom Dagermans andra roman, skriven i August Strindbergs hus på Kymmendö. Romanen hette De dömdas ö. Boken har beskrivits som det mest svårtillgängliga Dagerman skrev. All form av realism har här förkastats till förmån för en vidrig mardrömsliknande öde ö, där sju skeppsbrutna inväntar döden. Alla bär de på inre sår som omöjliggör alla försök till kontakt med varandra. I var sitt kapitel får var och en av de skeppsbrutna sina psykologiska porträtt virtuost målade, för att i ett långt avslutande kapitel gå sitt öde till mötes. Språket är fyllt av symboler, meningarna långa och ångesten så stark att bokens idéer stundom riskerar att hamna i bakgrunden. Samtidigt som ångestskildringarna är mer råa här än någon annanstans i hans produktion är det också den mest politiska roman Dagerman skrev.

Stig Dagerman arbetade som kulturredaktör och redaktionssekreterare på Arbetaren 1944–47, då han sade upp sig för att bli författare på heltid. Han fortsatte dock ha kontakt med Arbetarens redaktion och skrev cirka 1 000 dagsverser, som han kallade dagsedlar, i tidningen ända fram till sin död 1954.Förlaget Norstedts

År 1947 hade Dagermans första drama Den dödsdömde premiär på Dramaten. Samma år gav han även ut novellsamlingen Nattens lekar som fick god kritik.

1947 utkom också Dagermans reportagesamling från efterkrigstidens Tyskland i bokform, under namnet Tysk höst. Dagerman hade för Expressens räkning rest runt i det sönderbombade landet hösten 1946 och kontinuerligt publicerat sina reportage i tidningen. Tysk höst innebar Dagermans publika genombrott,Svenska Dagbladet om "Tysk höst" 16 juni 2007 beroende delvis på den ursinniga uppgörelsen med det starka tyskhatet som hade brett ut sig i flera länder och delvis på att artiklarna var mer lättillgängliga än mycket av Dagermans tidigare verk.Dagens Nyheter 2010-04-17 Året efter, 1948, var tanken att Dagerman skulle upprepa succén genom en liknande resa i Frankrike som gick under arbetsnamnet Fransk vår.Tidningen Kulturen 23-02-2009: "Död mans hand"  Han gav sig av till Frankrike, denna gång med familjen. Problemen tornade dock snart upp sig, främst i form av begynnande skrivkramp.


Faktoid

Faktoid (av faktum och -oid, "något som liknar") är föreställningar som hålls för sanna, men som i själva verket är felaktiga. En mjukare variant är om påståendet inte kan bevisas vara felaktigt, men saknar tillräcklig grund för att man ska kunna sluta sig till att det är ett faktum.

 På 1960- och 1970-talet fanns det feminister som brände sina behåar i protestHexmasters faktoider: BH-bränning, läst 19 februari 2011Snopes:Bra-burning.
 Socialstyrelsen rekommenderade oss att äta 6–8 skivor bröd om dagenHexmasters faktoider: Socialstyrelsen vill..., läst 14 mars 2015
 Den danske kungen Kristian II kallades för Kristian den gode av danskarna
 På medeltiden trodde alla att jorden var platt
 BT Kemi-vd:n Lars Foss (1924–2007) avled i cancer kort efter att han druckit Hormoslyr i en tv-intervju 1975Hexmasters faktoider: Han som drack hormoslyr
 Det finns en industri för snuff-filmer – alltså filmer av på riktigt utförda mord som utförs i underhållningssyfteSnopes: A Pinch of Snuff
 Det finns kräkmedel i Systembolagets varorHexmasters faktoider: Kräkmedel i sprit, läst 19 februari 2011
 Badkarsvirvelns riktning beror på vilket halvklot man står på
 Sverige har flest självmord per capita i världenHexmasters faktoider: Svenska självmord
 Ättestupa är ett brant stup där åldringar under nordisk forntid kastade sig, eller blev kastade, mot sin dödHexmasters faktoider: Ättestupan
 Bermudatriangeln är särskilt olycksdrabbad
 Humlor kan enligt fysikens lagar inte flyga
 Järnvägarnas normalspårvidd 1435 mm härrör från de romerska vägarna vilka hade spår i vägbanan med detta måttSnopes: Horse's pass
 Snus innehåller glassplitter som ska göra små hål i huden för att främja upptagning av nikotinHexmaster faktoider: Glas i snus
 Ordet lagom är unikt för svenskan
 Eskimåer har många fler ord för snö än svenskanMikael Parkvall, "Det går inte att räkna ord i nåt jävla språk", debattartikel. Metro, 2009-02-18. http://www.metro.se/se/article/2009/02/18/16/3233-45/index.xml
 Vi använder bara 10 % av vår hjärnahttp://www.faktoider.nu/tionde.html
 Die dummen Schweden är ett tyskt uttryck.
 "Allt som kan uppfinnas är nu uppfunnet och därför är det lika bra att lägga ner patentverket" skulle ha sagts av Charles H. Duell, chef för amerikanska patentverket, år 1899 Bengt-Arne Vedin, Dagens forskning. Citerad på http://www.faktoider.nu/patentverk.html
 Kangaroo (Känguru), det svar James Cook fick när han frågade några aboriginer vad de australiska djuren kallades, betyder "jag förstår dig inte".Hexmasters faktoider: Folketymologier, läst 14 mars 2015
 När Marie-Antoinette  fick höra att bönderna svalt sa hon; "låt dem äta bakelser"http://www.faktoider.nu/marie_antoinette.htm

Marie Antoinette
"Varför äter de inte bakelser?"
När det rapporterades att de fattiga inte hade något bröd att äta, så kommer det berömda svaret ibland som en fråga, ibland som ett kommando. Men vare sig hon framställs som naiv eller kall så saknas stöd för att hon skall ha sagt endera.
Enligt Fraser (på vars bok Coppolas film bygger) har citatet tillskrivits en rad furstinnor under 1700-talet, den första skall ha varit Maria Theresa, gift med Ludvig XIV 1660 - hundra år före Marie Antoinette. (Ej att förväxla med Marie Antoinettes mor som också hette Maria Teresia, eller Marie Thérčse med fransk stavning.) Pelle Holm nämner åtminstone Victoire (1733-1799), dotter till Ludvig XV. Några herrar verkar dock aldrig ha kommit på fråga - om det nu kan betyda något.
Marie Antoinette var dotter till den österrikiske kejsaren Frans I. Hon föddes 1755, gifte sig 1770 med Ludvig XVI. Denne var kung av Frankrike 1774-1792 (samt Navarra i norra Spanien 1774-1791). Han kröntes 1775, ibland kopplas citatet till denna händelse. Marie Antoinette blev giljotinerad 1793.
Att denna, som det verkar, vandringssägen fastnat på just Marie Antoinette beror naturligtvis på att hon är den avgjort mest kända i samlingen. En som oavsiktligt kan ha bidragit är Rousseau. Hans självbiografiska Les Confessions skrevs någon gång på 1760-talet, och trycktes på 1780-talet; han dog f.ö. 1778. Händelsen som beskrivs nedan skall ha inträffat 1740 eller strax före, oavsett hur korrekt den återgivits så skrevs den alltså ner innan Marie Antoinette kom till Frankrike.
Jag vågade inte köpa det själv. Hur skulle en fin herre, med svärd vid sin sida, gå in i ett bageri för att köpa ett bröd? Det var omöjligt. Till slut kom jag ihåg det tanklösa uttalandet av en stor prinsessa, som, när man talade om för henne att folket saknade bröd, svarade, "Låt dem äta bakelser!"
En acheter moi-męme, je n'osai jamais. Un beau monsieur l'épée au côté aller chez un boulanger acheter un morceau de pain, cela se pouvait-il? Enfin je me rappelai le pis-aller d'une grande princesse ā qui l'on disait que les paysans n'avaient pas de pain, et qui répondit: Qu'ils mangent de la brioche.
Rousseau om en händelse ca 1740
Ibland kan man se citatet med bakelserna eller kakorna (efter engelska cake?) avfärdas - bara för att få reda på att ordet hon "egentligen" använde var brioche (som hos Rousseau). Detta är ett sötare bakverk som påminner om sockerkaka, och kan alltså sägas ligga någonstans emellan bröd och bakelser. I en tolkning skulle poängen ha varit att bagarna delade ut överblivna brioche-kanter till de fattiga; citatet blir då inte fullt lika naivt/hänsynslöst som innan, dock inte korrektare.
Ibland blir man nästan litet trött när man åter får uppleva att någon berömd person citeras med något vederbörande aldrig sagt - det må vara Göring och den osäkrade revolvern, Casablanca-Rick med "play it again, Sam" eller Marie Antoinette med "låt dem äta bakelser".
Mats Gellerfelt listar tre faktoider i SvD
I have a dream that someday one of these alleged facts of history is actually going to pan out. However, today is not the day.
Cecil Adams (pseud.)
That's such nonsense, I would never say that.
Ur Marie Antoinette (Coppola 2006)
Referenser:


Faktoid


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q366801--Tonsättningar av Frödings dikter (i urval)-7--sv-0010-212

Gustaf Fröding

Gustaf Fröding, född 22 augusti 1860*Sveriges dödbok 1901-2009 på Alsters herrgård i Karlstads socken, Värmlands län, död 8 februari 1911 i Stockholm, var en svensk författare, journalist och poet. En av hans mest välkända diktsamlingar är Stänk och flikar från 1896 som bland annat innehåller dikten En morgondröm vilken fick honom åtalad men friad. Han är även känd för att ha publicerat ett antal dikter på värmländsk dialekt. Han tillbringade långa tider på olika vårdinstitutioner på grund av psykisk sjukdom, men vad han faktiskt hade för diagnos är mycket omdiskuterat. Han avled till följd av alkoholism och diabetes.

Fröding blev efterhand mer och mer reguljär medarbetare i Karlstads-Tidningen, där han 1886 fick fast anställning som litteraturanmälare, kåsör och referent. Med undantag av de perioder, då han på grund av tilltagande nervsjuklighet måste söka vård, tillhörde Fröding Karlstads-Tidningens redaktion till 1896. År 1891 utgav han, med mycken tvekan, sin första diktsamling Guitarr och dragharmonika, som vann en snabb och vidsträckt popularitet. Den följdes 1894 av Nya dikter och 1896 av Stänk och flikar. Till dessa kom ytterligare ett par små dikthäften, innan sinnessjukdomen 1899 bröt ut. Han blev, tack vare omsorgsfull vård, småningom bättre, men fullt återställd blev han aldrig. Han var och förblev en bruten man, och som sådan framlevde han tillbakadraget sina sista år på lantstället Villa Gröndal ute på södra Djurgården i Stockholm. Han avled i Stockholm den 8 februari 1911. Före sin bortgång nominerades han som en av kandidaterna till Nobelpriset i litteratur 1911, men eftersom han gick bort under året gick han miste om möjligheten att erhålla priset.

 Mando Diaos album Infruset (2012) innehåller låtar med texter av Fröding.Mando Diao: ”Infruset”. DN.se. 31 oktober 2012. Läst 5 januari 2013.
 8 sånger för tenor och piano av Daniel Stagno (2010).
 8 sånger för tenor och piano av Daniel Stagno (2009).
 Kung Liljekonvalje av dungen för blandad kör (1946) av David Wikander.Ur Kung Eriks visor för soloröst och orkester av Ture Rangström (1918) och för soloröst och piano av Algot Haquinius (1915–1918).
Sven-Ingvars spelade in musikalbumet Sven-Ingvars i Frödingland (1971) med låtar till texter av Fröding.Svensk mediedatabasFlickan i ögat är en kammaropera av Lars Edlund som bygger på Frödings dikt med samma namn.Det var dans bort i vägen tonsattes 1899 av Helfrid Lambert.Ett gammalt bergtroll har tolkats av Cornelis Vreeswijk (1970) och Sofia Karlsson (2007).
Över 40 av Gustaf Frödings dikter har tonsatts av Torgny Björk.
 50 Frödingsånger tonsatta av Gunnar EdanderSyskonkärlek - en körsvit om Gustaf Fröding av Urban Dahlberg (2018

Svensk mediedatabas Flickan i ögat är en kammaropera av Lars Edlund som bygger på Frödings dikt med samma namn. Det var dans bort i vägen tonsattes 1899 av Helfrid Lambert.

Sammanhang
Framförande
- Språk
- swe
Fördjupning
- Begynnelsestrof
- V: Genom det trista och grå lyser jämt hoppet att få möta vår lycka i livet en gång. - R: En liten vrå där alltid kärlek bor, en liten vän, som på det samma tror. - (© 1946 Wilhelm Hansen)
Förteckning
Verket
- Tonsättare
-
- Textförfattare
-
Roland
- Titel
- En liten vrå för två
Uppgifter
- Verkets ID-nummer
- 51668
- Administratör av verket
-
Nord Musikförl (Warner Chappell Music Scandinavia AB)
Box 22009
Stockholm
Telefon: 08-622 09 00
E-post: [email protected]
Web: www.wcmnordic.com
- Editionsnummer hos förlaget
- 3309
- Format
- NOTER
- Referens till fysiskt exemplar
- SKAP-32945
search.example
Förhandsgranska


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q366801--Tonsättningar av Frödings dikter (i urval)-7--sv-0010-214

Gustaf Fröding


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q366801--Tonsättningar av Frödings dikter (i urval)-7--sv-0010-215

Gustaf Fröding


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q366801--Tonsättningar av Frödings dikter (i urval)-7--sv-0010-216

Gustaf Fröding


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q366801--Tonsättningar av Frödings dikter (i urval)-7--sv-0010-217

Gustaf Fröding


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0010.jsonl--Q366801--Tonsättningar av Frödings dikter (i urval)-7--sv-0010-218

Gustaf Fröding


Eyvind Johnson

Olof Edvin Verner "Eyvind" Johnson,Sveriges befolkning 1970, (CD-ROM version 1.04) Sveriges Släktforskarförbund 2003 född 29 juli 1900 i Björkelund utanför Boden, död 25 augusti 1976 i Stockholm,Eyvind Johnson nobelprize.org var en svensk författare och översättare.

Eyvind Johnson var en proletärförfattare som tog intryck av samtidens nya litterära strömningar. Han betraktas som den moderna romankonstens främste banbrytare i Sverige.  Han debuterade 1924 och fick sitt genombrott på 1930-talet med den självbiografiska romansviten Romanen om Olof. Till hans främsta verk hör Krilontrilogin, Strändernas svall och Hans nådes tid.

Han blev ledamot av Svenska Akademien (stol nummer 11) 1957 och erhöll Nobelpriset i litteratur 1974, tillsammans med Harry Martinson – den hittills senaste gången som nobelpriset i litteratur har delats mellan två personer.

Eyvind Johnson betraktas som den moderna romankonstens främste banbrytare i Sverige och många av hans verk utges i nya utgåvor. Örjan Lindberger anser att Johnson inte bara är den främste i Sverige som nydanare av romankonsten utan också med internationella mått en betydande författare. Ett erkännande som Johnson även givits av andra. Den franske professorn Philippe Bouquet menar i sitt arbete La Beche et la plume, l'aventure du roman prolétarien suédois (1987) att Romanen om Olof tveklöst förtjänar en hedersplats inom världslitteraturen. Barbro Söderberg skrev att Hans nådes tid "faktiskt utgör ett av de stora bidragen till vad Tindall i sin behandling av den moderna symboliska romanen kallar supreme fictions".

1993 bildades Eyvind Johnson-sällskapet som har till uppgift att stimulera intresset och förståelsen för hans författarskap, att initiera och stödja vetenskaplig forskning av hans liv och verk samt att verka för utgivning och spridning av hans romaner, noveller och andra texter. Eyvind Johnsons inflytande över senare litteratur är märkbar i flera verk av P.O. Enquist, som Livläkarens besök.Bo G. Jansson, efterord till Molnen över Metapontion, Themis förlag 2008 Kerstin Ekmans roman Gör mig levande igen är inspirerad av Krilontrilogin. Han skildras som en antinazistisk motståndshjälte och förebild för huvudpersonen i Tony Samuelssons roman Kafkapaviljongen.Tony Samuelsson Kafkapaviljongen, Wahlström & Widstrand förlag 2014

Under 2000-talet har aktualiteten i Eyvind Johnsons författarskap påpekats av bland andra Ulrika Kärnborg. År 2003 liknade hon romanen Hans nådes tid vid en allegori över det nutida Europa.  När romanen Molnen över Metapontion utkom i en nyutgåva 2008 konstaterade Carina Burman under rubriken ”Johnson ännu giltig” att det är en klassiker som fortfarande håller: ”Detta är en stor bok”

År 2003 liknade hon romanen Hans nådes tid vid en allegori över det nutida Europa. När romanen Molnen över Metapontion utkom i en nyutgåva 2008 konstaterade Carina Burman under rubriken ”Johnson ännu giltig” att det är en klassiker som fortfarande håller: ”Detta är en stor bok”.

Recension
Johnson ännu giltig
Prosa Eyvind Johnson Molnen över Metapontion 378 s. Themis KLASSIKER Antikens människor ses som våra likar i Eyvind Johnsons nyutgivna ”Molnen över Metapontion”. Då och nu gifts samman i en skildring där våldet splittrar familjer och dödar civilbefolkningen. Detta är en stor bok, skriver Carina Burman.
Ibland närmar man sig klassikerna med oro. Tänk om de inte håller? Vore det klokare att istället läsa den senaste, aktuella romanen – eller förresten den där behagliga deckaren, som ligger under bordet och väntar på läglig ledighet?
Beträffande
Eyvind Johnsons Molnen över Metapontion behöver man inte oroa sig. Boken utkom första gången 1957 och har således ett drygt halvsekel på nacken. Nu har den kommit i nyutgåva på det lilla förlaget Themis, som framför allt ger ut klassiker. Utgåvan är försedd med efterord av Johnsonforskaren Bo G Jansson, där bok och författare sätts in i sitt sammanhang.


Eyvind Johnson

Eyvind Johnson betraktas som den moderna romankonstens främste banbrytare i Sverige och många av hans verk utges i nya utgåvor.


Eyvind Johnson

Eyvind Johnson betraktas som den moderna romankonstens främste banbrytare i Sverige och många av hans verk utges i nya utgåvor. Örjan Lindberger anser att Johnson inte bara är den främste i Sverige som nydanare av romankonsten utan också med internationella mått en betydande författare. Ett erkännande som Johnson även givits av andra. Den franske professorn Philippe Bouquet menar i sitt arbete La Beche et la plume, l'aventure du roman prolétarien suédois (1987) att Romanen om Olof tveklöst förtjänar en hedersplats inom världslitteraturen. Barbro Söderberg skrev att Hans nådes tid "faktiskt utgör ett av de stora bidragen till vad Tindall i sin behandling av den moderna symboliska romanen kallar supreme fictions".


Eyvind Johnson

Eyvind Johnson betraktas som den moderna romankonstens främste banbrytare i Sverige och många av hans verk utges i nya utgåvor. Örjan Lindberger anser att Johnson inte bara är den främste i Sverige som nydanare av romankonsten utan också med internationella mått en betydande författare. Ett erkännande som Johnson även givits av andra. Den franske professorn Philippe Bouquet menar i sitt arbete La Beche et la plume, l'aventure du roman prolétarien suédois (1987) att Romanen om Olof tveklöst förtjänar en hedersplats inom världslitteraturen. Barbro Söderberg skrev att Hans nådes tid "faktiskt utgör ett av de stora bidragen till vad Tindall i sin behandling av den moderna symboliska romanen kallar supreme fictions".

1993 bildades Eyvind Johnson-sällskapet som har till uppgift att stimulera intresset och förståelsen för hans författarskap, att initiera och stödja vetenskaplig forskning av hans liv och verk samt att verka för utgivning och spridning av hans romaner, noveller och andra texter.


Eyvind Johnson

Eyvind Johnson betraktas som den moderna romankonstens främste banbrytare i Sverige och många av hans verk utges i nya utgåvor. Örjan Lindberger anser att Johnson inte bara är den främste i Sverige som nydanare av romankonsten utan också med internationella mått en betydande författare. Ett erkännande som Johnson även givits av andra. Den franske professorn Philippe Bouquet menar i sitt arbete La Beche et la plume, l'aventure du roman prolétarien suédois (1987) att Romanen om Olof tveklöst förtjänar en hedersplats inom världslitteraturen. Barbro Söderberg skrev att Hans nådes tid "faktiskt utgör ett av de stora bidragen till vad Tindall i sin behandling av den moderna symboliska romanen kallar supreme fictions".

1993 bildades Eyvind Johnson-sällskapet som har till uppgift att stimulera intresset och förståelsen för hans författarskap, att initiera och stödja vetenskaplig forskning av hans liv och verk samt att verka för utgivning och spridning av hans romaner, noveller och andra texter. Eyvind Johnsons inflytande över senare litteratur är märkbar i flera verk av P.O. Enquist, som Livläkarens besök.Bo G. Jansson, efterord till Molnen över Metapontion, Themis förlag 2008 Kerstin Ekmans roman Gör mig levande igen är inspirerad av Krilontrilogin. Han skildras som en antinazistisk motståndshjälte och förebild för huvudpersonen i Tony Samuelssons roman Kafkapaviljongen.Tony Samuelsson Kafkapaviljongen, Wahlström & Widstrand förlag 2014


Utrikesminister

miniatyr|Europeiska unionens medlemsländers utrikesministrar i Bremen, Tyskland (2007).
Utrikesminister eller minister för utrikes ärenden kallas den medlem av en regering i ett land som är närmast ansvarig för utrikespolitiken och chef för utrikesministeriet. Utrikesministerposten anses vanligtvis vara en av de mer prestigefyllda ministerposterna. I vissa länder är utrikesministerns högre status formaliserad, till exempel i USA där utrikesministern är fyra i successionsordningen för presidenten och i Storbritannien där posten är en av de fyra främsta i regeringen. I länder med koalitionsregeringar är det vanligt att utrikesministern också är biträdande regeringschef och/eller ordförande för det mindre partiet i koalitionen (vanligt i Tyskland). I länder vars statsskick kännetecknas av semipresidentialism är dock utrikesministerns roll något svagare, eftersom presidenten ofta har ett stort inflytande över utrikespolitiken (till exempel Frankrike och Ryssland). Det samma kan sägas gälla i kommunistiska regimer och andra typer av enpartistater där, utöver regeringen, även det statsbärande partiet har stort inflytande över den förda politiken.

Utrikesministern kan – i egenskap av chef för utrikesministeriet – vara överordnad andra ministrar, till exempel biträdande utrikesminister, handelsminister eller biståndsminister. I EU-länder kan det dessutom finnas en särskild EU-minister som sorterar under utrikesministern. Utrikesministerns närmsta medarbetare är vanligen en hög tjänsteman som kallas statssekreterare och som ofta är politiskt tillsatt. I USA och Storbritannien är det dock ministern som kallas Secretary of State, och i latinamerikanska länder som Argentina är utrikesministerns titel canciller (kansler).

Europeiska unionens motsvarighet till utrikesminister kallas höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Höga representanten leder utrikesministrarnas möten inom ramen för Europeiska unionens råd i konstellationen rådet för utrikes frågor. EU-ländernas utrikesministrar möts även i konstellationen rådet för allmänna frågor samt två gånger per år i ett informellt ministermöte, det så kallade Gymnich-mötet.

 Tabellöversikt
  Land  Titel  Biträde  Ministerium  Nuvarande ämbetsinnehavare   Minister for Foreign Affairs  Parliamentary SecretaryEn särskild handelsminister finns också.   Department of Foreign Affairs and TradeAustraliens utrikes- och handelsdepartements webbplats  Marise Payne   Ministre des Affaires étrangères et européennes     Service public fédéral Affaires étrangères  Didier Reynders   Ministro das Relações Exteriores   Secretário-Geral (’generalsekreterare’)  Ministério das Relações ExterioresBrasiliens ministerium för externa relationers webbplats  Ernesto Araújo   Udenrigsminister  Departementschef  UdenrigsministerietDanmarks utrikesministeriums webbplats Anders Samuelsen   Secretary of Foreign Affairs  Kalihim ng Ugnayang Panlabas  Undersecretary  Department of Foreign AffairsFilippinernas utrikesdepartements webbplats  Kagawaran ng Ugnayang Panlabas  Teodoro Locsin Jr   Utrikesminister/Ulkoasiainministeri  Statssekreterare/Valtiosihteeri  UtrikesministerietUtrikesministeriets webbplats /UlkoasiainministeriöUtrikesministeriets webbplats   Pekka Haavisto    Ministre des Affaires étrangères  Secrétaire d’État(’statssekreterare’)  Ministère des Affaires étrangères et européennesFrankrikes ministerium för utrikes och europeiska frågors webbplats  Jean-Yves Le Drian   საგარეო საქმეთა სამინისტროს(Sagareo sakmeta saministros)  მინისტრის პირველი მოადგილე(Ministris pirveli moadgile, ’förste biträdande minister’)  საგარეო საქმეთა სამინისტრო(Sagareo sakmeta saministro) Davit Zalkaliani    Υπουργός Εξωτερικών(Ypourgós Exoterikón)    Υπουργείο Εξωτερικών Greklands utrikesministeriums webbplats(Ypourgeío Exoterikón)  Georgios Katrougalos   विदेश मंत्री/External Affairs Minister   राज्‍य मंत्री/Minister of State  विदेश मंत्रालय/Ministry of External AffairsIndiens utrikesministeriums webbplats  Subrahmanyam Jaishankar   Ministro degli Affari Esteri  Sottosegretario di Stato(’understatssekreterare’)  Ministero degli Affari EsteriItaliens utrikesministeriums webbplats  Enzo Moavero Milanesi   Minister of Foreign Affairs/Ministre des Affaires étrangères  Minister of State/Ministre d’État  Department of Foreign Affairs and International TradeKanadas utrikes- och handelsdepartements webbplats /Ministère des Affaires étrangères et du Commerce internationalKanadas utrikes- och handelsdepartements webbplats   François-Philippe Champagne   Ministar vanjskih poslova  Glavni tajnik/Glavna tajnica  Ministarstvo vanjskih i europskih poslova  Marija Pejčinović Burić   (Wàijiāobùzhǎng)  (Wàijiāobùfùbùzhǎng, ’vice utrikesminister’)  Kinas utrikesministeriums webbplats(Wàijiāobù)  Wang Yi         Ministers van Buitenlandse Zaken  Minister, StaatssecretarisPå nederländska utrikesministeriet finns utöver utrikesministern en minister för utvecklingssamarbete (bistånd) och en statssekreterare för europeiska frågor samt en Secretaris-Generaal (generalsekreterare) som är högsta opolitiskt tillsatta tjänsteman.  Ministerie van Buitenlandse ZakenNederländernas utrikesministeriums webbplats  Stef Blok   Utenriksminister/Utanriksminister  Statssekretær  UtenriksdepartementetNorges utrikesdepartements webbplats /UtanriksdepartementetNorges utrikesdepartements webbplats   Ine Marie Eriksen Søreide   Minister Spraw Zagranicznych  Sekretarz Stanu(’statssekreterare’)  Ministerstwo Spraw Zagranicznych  Zbigniew Rau   Ministro dos Negócios Estrangeiros  Secretário de Estado(’statssekreterare’) Ministério dos Negócios EstrangeirosPortugals utrikesdepartements webbplats  Augusto Santos Silva   Министр иностранных дел(Ministr inostrannych djel)    Министерство иностранных делRyska federationens utrikesministeriums webbplats (Ministerstvo inostrannych djel)  Sergej Lavrov   Министар спољних послова/Ministar spoljnih poslova    Министарство спољних послова/Ministarctvo spoljnih poslovaSerbiens ministerium för utrikes frågors webbplats  Ivica Dačić   Minister of Foreign Affairs   Ministry of Foreign Affairs Vivian Balakrishnan   Ministro de Asuntos Exteriores y de Cooperación  Secretario de Estado(’statssekreterare’)  Ministerio de Asuntos Exteriores y de CooperaciónSpaniens utrikesministeriums webbplats  Josep Borrell   Foreign SecretaryFormell titel Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs  Minister of State  Foreign and Commonwealth OfficeBrittiska utrikes- och samväldesämbetets webbplats  Jeremy Hunt   UtrikesministerFormell titel: statsråd och chef för Utrikesdepartementet  Kabinettssekreterare  UtrikesdepartementetUtrikesdepartementets webbplats  Ann Linde   Bundesminister des Auswärtigen   Staatsminister   Auswärtiges AmtTyska utrikesämbetets webbplats  Heiko Maas   Secretary of State   Deputy Secretary of State  Department of StateI dagligt tal State Department. Förenta staternas utrikesdepartements webbplats  Anthony Blinke

Olika länders utrikesministerämbeten Tabellöversikt Land Titel Biträde Ministerium Nuvarande ämbetsinnehavare Minister for Foreign Affairs Parliamentary SecretaryEn särskild handelsminister finns också.


Utrikesminister


Dag Hammarskjöld

Dag Hjalmar Agne Carl Hammarskjöld, född 29 juli 1905 i Jönköping, död 18 september 1961 nära Ndola i Nordrhodesia (nuvarande Zambia), var en svensk nationalekonom, jurist, ämbetsman, diplomat, adelsman och författare.

Hammarskjöld är främst känd för att han från 1953 fram till sin död verkade som FN:s generalsekreterare och som sådan avled på sin post när det flygplan han färdades i störtade i djungeln i Nordrhodesia i september 1961. Även om teorier att planet skulle ha skjutits ned genast uppstod, fastslog tidiga utredningar att kraschen varit en olycka. Senare försök att klargöra svenskens öde har dock fått fram uppgifter som pekar mot att olyckan egentligen var ett mord.

Hammarskjöld efterträdde 1954 sin far som ledamot av Svenska Akademien (på stol 17) och blev därmed den första akademiledamot som efterträdde sin förälder.

Hammarskjöld tilldelades postumt Nobels fredspris år 1961.

|miniatyr|Dag Hammarskjölds begravning. Kistan placerades på katafalken utanför Uppsala domkyrka.
miniatyr|Dag Hammarskjölds gravsten på Uppsala gamla kyrkogård.
miniatyr|Porträtt av Dag Hammarskjöld. Kom in på Skånska Dagbladets teleprinter 1962.
thumb|Ett frimärke med FN flaggan på halv stång. Hammarskjölds dödsdatum står med romerska siffror.
Natten mellan den 17 och 18 september 1961 var Dag Hammarskjöld på väg till ett möte med Tshombe i Nordrhodesia (nuvarande Zambia). Planet var en DC-6:a med svensk besättning från Malmö (rutten hölls dock hemlig) och Hammarskjöld med sällskap på 15 personer från FN, varav åtta svenskar. Med på planet fanns även Sture Linnér, Hammarskjölds närmaste man, men innan planet hunnit starta menade Hammarskjöld att det vore ett misstag om de båda reste tillsammans, varpå Linnér steg av. En mil från landningsbanan havererade flygplanet. Endast en person levde – den amerikanske sergeanten Harold Julian, anställd vid FN:s säkerhetstjänst. Julian avled kort därefter i sviterna av olyckan.

År 2019 presenterades nya uppgifter, där den belgiska legosoldaten och piloten Jan van Risseghem utpekades som ansvarig för en nedskjutning av Hammarskjölds plan.

Hör producenten om kontroverserna kring dokumentären "Cold Case Hammarskjöld"
Filmen om den svenske FN-generalsekreterarens död kritiseras för att sprida konspirationsteorier.
I dag premiärvisas dokumentären "Cold Case Hammarskjöld" på filmfestivalen i Göteborg. Filmen slår fast att det flygkrasch som dödade FN:s generalsekreterare Dag Hammarskjöld 1961, var ett attentat.
Men den för också fram uppgifter om en hemlig rasistisk sydafrikansk sammanslutning, som sägs vara inblandad såväl i attentatet som i att hiv spreds i delar av Afrika.
Filmen har fått kritik efter att ha visats i USA. I en artikel i New York Times anklagas filmarna för att sprida konspirationsteorier och använda ett opålitligt huvudvittne.
Även filmens regissör, dansken Mads Brügger, pekas ut som kontroversiell. I filmen tar han både rollen som både undersökande journalist och som kolonialherre som hyr in två svarta sekreterare som ska anteckna berättelsen.
Filmens svenska producent och researcher Andreas Rocksén säger att kritiken är orättvis. New York Times fick tidigt material av teamet för att kunna gå vidare med de uppgifter som kom fram under filmens gång, berättar han.
– De sviker det förtroende vi har gett dem och genom att skjuta på budbäraren så underminerar de möjligheterna om att få till en ordentlig utredning om vad den här organisationen har sysslat med. Det är ju inte vi som filmare eller journalister som ska ta tag i det här, det är ju regeringar och starka organisationer. Nu kan de ducka och säga "Den där konspirationsteorin vill vi inte befatta oss med."
Hör en längre intervju med Andreas Rocksén i ljudklippet ovan.
"Cold Case Hammarskjöld" kommer att gå på bio och visas på SVT.


Dag Hammarskjöld

|miniatyr|Dag Hammarskjölds begravning. Kistan placerades på katafalken utanför Uppsala domkyrka.
miniatyr|Dag Hammarskjölds gravsten på Uppsala gamla kyrkogård.
miniatyr|Porträtt av Dag Hammarskjöld. Kom in på Skånska Dagbladets teleprinter 1962.
thumb|Ett frimärke med FN flaggan på halv stång. Hammarskjölds dödsdatum står med romerska siffror.
Natten mellan den 17 och 18 september 1961 var Dag Hammarskjöld på väg till ett möte med Tshombe i Nordrhodesia (nuvarande Zambia). Planet var en DC-6:a med svensk besättning från Malmö (rutten hölls dock hemlig) och Hammarskjöld med sällskap på 15 personer från FN, varav åtta svenskar. Med på planet fanns även Sture Linnér, Hammarskjölds närmaste man, men innan planet hunnit starta menade Hammarskjöld att det vore ett misstag om de båda reste tillsammans, varpå Linnér steg av. En mil från landningsbanan havererade flygplanet. Endast en person levde – den amerikanske sergeanten Harold Julian, anställd vid FN:s säkerhetstjänst. Julian avled kort därefter i sviterna av olyckan.

Hammarskjölds kvarlevor flögs till Sverige, och han fick en TV-sänd statsbegravning i Uppsala domkyrka.Dag Hammarskjold's Funeral (1961) (Youtube) Han gravsattes den 29 september 1961 i familjegraven på Gamla kyrkogården i Uppsala.

Den 16 oktober 1961 tillsatte FN en undersökningskommission för att utreda orsaken till olyckan. De teorier kommissionen testade var bland andra sabotage, flygangrepp, tekniska fel på planet och "den mänskliga faktorn". Rapporten lades fram 2 maj 1962 och häri fastslogs att man inte kunde finna bevis för någon teori men att man heller inte kunnat avfärda någon av dem.Eriksson (1995), s. 135

Trots misstankarna om att FN:s generalsekreterare Hammarskjöld blivit mördad, är frågan fortfarande oklar, och vilka som i så fall skulle ha legat bakom är en gåta. En undersökning som Utrikesdepartementet lät göra under början av 1990-talet, ledde Utrikesdepartement till att anse att det mesta tydde på att piloten felbedömt höjden och flugit in i skogen.


Dag Hammarskjöld

|miniatyr|Dag Hammarskjölds begravning. Kistan placerades på katafalken utanför Uppsala domkyrka.
miniatyr|Dag Hammarskjölds gravsten på Uppsala gamla kyrkogård.
miniatyr|Porträtt av Dag Hammarskjöld. Kom in på Skånska Dagbladets teleprinter 1962.
thumb|Ett frimärke med FN flaggan på halv stång. Hammarskjölds dödsdatum står med romerska siffror.
Natten mellan den 17 och 18 september 1961 var Dag Hammarskjöld på väg till ett möte med Tshombe i Nordrhodesia (nuvarande Zambia). Planet var en DC-6:a med svensk besättning från Malmö (rutten hölls dock hemlig) och Hammarskjöld med sällskap på 15 personer från FN, varav åtta svenskar. Med på planet fanns även Sture Linnér, Hammarskjölds närmaste man, men innan planet hunnit starta menade Hammarskjöld att det vore ett misstag om de båda reste tillsammans, varpå Linnér steg av. En mil från landningsbanan havererade flygplanet. Endast en person levde – den amerikanske sergeanten Harold Julian, anställd vid FN:s säkerhetstjänst. Julian avled kort därefter i sviterna av olyckan.

Hammarskjölds kvarlevor flögs till Sverige, och han fick en TV-sänd statsbegravning i Uppsala domkyrka.Dag Hammarskjold's Funeral (1961) (Youtube) Han gravsattes den 29 september 1961 i familjegraven på Gamla kyrkogården i Uppsala.

Den 16 oktober 1961 tillsatte FN en undersökningskommission för att utreda orsaken till olyckan. De teorier kommissionen testade var bland andra sabotage, flygangrepp, tekniska fel på planet och "den mänskliga faktorn". Rapporten lades fram 2 maj 1962 och häri fastslogs att man inte kunde finna bevis för någon teori men att man heller inte kunnat avfärda någon av dem.Eriksson (1995), s. 135

Trots misstankarna om att FN:s generalsekreterare Hammarskjöld blivit mördad, är frågan fortfarande oklar, och vilka som i så fall skulle ha legat bakom är en gåta. En undersökning som Utrikesdepartementet lät göra under början av 1990-talet, ledde Utrikesdepartement till att anse att det mesta tydde på att piloten felbedömt höjden och flugit in i skogen.

Sedan dess har andra uppgifter lagts fram, bland annat av en säkerhetskommission i Sydafrika som under slutet av 1990-talet påstod att det fanns uppgifter som tydde på att Dag Hammarskjöld blivit mördad. År 2012 visades en bild, som kom från Roy Welenskys privata arkiv, på Dag Hammarskjölds lik efter att flygplanet störtade; detta var en av de saker som ledde till att en ny internationell kommission tillsattes.


Dag Hammarskjöld

thumb|left|Dag Hammarskjölds gård Backåkra.
Dag Hammarskjöld, som bott kvar hemma hos sin mor till denna gick bort 1940, förblev ogift och saknade bröstarvingar. Gården Backåkra i Skåne, som han köpt 1957, och låtit rusta upp enligt egna detaljerade beskrivningar, testamenterade han till Svenska Turistföreningen. Sedan 2015 ägs gården av Stiftelsen Dag Hammarskjölds Backåkra.

I sitt testamente 1959 förordnade Dag Hammarskjöld att hans arkivalier skulle överlämnas som gåva till Kungliga biblioteket. Donationen inkom till KB den 9 april 1962 där den bevaras som Dag Hammarskjölds samling.

Hammarskjöld tilldelades Nobels fredspris 1961 postumt. Året därefter bildades Dag Hammarskjöldfonden. 1966 grundades Dag Hammarskjöldbiblioteket i Uppsala för att "på ett bestående sätt hugfästa minnet" av Dag Hammarskjöld. Dag Hammarskjöldsstiftelsen bildades 1982 för att verka för globala fredsfrågor. 2005 utropades till Dag Hammarskjölds år av regeringen och Svenska FN-förbundet för att uppmärksamma hundraårsminnet av hans födelse.

Sveriges Fredsmuseum på Uppsala slott invigdes 2005 av Marlene Hagström, Dag Hammarskjölds brorsdotter och Hans Corell, biträdande generalsekreterare och rättschef i FN. Museet drivs i Dag Hammarskjölds anda och belyser svenska insatser i FN:s fredsbevarande styrkor. Museet utgör basen för en upplysande och opinionsbildande verksamhet i form av föredrag riktade till allmänheten samt för en omfattande pedagogisk verksamhet riktad till ungdomar. Museet flyttade 2020 ut från slottet och har ingen fast utställningslokal.

År 2011 bytte aulan i Katedralskolan, Uppsala namn till Dag Hammarskjölds Aula, med motivet att det den helgen var 50 år sedan skolans f.d. elev, Dag Hammarskjöld, omkom i en flygolycka.UNT om nya Dag Hammarskjölds Aula

Hammarskjöld pryder Sveriges nya 1000-kronorssedel sedan den gavs ut i oktober 2015.

Tåget Y32 1408, som trafikerar Krösatågen i Småland och Halland, har fått namnet Dag Hammarskjöld. Gator i flera svenska städer är namngivna efter Dag Hammarskjöld

Göran Österlund, grafisk formgivare, står bakom det vinnande designförslaget, som fått namnet Kulturresan.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Dag Hammarskjöld

thumb|left|Dag Hammarskjölds gård Backåkra.
Dag Hammarskjöld, som bott kvar hemma hos sin mor till denna gick bort 1940, förblev ogift och saknade bröstarvingar. Gården Backåkra i Skåne, som han köpt 1957, och låtit rusta upp enligt egna detaljerade beskrivningar, testamenterade han till Svenska Turistföreningen. Sedan 2015 ägs gården av Stiftelsen Dag Hammarskjölds Backåkra.


Dag Hammarskjöld

thumb|left|Dag Hammarskjölds gård Backåkra.
Dag Hammarskjöld, som bott kvar hemma hos sin mor till denna gick bort 1940, förblev ogift och saknade bröstarvingar. Gården Backåkra i Skåne, som han köpt 1957, och låtit rusta upp enligt egna detaljerade beskrivningar, testamenterade han till Svenska Turistföreningen. Sedan 2015 ägs gården av Stiftelsen Dag Hammarskjölds Backåkra.

I sitt testamente 1959 förordnade Dag Hammarskjöld att hans arkivalier skulle överlämnas som gåva till Kungliga biblioteket. Donationen inkom till KB den 9 april 1962 där den bevaras som Dag Hammarskjölds samling.

Hammarskjöld tilldelades Nobels fredspris 1961 postumt. Året därefter bildades Dag Hammarskjöldfonden. 1966 grundades Dag Hammarskjöldbiblioteket i Uppsala för att "på ett bestående sätt hugfästa minnet" av Dag Hammarskjöld. Dag Hammarskjöldsstiftelsen bildades 1982 för att verka för globala fredsfrågor. 2005 utropades till Dag Hammarskjölds år av regeringen och Svenska FN-förbundet för att uppmärksamma hundraårsminnet av hans födelse.

Sveriges Fredsmuseum på Uppsala slott invigdes 2005 av Marlene Hagström, Dag Hammarskjölds brorsdotter och Hans Corell, biträdande generalsekreterare och rättschef i FN. Museet drivs i Dag Hammarskjölds anda och belyser svenska insatser i FN:s fredsbevarande styrkor. Museet utgör basen för en upplysande och opinionsbildande verksamhet i form av föredrag riktade till allmänheten samt för en omfattande pedagogisk verksamhet riktad till ungdomar. Museet flyttade 2020 ut från slottet och har ingen fast utställningslokal.

År 2011 bytte aulan i Katedralskolan, Uppsala namn till Dag Hammarskjölds Aula, med motivet att det den helgen var 50 år sedan skolans f.d. elev, Dag Hammarskjöld, omkom i en flygolycka.UNT om nya Dag Hammarskjölds Aula


Hjalmar Branting

Karl Hjalmar Branting , född 23 november 1860 i Klara församlingSvenska antavlor, III:10, Nr 202, [Hjalmar Brantings antavla av Elisabeth Thorsell], red. Torsten Berglund, Sveriges Släktforskarförbund, Stockholm 1994 ISSN 0349-1714, s. 433 i Stockholm, död 24 februari 1925 i Adolf Fredriks församling i Stockholm, var en svensk socialdemokratisk politiker och tidningsman. Han var partiledare för Socialdemokraterna från 1907 samt blev 1920 Sveriges första socialdemokratiska statsminister.

Brantings viktigare uppdrag inkluderar riksdagsman (andra kammaren) 1897–1925, partiledare för socialdemokraterna 1907–1925, finansminister 1917–1918 samt statsminister 1920, 1921–1923 (då han även var utrikesminister) och 1924–1925. Hjalmar Branting tilldelades Nobels fredspris 1921 tillsammans med Christian Lange för sina stora insatser inom Nationernas Förbund.

Branting gifte sig 1884 med journalisten Anna Jäderin. Tillsammans fick de två barn: Georg (1887–1965), advokat, riksdagsledamot och publicist, samt Sonja (1890–1981), advokat, feminist, riksdagsledamot och gift med advokaten Olof Westerståhl (1884–1948) och mor till statsvetaren Jörgen Westerståhl. Hjalmar Branting var även styvfar till Vera von Kræmer (1878–1940) och Henry von Kræmer (1880–1957), barn till Anna Branting i hennes äktenskap med löjtnanten Gustaf von Kræmer.

 Familj och uppväxt
Hjalmar Branting föddes den 23 november 1860 i Klara, Stockholm, som ende son till professorn, överläraren och föreståndaren för Gymnastiska centralinstitutet, Lars Gabriel Branting, och Emma af Georgii. Föräldrarna gifte sig 1839, skilde sig 1869Hustrun gifte 1872 om sig med konsertmästaren Johan Fredrik Henrik Meijer. Äktenskapet upplöstes 1873. Källa: Svenska antavlor, III:10, Nr 202, [Hjalmar Brantings antavla av Elisabeth Thorsell], red. Torsten Berglund, Sveriges Släktforskarförbund, Stockholm 1994 ISSN 0349-1714, s. 433 men gifte om sig 1873. Morfadern var rikshärolden, statssekreterare Carl af Georgii (1787–1837), som adlades 1818. Hjalmar Branting växte upp och levde större delen av sitt liv i Brantingska huset på Norrtullsgatan 3 i Stockholm.

Vårterminen 1868 inskrevs Hjalmar i den nyss grundade Beskowska skolan. Den latinska bildningen gjorde ett stort intryck på Hjalmar och för den behöll han livet igenom sina sympatier, hans favoritämnen på den här tiden var naturvetenskap och matematik.

Hjalmar Branting och hans livsgärning D. 1 Hövdingen / Zeth Höglund.
-
- Höglund, Zeth, 1884-1956 (författare)
-
-
Alternativt namn: Höglund, Z., 1884-1956
-
Alternativt namn: Höglund, Zäta, 1884-1956
-
Alternativt namn: Höglund, Carl Zeth Konstantin, 1884-1956
-
Alternativt namn: Höglund, Karl Zeth Konstantin, 1884-1956
- Publicerad: Stockholm : Tiden, 1928
- Svenska 558 sidor
Ämnesord
Inställningar
Hjälp
Stäng
Ämnesord
- Socialdemokrater (sao)
- Politiker (sao)
- Arbetarrörelsen (sao)
- Socialdemokrati -- Sverige (sao)
- Politicians (lcsh)
- Labor movement (lcsh)
Genre
- Biografier (saogf)
Personnamn
- Branting, Hjalmar, 1860-1925
Institutionsnamn
- Sveriges socialdemokratiska arbetareparti
Indexterm och SAB-rubrik
- Lz Biografi: särskilda personer
- Ocgdd-c Reformistisk socialism och socialdemokrati: Sverige
Klassifikation
- 335.0092 (DDC)
- Lz Branting, Hjalmar (kssb/6)
- Ocgdd-c (kssb/8)
Titeln finns på 22 bibliotek. Ange som favorit
Ange som favorit
-
Universitetsbiblioteket vid Luleå tekniska universitet (La)Ange som favorit
-
Mina lånLåna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Lz Branting
-
Bestånd: D. 1-2
-
Umeå universitetsbibliotek (Q)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: l 271
-
Placering: l 271: 1
-
Bestånd: D. 1-2
-
Sveriges depåbibliotek (Umdp)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: 38407, 164712
-
Bestånd: D. 1-2
Ange som favorit
-
ArkivCentrum Örebro län (Ac)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Karlstads universitetsbibliotek (Kd)Ange som favorit
-
Låna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Se delarna
-
Placering: mag 104:1/81
-
Bestånd: D. 1-2
-
Mälardalens universitet, Eskilstuna, Universitetsbiblioteket (Mde)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalogTillgänglighet vid MDU
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Örebro läns museum, Biblioteket (Olm)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Uppsala universitetsbibliotek, Carolinabiblioteket (U)Ange som favorit
-
Mina lånLåna/reservera
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Sv. Sv. biogr. Ensk. [Branting, H.]
-
Placering: Sv. Sv. biogr. Ensk. [Branting,H.]
-
Bestånd: D. 1-2
Ange som favorit
-
Stockholms universitetsbibliotek, Stockholms universitet Frescatibiblioteket (H)Ange som favorit
-
Låna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Riksarkivet, Krigsarkivets bibliotek (Kra)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: L Sv z (8) Branting (Ex.: 1)
-
Riksdagsbiblioteket (R)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: magas Biogr Ensk Branting
-
Riksarkivet, Riksarkivets bibliotek Marieberg (Ra)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Lz Branting, Hjalmar Höglund
-
Placering: Lz Branting, Hjalmar Höglund (Ex.: 1)
-
Bestånd: D. 1-2
-
Stockholms stadsarkiv, Biblioteket (Sa)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Öppettider, adress m.m.
-
Sigtunastiftelsens bibliotek (Sig)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Öppettider, adress m.m.
-
Arbetarrörelsens arkiv och bibliotek (Ya)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: REF 4:3 15469, 15471
-
Bestånd: D. 1-2
-
Bestånd:
(I ARAB: Ny oförändr. uppl., 1934 med signum 15473-74)
Ange som favorit
-
Högskolan i Jönköping, biblioteket (Jon)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalogGet it
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: mag Lz Branting HÖGL
-
Bestånd: D. 1-2
-
Linköpings universitetsbibliotek (Li)Ange som favorit
-
Låna/reservera
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: VALLA lz Branting
-
Bestånd: D. 1-2
Ange som favorit
-
Göteborgs universitetsbibliotek, Centralbiblioteket, Institutioner (Gx)Ange som favorit
-
Öppettider, adress m.m.
-
Lunds universitets bibliotek, Juridiska fakultetens bibliotek (Lju)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Kulturens bibliotek (Lkul)Ange som favorit
-
Bibliotekets webbplats
-
Öppettider, adress m.m.
-
Placering: Göran Bergengrens boksamling, B 133-38 Ej hem- fjärrlån (Ex.: .395)
-
Linnéuniversitetet, Universitetsbiblioteket Växjö (LnuV)Ange som favorit
-
Bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.
-
Placering: mag Lz Branting, H. Höglund
-
Lunds universitets bibliotek, HT-biblioteken, LUX-biblioteket (Humanist- och teologcentrum) (Lux)Ange som favorit
-
Titeln i bibliotekets lokala katalog
-
Utlånad?Öppettider, adress m.m.