final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q2271952--Kända personer med anknytning till Alingsås-7--sv-0000-18

Alingsås

miniatyr|höger|Alingsås omkring år 1700. Ur Suecia antiqua et hodierna, och därmed troligen inte helt tillförlitlig.
mini|Bronsskulpturen Våren i Museiparken i Alingsås, skapad av skulpturprofessorn Eric Grate.

Alingsås () är en tätort i Västergötland i Västra Götalands län med strax under 27 000 invånare (2016) och är centralort i Alingsås kommun. Hela kommunen har drygt  invånare ().

Orten ligger vid sjöarna Mjörn och Gerdsken och genomskärs av Säveån och Gerdska ström (Lillån) och Färgen som ligger vid Hjälmared. Alingsås genomkorsas av E20, väg 180 och västra stambanan.

Alingsås är känt för sina kaféer och kallas för "Kaféstaden". Det finns omkring 25 kaféer.https://www.vastsverige.com/alingsas/kafestaden/allakafeer/

Alingsås kallas också för "Potatisstaden", genom Jonas Alströmer som populariserade potatisen i Sverige,
och varje år firas det med en potatisfestival.

Claes Adelsköld, järnvägsbyggare, riksdagsman, född på och senare i livet ägare av Nolhaga Jonas Alströmer, en av den industriella revolutionens förgrundsfigurer i Sverige, född och verksam i Alingsås Karin Boye, poet och författare, avled i Nolby i Alingsås Iwan Bratt, läkare i Alingsås Christian Bäckman, ishockeyspelare, föddes och inledde sin karriär i Alingsås Johan Elmander, fotbollsspelare, föddes och inledde sin karriär i Alingsås Lotta Engberg, artist och programledare, bodde i Norsesund utanför Alingsås i nära 20 år Markus Granseth, programledare, uppvuxen i Alingsås Christoffer Hiding, Idol-deltagare, uppvuxen i Alingsås Chris Härenstam, sportjournalist på SVT, uppvuxen i Alingsås Karl-Johan Karlsson, journalist och författare, uppvuxen i Alingsås Peter Karlsson, sprintermästare på 100 meter (innehar fortfarande svenska rekordet). Moa Lignell, Idol-deltagare, uppvuxen i Alingsås Hedda Lindahl, politiker, minister, från Alingsås Peter Lorentzon, skådespelare, född och uppvuxen i Alingsås Daniel Nyhlén, journalist, inledde sin journalistkarriär på Alingsås Tidning Marianne Samuelsson, politiker, född i Alingsås Peter Weiss, författare, konstnär, filmare, bodde en tid som krigsflykting i Alingsås, en tid som han beskrivit i sin produktion Fillip Williams, sångare och skådespelare och deltagare i Idol 2004 Jack Vreeswijk, artist, som vuxen boende i Alingsås


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q2271952--Kända personer med anknytning till Alingsås-7--sv-0000-19

Alingsås


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q2271952--Kända personer med anknytning till Alingsås-7--sv-0000-21

Alingsås


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q2271952--Kända personer med anknytning till Alingsås-7--sv-0000-22

Alingsås


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q2271952--Kända personer med anknytning till Alingsås-7--sv-0000-23

Alingsås


Allan Edwall

Johan Allan Edwall, född 25 augusti 1924 i Hissmofors, Rödöns socken i Jämtland, död 7 februari 1997 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, var en svensk skådespelare, regissör, teaterdirektör, författare, visdiktare och barnboksuppläsare samt teaterpedagog vid Statens scenskola.

 Roller
 År  Roll  Produktion  Regi  Teater 1950  EldarenEn radiobragd <small>Charlotte Chorpenning Arne Ragneborn Dramaten 1951   AlfredOnkel Toms stuga <small>Harriet Beecher Stowe Carl-Henrik Fant Dramaten MålarenSander, spögubbeKrigsrådet Anfelt, grevarnas f d informatorGefyr  Amorina <small>Carl Jonas Love Almqvist  Alf Sjöberg Dramaten Kören: Den döveSimon trollkarlen <small> Tore Zetterholm Arne Ragneborn Dramaten 1952  Clemens, en vandrande studentDe vises sten <small> Pär Lagerkvist Alf Sjöberg Dramaten Harlekino Harlekino och Harlekina <small> Else Fisher Kurt-Olof Sundström Dramaten 1956  Albert Topaze  Topaze <small>Marcel Pagnol Sandro Malmquist Riksteatern 1957  Ivanov  Ninotchka <small> Marc-Gilbert Sauvajon  Sven Lindberg  Intiman 1958   Månfåglarna <small> Marcel Aymé  Yngve Nordwall  Malmö stadsteater Kammarjunkaren  Sagan <small> Hjalmar Bergman  Ingmar Bergman  Malmö stadsteater 1961  Gubben  Stolarna (Les Chaises) <small> Eugène Ionesco  Alf Sjöberg  Dramaten 1962  Cheston  Resan (Le voyage) <small> Georges Schehadé  Alf Sjöberg  Dramaten1963  Svejk, hundhandlare i PragSvejk i andra världskriget <small> Bertolt Brecht Alf Sjöberg Dramaten 1966  Felix  Tre trappor utan hiss med en delvis skymd utsikt över Golden Gatebron <small> Bill Manhoff  Mimi Pollak  Scalateatern 1979  Enst Armfeldt Mannen på trottoaren <small> Per Olov Enquist och Anders Ehnmark  Staffan Roos  Dramaten 1982  Sjumilasteget, valack  Historien om en häst <small> Leo Tolstoj  Lars Edström  Stockholms stadsteate

Teater Roller År Roll Produktion Regi Teater 1950 EldarenEn radiobragd <small>Charlotte Chorpenning Arne Ragneborn Dramaten 1951 AlfredOnkel Toms stuga <small>Harriet Beecher Stowe Carl-Henrik Fant Dramaten MålarenSander, spögubbeKrigsrådet Anfelt, grevarnas f d informatorGefyr


Allan Edwall


Arkitekt

miniatyr|Arkitekt vid ritbrädet (1893).
miniatyr|Arkitekten Jože Plečnik (1943).

Arkitekt är en titel på en upphovsperson till arkitektur. Personen kan ha akademisk examen i arkitektur, landskapsarkitektur, inredningsarkitektur eller fysisk planering eller vara autodidakt, som t ex Le Corbusier eller Tadao Ando. Arkitekter planerar och/eller gestaltar stadsmiljöer, byggnader samt inomhus- och utemiljöer.

För att kvalificera sig till arkitekturprogrammen behövs förutom grundläggande behörighet även särskild behörighet i områdesbehörighet A3, vilket för sökande med gymnasieexamen (Gy11) innebär Matematik 3b eller 3c, Naturkunskap 2 (Fysik 1a alternativt Fysik 1b1 + Fysik 1b2 samt Kemi 1 kan ersätta Naturkunskap 2) och Samhällskunskap 1b (alternativt 1a1 + 1a2) . För sökande med Slutbetyg krävs motsvarande kurser, dvs. Matematik C, Naturkunskap B (Fysik A samt Kemi A kan ersätta Naturkunskap B) och Samhällskunskap A. För sökande till Chalmers arkitektutbildningar krävs även Engelska 6 (motsvarande Engelska B).

Man kan ta sig in på tre olika sätt (urvalsgrupper): BI, BII (betygspoäng gymnasiet), HP (poäng högskoleprovet) och AU (poäng arkitektprovet). Antagningspoäng från gymnasiebetyg ligger mellan 20,5 och 22 medan poängen för Högskoleprovet ligger mellan 1,4 och 1,8 poäng. Antagningspoängen varierar från år till år och från skola till skola men ligger generellt på dessa nivåer

Hitta och jämför utbildningar
Du kan också söka kurser och program bland ämnesområden
Här finns högskolor och universitet i Sverige.
-
- Data
-
- Djursjukvård
-
- Ekonomi
- Alla utbildningar inom Ekonomi
- Administration och förvaltning
- Civilekonom
- Ekonomisk historia
- Entreprenörskap
- Finansiell ekonomi
- Företagsekonomi
- Handelsrätt
- Industriell ekonomi och organisation
- Internationellt företagande
- Ledarskap och organisation
- Marknadsföring
- Nationalekonomi
- Personalarbete
- Projektledning
- Redovisning och finansiering
- Humaniora
- Alla utbildningar inom Humaniora
- Antikens kultur
- Arkeologi
- Dansvetenskap
- Etnologi
- Filmvetenskap
- Filosofi och vetenskapsteori
- Fonetik
- Författande
- Genusvetenskap
- Historia
- Humanekologi
- Idé- och lärdomshistoria
- Kognitionsvetenskap
- Konstvetenskap
- Kulturvetenskap
- Kulturvård
- Litteraturvetenskap
- Länderstudier
- Modevetenskap
- Musikvetenskap
- Retorik
- Språkteknologi
- Språkvetenskap
- Teatervetenskap
- Textilvetenskap
- Hälsa och sjukvård
- Alla utbildningar inom Hälsa och sjukvård
- Apotekare
- Arbetsterapeut
- Audiologi
- Barnmorska
- Biomedicin
- Biomedicinsk laboratorievetenskap
- Entreprenörskap
- Farmaci
- Folkhälsovetenskap
- Friskvård
- Fysioterapeut/Sjukgymnast
- Global hälsa
- Hälso- och sjukvårdsadministration
- Hälso- och sjukvårdsutveckling
- Hälsoinformatik
- Idrott
- Kostvetenskap
- Logopedi
- Läkare
- Medicin
- Medicinsk teknik
- Medicinska tekniker
- Odontologi
- Omvårdnad
- Optometri
- Projektledning
- Psykologi
- Psykoterapi
- Radiofysik
- Radiologi
- Receptarie
- Rehabiliteringsvetenskap
- Reproduktiv och perinatal hälsa
- Röntgensjuksköterska
- Sjuksköterska
- Specialistsjuksköterska
- Tandhygienist
- Tandläkare
- Toxikologi
- Journalistik, information och kommunikation
-
- Juridik
-
- Konst, design och media
-
- Lantbruk, trädgård, skog och fiske
-
- Matematik
-
- Material, konstruktion och tillverkning
-
- Naturvetenskap
-
- Pedagogik, utbildningsvetenskap och didaktik
-
- Religionsvetenskap och teologi
-
- Samhälls- och beteendevetenskap
- Alla utbildningar inom Samhälls- och beteendevetenskap
- Antropologi
- Arbetsvetenskap
- Ekonomisk historia
- Entreprenörskap
- Genusvetenskap
- Geografi och kulturgeografi
- Globala studier
- Handikappvetenskap
- Humanekologi
- Internationella relationer
- Kognitionsvetenskap
- Krigsvetenskap
- Kriminologi
- Kvalitetsteknik
- Landsbygdsutveckling
- Länderstudier
- Mänskliga rättigheter
- Offentlig förvaltning
- Personalarbete
- Projektledning
- Psykologi
- Psykoterapi
- Samhällskunskap
- Socialt arbete
- Sociologi
- Statistik
- Statsvetenskap
- Teknik i samhällsperspektiv
- Turism- och fritidsvetenskap
- Utvecklingsstudier
- Socialt arbete och social omsorg
-
- Språk
- Alla utbildningar inom Språk
- Albanska
- Arabiska
- Arameiska/Syriska
- Bosniska/Kroatiska/Serbiska
- Bulgariska
- Danska
- Engelska
- Estniska
- Finska
- Franska
- Grekiska
- Hebreiska
- Hindi
- Indologi/Sanskrit
- Iranska språk
- Isländska
- Italienska
- Japanska
- Jiddish
- Keltiska språk
- Kinesiska
- Koreanska
- Kurdiska
- Latin
- Lettiska
- Litauiska
- Nederländska
- Nordiska språk
- Norska
- Persiska
- Polska
- Portugisiska
- Rumänska
- Ryska
- Samiska
- Semitiska språk
- Spanska
- Swahili
- Svenska
- Teckenspråk
- Tjeckiska
- Turkiska språk
- Tvåspråkighet
- Tyska
- Ungerska
- Översättning och tolkning
- Teknik och teknisk industri
- Alla utbildningar inom Teknik och teknisk industri
- Akustik
- Automatiseringsteknik
- Bioteknik
- Civilingenjör
- Datateknik
- Elektroteknik
- Entreprenörskap
- Högskoleingenjör
- Industriell ekonomi och organisation
- Informationsteknik
- Innovationsteknik
- Kemiteknik
- Kvalitetsteknik
- Maskinteknik
- Medicinsk teknik
- Medieteknik
- Mekatronik
- Militärteknik
- Miljö- och energiteknik
- Produktutveckling
- Projektledning
- Rymdteknik
- Teknikhistoria
- Teknisk design
- Teknisk fysik


Arkitekt

För att kvalificera sig till arkitekturprogrammen behövs förutom grundläggande behörighet även särskild behörighet i områdesbehörighet A3, vilket för sökande med gymnasieexamen (Gy11) innebär Matematik 3b eller 3c, Naturkunskap 2 (Fysik 1a alternativt Fysik 1b1 + Fysik 1b2 samt Kemi 1 kan ersätta Naturkunskap 2) och Samhällskunskap 1b (alternativt 1a1 + 1a2) .


Arkitekt

För att kvalificera sig till arkitekturprogrammen behövs förutom grundläggande behörighet även särskild behörighet i områdesbehörighet A3, vilket för sökande med gymnasieexamen (Gy11) innebär Matematik 3b eller 3c, Naturkunskap 2 (Fysik 1a alternativt Fysik 1b1 + Fysik 1b2 samt Kemi 1 kan ersätta Naturkunskap 2) och Samhällskunskap 1b (alternativt 1a1 + 1a2) . För sökande med Slutbetyg krävs motsvarande kurser, dvs. Matematik C, Naturkunskap B (Fysik A samt Kemi A kan ersätta Naturkunskap B) och Samhällskunskap A. För sökande till Chalmers arkitektutbildningar krävs även Engelska 6 (motsvarande Engelska B).


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q490785--Senare år, övriga aktiviteter-3--sv-0000-501

Anders Björck

Anders Per-Arne Björck (i riksdagen kallad Björck i Nässjö), född 19 september 1944 i Nässjö i Jönköpings län, är en svensk politiker (moderat) och ämbetsman. Han var riksdagsledamot 1969–2002, försvarsminister 1991–1994 samt landshövding i Uppsala län 2003–2009.

Från årsskiftet 2002/2003 till 2009 var Anders Björck landshövding i Uppsala län. Björck arbetar sedan 2009 som pr-konsult åt JKL.

Anders Björck är medlem i Svenska Frimurare Orden, Odd Fellow Orden och ledamot av och ordförande i styrelsen för herrklubben Sällskapet. Han utsågs till "Årets smålänning" under prisets debutår 1988.

Björck var ordförande i International Foundation of Airline Passengers 1986-1989.

Anders Björck var förbundsordförande i Svenska pistolskytteförbundet 2003-2009

Nu kan du nominera Årets Smålänning
Ifrah Kirih fick priset förra gången. Innan henne finns namn som Stefan Liv och Lena Philipsson. Nu kan du vara med och nominera till Årets Smålänning.
Nominerade, så här långt, till Årets smålänning 2013:
- Christian Saletros
- Mikael Alvén
- AnnSofie Björhag
- Mikael Syrén
- Birgitta Svensson
- Marianne Sandqvist
- Calle Örnemark
- Allan Wendefors
- Anders Källner
- Roland Sandberg
- Hans-Erik Lugn
- Birgit Sievers
- Anna Mellergård
- Kurt Jacobsson
- Emelie Wikström
- Lena Larsson
- Frida Olsson Sandahl
- Johanna Linder
- Camilla Rinaldo Möller
- Tommy Myllymäki
- Robin Hermansson
- Peter Lagerman
- Alexandra Engen
- Mats Pesborn
- Annika Jonasson
- Lars-Åke Engblom
- Ella Andersson
- Kinka Barvestad
- Anders Skaret Hansson
- Lars Mörlid
- Peter Sandwall
- Robin Hermansson
- Peter Arnesson
- Stanislav Przybylski
- Cajsa Tengblad
Vill du också nominera? Mejla P4 Förmiddag, p4formiddag.jkpg@sverigesradio.se - gärna med en motivering. Vem som får priset meddelas i början av 2014.
Årets smålänning, vinnarna
- 1988: Anders Björck, ledamot av Sveriges riksdag
- 1989: Lena Philipsson, artist
- 1990: Roland Nelsson, Erikshjälpen
- 1991: Alf Svensson, partiledare för KDS
- 1992: Astrid Lindgren, författare
- 1993: Göran Kropp, äventyrare
- 1994: Alf Henrikson, författare
- 1995: Denny Eriksson, klubbdirektör i HV 71
- 1996: Nina Persson, sångerska i Cardigans
- 1997: Gösta Gunnarsson, landshövding i Jönköpings län
- 1998: Lena Maria Klingvall, simmare, konstnär, sångerska
- 1999: Alice Bah, programledare med mera
- 2000: Gunnar Meijer, företagsledare
- 2001: Lars-Åke Lagrell, ordförande i Svenska Fotbollförbundet
- 2002: Anna Bråkenhielm, VD Strix
- 2003: Bosse Bildoktorn Andersson, TV-programledare
- 2004: Bo Wirebrand, ordförande för VMS Elit
- 2005: Lottie Knutson, informationsdirektör, Fritidsresor
- 2006: Olle Nordin, fotbollstränare i Jönköpings Södra IF
- 2007: Susanne Rydén, sångerska, Stockholm (Hjärtlanda)
- 2008: Nicki Pedersen, speedwayförare, Lejonen
- 2009: Jonas Nyström, pastor i Höglandskyrkan i Sävsjö
- 2010: Jonas Thern, fotbollsspelare- och tränare
- 2011: Stefan Liv (postumt), ishockeymålvakt
- 2012: Ifrah Kirih, kvinnokämpe
- 2013: Annika Jonasson, välgörare
- 2014: Elenor Johansson, välgörare
- 2015: Jimmy Thelin, fotbollstränare
- 2016: Elna Svenle, museichef
- 2017: Johan Gustafsson, överlevare
- 2018: Staffan Lindeborg, sportjournalist
- 2019: Anna Anvegård, fotbollsspelare
- 2020: Emma Örtlund, skådespelare


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q490785--Senare år, övriga aktiviteter-3--sv-0000-502

Anders Björck

Från årsskiftet 2002/2003 till 2009 var Anders Björck landshövding i Uppsala län. Björck arbetar sedan 2009 som pr-konsult åt JKL.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q490785--Senare år, övriga aktiviteter-3--sv-0000-503

Anders Björck


Abba

Abba (av musikgruppen skrivet ABBA och som logotyp AᗺBA, med det första B:et spegelvänt) är en svensk popgrupp, som gett ut musik mellan 1972 och 1983 samt 2021.

Abba består av de två före detta äkta paren Björn Ulvaeus och Agnetha Fältskog samt Benny Andersson och Anni-Frid "Frida" Lyngstad. Gruppnamnet bildades utifrån initialbokstäverna i medlemmarnas förnamn. Under hela gruppens karriär skrevs musik och text av Andersson och Ulvaeus, och fram till 1977 ibland tillsammans med gruppens manager, Stikkan Anderson.

Gruppens första album var Ring ring 1973. Det stora internationella genombrottet kom i Eurovision Song Contest 1974, där gruppen framförde det vinnande bidraget "Waterloo".

Medlemmarnas äktenskap upplöstes 1979 respektive 1981, och efter en inspelningssession hösten 1982 ägnade sig gruppmedlemmarna åt andra projekt. Gruppen splittrades inte formellt, men "uppehållet" drog ut på tiden och efter några år var en återförening inte längre aktuell. Uppehållet varade ända till 2017, då gruppmedlemmarna återvände till inspelningsstudion för att påbörja arbetet med  det som kom att bli deras nionde studioalbum, Voyage, utgivet 2021 – 40 år efter deras förra studioalbum.https://www.aftonbladet.se/nojesbladet/musik/a/21aLRB/nya-latarna-fran-abba-drojer-langre-an-vantat Aftonbladet 21 januari 2019ABBA i Dagens Nyheter 2 september 2021. Läst 2 september 2021. Vid endast ett tillfälle under uppehållet samlades gruppen framför tv-kameror; i Lasse Holmqvists program Här är ditt liv med Stikkan Anderson 1986.

Gruppen räknas som en av de största i musikhistorien med över 400 miljoner sålda skivor och är en av få som vunnit framgång över jordens samtliga kontinenter. I mitten av 1970-talet var de försäljningsmässigt världens mest framgångsrika popgrupp. Abba har närmare 70 singlar som listettor över hela världen och över 60 albumettor. I Storbritannien hade de 18 raka topp 10-singlar, nio singelettor samt nio album som nr. 1 på den brittiska topplistan varav åtta i följd (1975,-76,-77,-78,-79,-80,-81,-82). 2014 hade gruppen sålt 400 miljoner skivor och är därmed Sveriges mest framgångsrika musikexport genom tiderna. Abba blev den första popgruppen från Kontinentaleuropa/Norden att under en längre tid nå stora framgångar i den engelskspråkiga världen.

Abba är invalda i Rock and Roll Hall of Fame år 2010 och Swedish Music Hall of Fame år 2014.

Gruppen gjorde en tillfällig återförening i januari 1986 för att inför tv-kameror sjunga "Tivedshambo" i SVT:s program Här är ditt liv.ABBA Annual 1983-2003 Önskemål och rykten om tillfälliga comebacker har sedan dess avvisats av samtliga medlemmar. År 2000 tackade gruppmedlemmarna nej till ett erbjudande om en miljard dollar för en återföreningsturné.Aftonbladet 2 februari 2000. Läst 29 april 2016. Gruppmedlemmarna har endast vid ett fåtal tillfällen visat sig tillsammans vid offentliga tillställningar, som exempelvis vid den svenska galapremiären av spelfilmen Mamma Mia! på biografen Rival den 4 juli 2008 samt vid invigningen av Mamma Mia! The Party i januari 2016.

Den 5 juni 2016 arrangerade Andersson och Ulvaeus en privat fest på Berns salonger i Stockholm för att fira att det var 50 år sedan som de träffats för första gången, den 5 juni 1966. Vid ett tillfälle under festen stod hela Abba-kvartetten samtidigt på scen och sjöng "The Way Old Friends Do".http://www.expressen.se/noje/hela-abba-pa-scen-tillsammans-igen/http://www.svd.se/abbas-aterforening-pa-scen-blev-varldsnyhet. Där dementeras även att kvartetten skulle sjungit "Me and I". Missförståndet lär ha berott på att sången de sjöng inleds med textraden ”You and I can share the silence/Finding comfort together/The way old friends do”.

Den 27 april 2018 meddelade gruppen i ett pressmeddelande att de samlats i studion och spelat in två nya låtar; "I still have faith in you" och "Don't Shut Me Down". Albumet släpps den 5 november 2021https://www.svt.se/kultur/abba-ryktena-far och de första låtarna från albumet, "I Still Have Faith In You" och "Don't Shut Me Down" släpptes den 2 september. Gruppen förbereder även en turné, ABBA hologram tour, där popgruppen inte kommer att framträda själva i nutid, utan i form av hologram av sig själva som gruppen såg ut 1979. Materialet kommer att vara klassiska Abba-låtar från gruppens karriär, men också de två nyinspelade låtarna. Hologram-filmningen skedde i London, och turnén är planerad till 2022.https://www.music-news.com/news/UK/134660/ABBA-reunite-in-London-to-film-for-their-2022-hologram-tou

22 September 2020
Newsdesk
ABBA have been filming for their hologram tour in West London.
Bjorn Ulvaeus, Benny Andersson, Agnetha Faltskog and Frida Lyndstad reportedly reunited at Ealing Studios to resume working on their avatar show after facing technical delays and then the coronavirus pandemic halting their plans.
The 'Dancing Queen' hitmakers are now looking to 2022 to launch the tour as part of their 50th anniversary.
An insider told The Sun newspaper's Bizarre column: “ABBA have kept everything about their reunion shrouded in mystery but this has really been a long time coming.
“They announced the tour in 2016 and although it’s been a slog to get to this point, it is now full steam ahead and the show is taking shape.
“Agnetha, Bjorn, Benny and Frida have all recorded bits and pieces and they have enjoyed taking a trip down memory lane with it all.
“They are all getting a nice cheque out of it, so it will be worthwhile, but they’ve got more than enough money from their music, so it’s not about that.
“All four of them just wanted to give back to their fans, so they have done everything in their power to fly into London for the filming, despite the travel restrictions.”
The Swedish legends have recorded five new songs - including 'I Still Have Faith In You' and' Don't Shut Me Down' - for the tour, their first new material in almost four decades.
Bjorn gave an update on the tour and new music to journalist Geoff Lloyd recently.
He said in July: "I got to spend an hour with Bjorn Ulveaus from ABBA via Zoom. They've recorded five new songs. They should have been out at the end of last year. They're going to get these holograms out on tour. Because of technical difficulties and the pandemic, it's delayed things. But he promised me that the new ABBA music will be out in 2021."
In a statement announcing the new songs, ABBA said at the time: "The decision to go ahead with the exciting ABBA avatar tour project had an unexpected consequence. We all four felt that, after some 35 years, it could be fun to join forces again and go into the recording studio."
Bjorn later explained the plans had been postponed due to the complex technical nature of the show they are creating.
The 'Waterloo group went their separate ways in 1982 at the height of their career.
They performed together for the first time in decades in 2016 at a private event, which marked the 50th anniversary of the first meeting between songwriters Bjorn and Benny.


Abba

Gruppen gjorde en tillfällig återförening i januari 1986 för att inför tv-kameror sjunga "Tivedshambo" i SVT:s program


Abba

Gruppen gjorde en tillfällig återförening i januari 1986 för att inför tv-kameror sjunga "Tivedshambo" i SVT:s program Här är ditt liv.ABBA Annual 1983-2003 Önskemål och rykten om tillfälliga comebacker har sedan dess avvisats av samtliga medlemmar. År 2000 tackade gruppmedlemmarna nej till ett erbjudande om en miljard dollar för en återföreningsturné.Aftonbladet 2 februari 2000.


Abba

Gruppen gjorde en tillfällig återförening i januari 1986 för att inför tv-kameror sjunga "Tivedshambo" i SVT:s program Här är ditt liv.ABBA Annual 1983-2003 Önskemål och rykten om tillfälliga comebacker har sedan dess avvisats av samtliga medlemmar. År 2000 tackade gruppmedlemmarna nej till ett erbjudande om en miljard dollar för en återföreningsturné.Aftonbladet 2 februari 2000. Läst 29 april 2016. Gruppmedlemmarna har endast vid ett fåtal tillfällen visat sig tillsammans vid offentliga tillställningar, som exempelvis vid den svenska galapremiären av spelfilmen Mamma Mia! på biografen Rival den 4 juli 2008 samt vid invigningen av Mamma Mia! The Party i januari 2016.


Abba

Gruppen gjorde en tillfällig återförening i januari 1986 för att inför tv-kameror sjunga "Tivedshambo" i SVT:s program Här är ditt liv.ABBA Annual 1983-2003 Önskemål och rykten om tillfälliga comebacker har sedan dess avvisats av samtliga medlemmar. År 2000 tackade gruppmedlemmarna nej till ett erbjudande om en miljard dollar för en återföreningsturné.Aftonbladet 2 februari 2000. Läst 29 april 2016. Gruppmedlemmarna har endast vid ett fåtal tillfällen visat sig tillsammans vid offentliga tillställningar, som exempelvis vid den svenska galapremiären av spelfilmen Mamma Mia! på biografen Rival den 4 juli 2008 samt vid invigningen av Mamma Mia! The Party i januari 2016.

Den 5 juni 2016 arrangerade Andersson och Ulvaeus en privat fest på Berns salonger i Stockholm för att fira att det var 50 år sedan som de träffats för första gången, den 5 juni 1966. Vid ett tillfälle under festen stod hela Abba-kvartetten samtidigt på scen och sjöng "The Way Old Friends Do".http://www.expressen.se/noje/hela-abba-pa-scen-tillsammans-igen/http://www.svd.se/abbas-aterforening-pa-scen-blev-varldsnyhet. Där dementeras även att kvartetten skulle sjungit "Me and I". Missförståndet lär ha berott på att sången de sjöng inleds med textraden ”You and I can share the silence/Finding comfort together/The way old friends do”.

Den 27 april 2018 meddelade gruppen i ett pressmeddelande att de samlats i studion och spelat in två nya låtar; "I still have faith in you" och "Don't Shut Me Down". Albumet släpps den 5 november 2021https://www.svt.se/kultur/abba-ryktena-far och de första låtarna från albumet, "I Still Have Faith In You" och "Don't Shut Me Down" släpptes den 2 september.


Advent

Advent kommer av latinets adventus (Domini) som betyder (Herrens) ankomstFrithiof Dahlby och Lars Åke Lundberg: Nya kyrkokalendern, Verbum Förlag AB, 1983,  och är den inledande perioden i det kristna kyrkoåret.

Adventstiden är en förberedelseperiod inför julen. Den räknas som fastetid, varför adventstidens liturgiska färg violett eller blå.

En adventskalender, även kallad julkalender, är en särskilt utformad kalender som räknar dagarna till jul, antingen från första advent eller 1 december.

Julkalenderns historia började i mitten av 1880-talet när en tysk mamma ville göra tiden fram till jul lite lättare för sin fyraårige son Gerhard. Hon gjorde i ordning en bit färgglad kartong med tjugofyra kakor på. Pojken fick sedan äta en kaka om dagen fram till jul.

Många år senare blev Gerhard Lang delägare i ett tryckeri. Han mindes sin barndoms kak-kalender, vilket inspirerade honom till att vid 1900-talets början ge ut den första tryckta julkalendern i form av en julkalender.

I Sverige började adventskalendrar ges ut 1934. De illustrerades av Aina Stenberg MasOlle, en känd sagoboksillustratör.  Hon fortsatte att illustrera adventskalendrar ända till 1964.

Den första julkalendern i svenska massmedia sändes 1956 av Sveriges Radio 1956 och hade i tablån namnet Adventskalendern. Programmet handlade om barn som sjöng julvisor och pratade om julförberedelser. Barnen öppnade en lucka i en adventskalender. Snart gavs en särskild kalender ut som kopplades till radions kalender. 1960 sände SVT Titteliture. Han öppnade luckorna i svartvit sändning. Året därpå sändes adventskalendern 1969 sändes en julkalender i färg och 1971 fick den namnet Julkalendern. Den allra populäraste adventskalendern i TV är Teskedsgumman, som sändes 1967 och som hade som två miljoner vuxna och en halv miljon barn som tittare. Sedan starten har TV-kalendern dagligen haft åtminstone en miljon tittare.

Vissa år har det i några svenska städer funnits julkalendrar med fönster som fungerar som luckor. År 2007 började rådhuset i Örebro med lucköppning varje dag mellan den första och tjugofjärde december. Då visades för varje dag ett nytt lokalt konstverk i ett av rådhusets fönster. Traditionen fortsatte sedan till och med 2017.

Landskrona har också gjort försök med adventskalendrar. 2016 hade Landskrona stad en digital adventskalender på sin hemsida. 2020 fanns en fönsterkalender på några av stadens smågator under december.

Sedan 1998 har de boende i stadsdelen Östanfors i Falun öppnat sina fönster i december för att visa områdets fönsterkalender. De boende får själva bestämma vad de vill visa

– Många av de boende vill vara med och göra adventskalendern, säger Wanja Kaufmann som är med och arrangerar.
I fjorton år har de boende i området Östanfors öppnat sina fönster för de som vill titta på kalendern. Ett fönster om dagen öppnas. Det är oika teman, och de boende bestämmer själva vad de vill visa i sina fönster. Idylliska stadsdelen Östansfors är som klippt och skuren för kalenderna med sina smala gator, trähus och vackra inramning.
– Det är överaskningar varje år, och folk verkar uppskatta det här jättemycket, vi får mycket respons av de som kommer hit och tittar, säger Wanja Kaufmann.
Själva ideén med en adventskalender i fönster är lånad från Schweiz, och togs till Falun av inflyttade.
Sofie Stålberg, praktikant
Emilia Wilhelmsson, praktikant


Advent

En adventskalender, även kallad julkalender, är en särskilt utformad kalender som räknar dagarna till jul, antingen från första advent eller 1 december.

Julkalenderns historia började i mitten av 1880-talet när en tysk mamma ville göra tiden fram till jul lite lättare för sin fyraårige son Gerhard. Hon gjorde i ordning en bit färgglad kartong med tjugofyra kakor på. Pojken fick sedan äta en kaka om dagen fram till jul.

Många år senare blev Gerhard Lang delägare i ett tryckeri. Han mindes sin barndoms kak-kalender, vilket inspirerade honom till att vid 1900-talets början ge ut den första tryckta julkalendern i form av en julkalender.


Advent

En adventskalender, även kallad julkalender, är en särskilt utformad kalender som räknar dagarna till jul, antingen från första advent eller 1 december.

Julkalenderns historia började i mitten av 1880-talet när en tysk mamma ville göra tiden fram till jul lite lättare för sin fyraårige son Gerhard. Hon gjorde i ordning en bit färgglad kartong med tjugofyra kakor på. Pojken fick sedan äta en kaka om dagen fram till jul.

Många år senare blev Gerhard Lang delägare i ett tryckeri. Han mindes sin barndoms kak-kalender, vilket inspirerade honom till att vid 1900-talets början ge ut den första tryckta julkalendern i form av en julkalender.

I Sverige började adventskalendrar ges ut 1934. De illustrerades av Aina Stenberg MasOlle, en känd sagoboksillustratör.  Hon fortsatte att illustrera adventskalendrar ända till 1964.

Den första julkalendern i svenska massmedia sändes 1956 av Sveriges Radio 1956 och hade i tablån namnet Adventskalendern. Programmet handlade om barn som sjöng julvisor och pratade om julförberedelser. Barnen öppnade en lucka i en adventskalender. Snart gavs en särskild kalender ut som kopplades till radions kalender. 1960 sände SVT Titteliture. Han öppnade luckorna i svartvit sändning.


Advent

En adventskalender, även kallad julkalender, är en särskilt utformad kalender som räknar dagarna till jul, antingen från första advent eller 1 december.

Julkalenderns historia började i mitten av 1880-talet när en tysk mamma ville göra tiden fram till jul lite lättare för sin fyraårige son Gerhard. Hon gjorde i ordning en bit färgglad kartong med tjugofyra kakor på. Pojken fick sedan äta en kaka om dagen fram till jul.

Många år senare blev Gerhard Lang delägare i ett tryckeri. Han mindes sin barndoms kak-kalender, vilket inspirerade honom till att vid 1900-talets början ge ut den första tryckta julkalendern i form av en julkalender.

I Sverige började adventskalendrar ges ut 1934. De illustrerades av Aina Stenberg MasOlle, en känd sagoboksillustratör.  Hon fortsatte att illustrera adventskalendrar ända till 1964.

Den första julkalendern i svenska massmedia sändes 1956 av Sveriges Radio 1956 och hade i tablån namnet Adventskalendern. Programmet handlade om barn som sjöng julvisor och pratade om julförberedelser. Barnen öppnade en lucka i en adventskalender. Snart gavs en särskild kalender ut som kopplades till radions kalender. 1960 sände SVT Titteliture. Han öppnade luckorna i svartvit sändning. Året därpå sändes adventskalendern 1969 sändes en julkalender i färg och 1971 fick den namnet Julkalendern. Den allra populäraste adventskalendern i TV är Teskedsgumman, som sändes 1967 och som hade som två miljoner vuxna och en halv miljon barn som tittare. Sedan starten har TV-kalendern dagligen haft åtminstone en miljon tittare.

Vissa år har det i några svenska städer funnits julkalendrar med fönster som fungerar som luckor. År 2007 började rådhuset i Örebro med lucköppning varje dag mellan den första och tjugofjärde december.


Advent

En adventskalender, även kallad julkalender, är en särskilt utformad kalender som räknar dagarna till jul, antingen från första advent eller 1 december.

Julkalenderns historia började i mitten av 1880-talet när en tysk mamma ville göra tiden fram till jul lite lättare för sin fyraårige son Gerhard. Hon gjorde i ordning en bit färgglad kartong med tjugofyra kakor på. Pojken fick sedan äta en kaka om dagen fram till jul.

Många år senare blev Gerhard Lang delägare i ett tryckeri. Han mindes sin barndoms kak-kalender, vilket inspirerade honom till att vid 1900-talets början ge ut den första tryckta julkalendern i form av en julkalender.

I Sverige började adventskalendrar ges ut 1934. De illustrerades av Aina Stenberg MasOlle, en känd sagoboksillustratör.  Hon fortsatte att illustrera adventskalendrar ända till 1964.

Den första julkalendern i svenska massmedia sändes 1956 av Sveriges Radio 1956 och hade i tablån namnet Adventskalendern. Programmet handlade om barn som sjöng julvisor och pratade om julförberedelser. Barnen öppnade en lucka i en adventskalender. Snart gavs en särskild kalender ut som kopplades till radions kalender. 1960 sände SVT Titteliture. Han öppnade luckorna i svartvit sändning. Året därpå sändes adventskalendern 1969 sändes en julkalender i färg och 1971 fick den namnet Julkalendern. Den allra populäraste adventskalendern i TV är Teskedsgumman, som sändes 1967 och som hade som två miljoner vuxna och en halv miljon barn som tittare. Sedan starten har TV-kalendern dagligen haft åtminstone en miljon tittare.

Vissa år har det i några svenska städer funnits julkalendrar med fönster som fungerar som luckor. År 2007 började rådhuset i Örebro med lucköppning varje dag mellan den första och tjugofjärde december. Då visades för varje dag ett nytt lokalt konstverk i ett av rådhusets fönster. Traditionen fortsatte sedan till och med 2017.

Landskrona har också gjort försök med adventskalendrar.


Advent

En adventskalender, även kallad julkalender, är en särskilt utformad kalender som räknar dagarna till jul, antingen från första advent eller 1 december.

Julkalenderns historia började i mitten av 1880-talet när en tysk mamma ville göra tiden fram till jul lite lättare för sin fyraårige son Gerhard. Hon gjorde i ordning en bit färgglad kartong med tjugofyra kakor på. Pojken fick sedan äta en kaka om dagen fram till jul.

Många år senare blev Gerhard Lang delägare i ett tryckeri. Han mindes sin barndoms kak-kalender, vilket inspirerade honom till att vid 1900-talets början ge ut den första tryckta julkalendern i form av en julkalender.

I Sverige började adventskalendrar ges ut 1934. De illustrerades av Aina Stenberg MasOlle, en känd sagoboksillustratör.  Hon fortsatte att illustrera adventskalendrar ända till 1964.

Den första julkalendern i svenska massmedia sändes 1956 av Sveriges Radio 1956 och hade i tablån namnet Adventskalendern. Programmet handlade om barn som sjöng julvisor och pratade om julförberedelser. Barnen öppnade en lucka i en adventskalender. Snart gavs en särskild kalender ut som kopplades till radions kalender. 1960 sände SVT Titteliture. Han öppnade luckorna i svartvit sändning. Året därpå sändes adventskalendern 1969 sändes en julkalender i färg och 1971 fick den namnet Julkalendern. Den allra populäraste adventskalendern i TV är Teskedsgumman, som sändes 1967 och som hade som två miljoner vuxna och en halv miljon barn som tittare. Sedan starten har TV-kalendern dagligen haft åtminstone en miljon tittare.

Vissa år har det i några svenska städer funnits julkalendrar med fönster som fungerar som luckor. År 2007 började rådhuset i Örebro med lucköppning varje dag mellan den första och tjugofjärde december. Då visades för varje dag ett nytt lokalt konstverk i ett av rådhusets fönster. Traditionen fortsatte sedan till och med 2017.

Landskrona har också gjort försök med adventskalendrar. 2016 hade Landskrona stad en digital adventskalender på sin hemsida. 2020 fanns en fönsterkalender på några av stadens smågator under december.


Advent

thumb|left|230px|En stor adventskrans i Kaufbeuren i Bayern i Tyskland.
En adventskrans är en granriskrans med fyra eller ibland fem färgade ljus i som förekommer i bland annat hem och kyrkor kring adventsveckorna. Den fungerar i grunden som en adventsljusstake där ett ljus tänds varje söndag i advent fram till jul. En adventskrans kan ställas på ett bord eller hängas upp i taket. Det är en luthersk sedvänja som fått spridning via kristna samfund. Ibland sjunger man en psalm eller högtidssång i samband med att ett adventsljus tänds.

Enligt en äldre sed skulle kransarna vara så stickiga som möjligt för att skrämma bort onda andar och andra ovälkomna gäster. I svenskan kan adventskrans även syfta på saffranskrans, en vetekrans med saffran som förekommer i adventstider.

Adventskrans
Betyg (1-5):
Snabba lussebullar som bara jäser en gång. Formas till två fina kransar och har en ljuvlig mandelfyllning. Recept av Johanna Westman.
Tillagningstid: 50 min + 2 tim jästid
Ugnstemperatur:200º
2 stycken
- 25 g jäst
- 2.5 dl mjölk (3 %)
- 0.5 g saffran
- 0.75 dl strösocker
- 7.5 dl vetemjöl (450 g) + till utbak
- 75 g smör, rumsvarmt
- 0.5 tsk salt
- Fyllning
- 50 g smör, rumsvarmt
- 250 g mandelmassa
- 50 g mandlar, grovt hackade
- Topping
- 1 ägg, till pensling
- 1.5 dl florsocker
- 2 msk vatten
Gör så här
- Smula jästen i en bunke eller helst i en degblandare. Rör ut den i lite av mjölken och tillsätt saffranet.
- Tillsätt resten av mjölken, socker, hälften av mjölet samt smöret och rör/kör i maskinen till en slät, kladdig deg. Tillsätt salt och resterande mjöl, lite mjöl i taget.
- Arbeta degen tills den är blank och börjar släppa kanterna. Kavla ut degen på ett mjölat bakbord till en rektangel, ca ½ 1 cm tjock.
- Bred smör över degen och riv över mandelmassan på fina sidan av rivjärnet. Strö över mandeln. Rulla ihop från långsidan och skär i 16 bitar.
- Smöra 2 runda formar med avtagbar kant, ca 24 cm i diameter. Fördela skivorna med jämna mellanrum (med snittytan uppåt) och täck med bakduk. Låt jäsa till dubbel storlek, ca 2 timmar.
- Sätt ugnen på 200°. Pensla bullarna med lättvispat ägg och grädda i nedre delen av ugnen ca 25 min.
- Låt bullarna svalna något i formen innan du lossar kanten. Rör ihop florsocker med vatten och ringla över när bullarna svalnat lite mer.
Adventskrans
Betyg (1-5):
Snabba lussebullar som bara jäser en gång. Formas till två fina kransar och har en ljuvlig mandelfyllning. Recept av Johanna Westman.
Tillagningstid: 50 min + 2 tim jästid
Ugnstemperatur:200º
2 stycken
Gör så här
- Smula jästen i en bunke eller helst i en degblandare. Rör ut den i lite av mjölken och tillsätt saffranet.
- Tillsätt resten av mjölken, socker, hälften av mjölet samt smöret och rör/kör i maskinen till en slät, kladdig deg. Tillsätt salt och resterande mjöl, lite mjöl i taget.
- Arbeta degen tills den är blank och börjar släppa kanterna. Kavla ut degen på ett mjölat bakbord till en rektangel, ca ½ 1 cm tjock.
- Bred smör över degen och riv över mandelmassan på fina sidan av rivjärnet. Strö över mandeln. Rulla ihop från långsidan och skär i 16 bitar.
- Smöra 2 runda formar med avtagbar kant, ca 24 cm i diameter. Fördela skivorna med jämna mellanrum (med snittytan uppåt) och täck med bakduk. Låt jäsa till dubbel storlek, ca 2 timmar.
- Sätt ugnen på 200°. Pensla bullarna med lättvispat ägg och grädda i nedre delen av ugnen ca 25 min.
- Låt bullarna svalna något i formen innan du lossar kanten. Rör ihop florsocker med vatten och ringla över när bullarna svalnat lite mer.
- kommentarer
Logga in för att skriva en kommentar
Tack för din kommentar!
Doris
2021-12-20
Alldeles för lite smör i fyllningen, blev lite torr och tråkigt
Coop
2021-11-29
Hej Anna, mjölken ska vara kall eftersom den arbetas ganska länge. Lycka till med bakandet!
Anna
2021-11-27
Vilken temperatur ska mjölken ha?


Advent

thumb|left|230px|En stor adventskrans i Kaufbeuren i Bayern i Tyskland.
En adventskrans är en granriskrans med fyra eller ibland fem färgade ljus i som förekommer i bland annat hem och kyrkor kring adventsveckorna. Den fungerar i grunden som en adventsljusstake där ett ljus tänds varje söndag i advent fram till jul. En adventskrans kan ställas på ett bord eller hängas upp i taket. Det är en luthersk sedvänja som fått spridning via kristna samfund. Ibland sjunger man en psalm eller högtidssång i samband med att ett adventsljus tänds.

Föregångaren till adventskransen var ett gammalt vagnshjul med fyra ljus som hissades upp i taket under 1500-talet.

Ursprunget till den moderna adventskransen med sina ljus kom från ett initiativ år 1839 av Johann Hinrich Wichern, en protestantisk präst i Tyskland och en pionjär inom stadsmissionsarbete bland de fattiga.


Advent

thumb|left|230px|En stor adventskrans i Kaufbeuren i Bayern i Tyskland.
En adventskrans är en granriskrans med fyra eller ibland fem färgade ljus i som förekommer i bland annat hem och kyrkor kring adventsveckorna. Den fungerar i grunden som en adventsljusstake där ett ljus tänds varje söndag i advent fram till jul. En adventskrans kan ställas på ett bord eller hängas upp i taket. Det är en luthersk sedvänja som fått spridning via kristna samfund. Ibland sjunger man en psalm eller högtidssång i samband med att ett adventsljus tänds.

Föregångaren till adventskransen var ett gammalt vagnshjul med fyra ljus som hissades upp i taket under 1500-talet.

Ursprunget till den moderna adventskransen med sina ljus kom från ett initiativ år 1839 av Johann Hinrich Wichern, en protestantisk präst i Tyskland och en pionjär inom stadsmissionsarbete bland de fattiga. Med tanke på otåligheten hos barnen som han undervisade när de väntade på jul, gjorde han en ring av trä, med små röda ljus och fyra stora vita ljus. Varje morgon från första söndagen i advent till julafton tändes ett litet ljus och varje söndag ett stort ljus. Antalet röda ljus kunde därför variera i antal beroende på vilken veckodag julafton inföll. Traditionen har behållit endast de stora ljusen.

Från år 1860 är kranskronan gjord av grangrenar knutna med ett rött band och dekorerad med kottar, järnek, lager och ibland mistel. Det är också en gammal symbol som betecknar flera saker: för det första symboliserar kronan seger, förutom att dess runda form gör att solen återvänder varje år. Siffran fyra representerar de fyra söndagarna i advent, och de gröna kvistarna är ett tecken på liv och hopp. Granen är en symbol för styrka och lager en symbol för seger över synd och lidande. De två sistnämnda, med järnek, förlorar inte sina löv, och representerar därmed Guds evighet. Lågorna av ljus är representationen av julljuset som närmar sig och ger hopp och frid, samt symbolen för kampen mot mörkret. För kristna är denna krona också symbolen för Kristus Konungen, järneken som påminner om törnekronan som vilar på Kristi huvud.

De vita ljusen skulle symbolisera oskuld och de röda skulle symbolisera kärlek. Det orsakade dock konflikter inom vissa kyrkliga kretsar eftersom violett ansågs vara den liturgiska färgen. Den moderna adventskransen har vanligtvis tre violetta eller lila och ett rosa ljus. Det rosa ljuset tänds den tredje söndagen i advent, kallad Gaudetesöndag efter inledningsordet, Gaudete, som betyder "Gläd dig", av ingångsantifonen vid mässan. Vissa lägger till ett femte ljus (vitt), känt som Kristusljuset, i mitten av kransen, för att tändas på julafton eller juldagen.

Den första adventskransen i Danmark kom till Sønderjylland vid första världskriget under 1910-talet, en tid då Sønderjylland var tyskt. De som kände sig danska valde då att klä adventskransen med röda och vita band, danska flaggans färger, för att påvisa sin anknytning till Danmark. När området blev danskt övertogs traditionen i Danmark, men det var först vid andra världskriget som den blev vanlig i landet. I Danmark var ljusen vita och ljuständningen en symbol för frihet och hopp. På senare år är det mer fråga om personligt tycke och design än politiska budskap, och därför kan adventskransens utseende variera.


Advent

thumb|left|230px|En stor adventskrans i Kaufbeuren i Bayern i Tyskland.
En adventskrans är en granriskrans med fyra eller ibland fem färgade ljus i som förekommer i bland annat hem och kyrkor kring adventsveckorna. Den fungerar i grunden som en adventsljusstake där ett ljus tänds varje söndag i advent fram till jul. En adventskrans kan ställas på ett bord eller hängas upp i taket. Det är en luthersk sedvänja som fått spridning via kristna samfund. Ibland sjunger man en psalm eller högtidssång i samband med att ett adventsljus tänds.

Föregångaren till adventskransen var ett gammalt vagnshjul med fyra ljus som hissades upp i taket under 1500-talet.

Ursprunget till den moderna adventskransen med sina ljus kom från ett initiativ år 1839 av Johann Hinrich Wichern, en protestantisk präst i Tyskland och en pionjär inom stadsmissionsarbete bland de fattiga. Med tanke på otåligheten hos barnen som han undervisade när de väntade på jul, gjorde han en ring av trä, med små röda ljus och fyra stora vita ljus. Varje morgon från första söndagen i advent till julafton tändes ett litet ljus och varje söndag ett stort ljus. Antalet röda ljus kunde därför variera i antal beroende på vilken veckodag julafton inföll. Traditionen har behållit endast de stora ljusen.

Från år 1860 är kranskronan gjord av grangrenar knutna med ett rött band och dekorerad med kottar, järnek, lager och ibland mistel. Det är också en gammal symbol som betecknar flera saker: för det första symboliserar kronan seger, förutom att dess runda form gör att solen återvänder varje år. Siffran fyra representerar de fyra söndagarna i advent, och de gröna kvistarna är ett tecken på liv och hopp. Granen är en symbol för styrka och lager en symbol för seger över synd och lidande. De två sistnämnda, med järnek, förlorar inte sina löv, och representerar därmed Guds evighet. Lågorna av ljus är representationen av julljuset som närmar sig och ger hopp och frid, samt symbolen för kampen mot mörkret. För kristna är denna krona också symbolen för Kristus Konungen, järneken som påminner om törnekronan som vilar på Kristi huvud.

De vita ljusen skulle symbolisera oskuld och de röda skulle symbolisera kärlek. Det orsakade dock konflikter inom vissa kyrkliga kretsar eftersom violett ansågs vara den liturgiska färgen. Den moderna adventskransen har vanligtvis tre violetta eller lila och ett rosa ljus. Det rosa ljuset tänds den tredje söndagen i advent, kallad Gaudetesöndag efter inledningsordet, Gaudete, som betyder "Gläd dig", av ingångsantifonen vid mässan. Vissa lägger till ett femte ljus (vitt), känt som Kristusljuset, i mitten av kransen, för att tändas på julafton eller juldagen.

Den första adventskransen i Danmark kom till Sønderjylland vid första världskriget under 1910-talet, en tid då Sønderjylland var tyskt. De som kände sig danska valde då att klä adventskransen med röda och vita band, danska flaggans färger, för att påvisa sin anknytning till Danmark. När området blev danskt övertogs traditionen i Danmark, men det var först vid andra världskriget som den blev vanlig i landet. I Danmark var ljusen vita och ljuständningen en symbol för frihet och hopp. På senare år är det mer fråga om personligt tycke och design än politiska budskap, och därför kan adventskransens utseende variera.

I Sverige är det sedan andra världskrigets slut vanligt att en snarlik krans utan ljus hängs på ytterdörren som advents- och juldekoration. Den dekoreras ofta med utgång från den svenska naturen med exempelvis granris, kottar, lingonris och röda bär.


Bandyns historia

Bandyns historia som organiserad sport sträcker sig från andra halvan av 1800-talet. Sportens föregångare utgörs av sporter som spelades i England och andra länder sedan åtminstone 1700-talet och framåt.

"Bandyhistoria 1875–1919". Svenska Bandyförbundet. Läst 4 december 2014.
""Bandyhistoria 1920–1943"". Svenska Bandyförbundet. Läst 15 augusti 2021.
""Bandyhistoria 1944–1965"". Svenska Bandyförbundet. Läst 15 augusti 2021.
"Bandyhistoria 1966–1984". Svenska Bandyförbundet. Läst 15 augusti 2021.
"Bandyhistoria 1985–2000". Svenska Bandyförbundet. Läst 15 augusti 2021.
""Bandyhistoria 2001–"". Svenska Bandyförbundet. Läst 15 augusti 2021

2001 IBF beslutar att alla internationella turneringar skall genomföras med bollstorleken 63 mm. VM I Finland: Sverige förlorar finalen mot Ryssland. Elitlicens införs i Allsvenskan. Ekonominämnd tillsätts efter årsmötesbeslut. Västerås blir svenska mästare genom att slå Hammarby med 4-3. Västerstrand blir dammästare. Publiksnittet i Allsvenskan noteras till rekordhöga 1.745 åskådare per match. Antalet anslutna föreningar till SBF noteras till 363 st..
2002 Sverige intar en blygsam fjärdeplats i Russian Government Cup i Archangelsk. Kalix och Nässjö avancerar via kvalspel till Allsvenskan. Antalet konstfrysta bandybanor är nu uppe i 63 st. Antalet aktiva bandyutövare noteras till 22.000. Sören Persson, Edsbyn utses till Årets Bandyledare och stjärnspelaren Jonas Claesson, Hammarby koras till Årets PR-profil. Seppo Vaihela, Kungälv omväljs till förbundsordförande och vid samma årsmöte avgår Christer Ericsson, Sundsvall och Jan-Erik Flink, Bollnäs ur förbundsstyrelsen. Utbildnings- och tekniska kommittén utbildar under året hela 250 bandyinstruktörer.
2003 Ett extra representantskapsmöte tar i mars beslut om införande av nya representationsbestämmelser (Bosman) i svensk bandy. Även internationella (FIB) transferreglerna anpassas efter den sk "Bosman-domen". Sverige blir sensationellt världsmästare i Archangelsk. FIB-kansliet flyttar till Katrineholm och Rolf Käck utses till ny generalsekreterare efter avgående Arne Giving. Fortums ungdomsstipendium tilldelas smålandsföreningen Åby/Tjureda IF. Regionsdistrikten för adminstrationansvar för herrarnas div I-serier. Årsmötet antar trafiksäkerhetspolicy för Svenska Bandyförundet. Landets första inomhushall för bandy tas i bruk i Edsbyn.
2004 Finland blir världsmästare för första gången genom tiderna genom att efter förlängning besegra Sverige i VM-finalen på Rocklunda i Västerås. För första gången någonsin spelas en dam-VM-turnering, i finska Villmanstrand. Sverige blir världsmästare efter finalseger mot Ryssland. Nytt publikrekord för dambandy i Sverige sätts den 20 mars när AIK besegrar Västerstrand på Studenternas IP i Uppsala. 3 174 åskådare ser matchen på plats. Champions Cup avgörs för första gången med Vodnik som mästare.
2005 Sverige vinner VM-guld efter en fantastisk final (5-2) mot Ryssland i Kazan. För elfte året i rad sätts publikrekord för en SM-final på Studenternas (22 952) när Edsbyn besegrar Sandviken med 6-4 och blir Svenska mästare. Även vid damfinalen slås publikrekord (3 902) när AIK på nytt besegrar Västerstrand. Premiärupplagan av Svenska Cupen avgörs i Edsbyn. Edsbyn vinner finalen mot Sandviken efter straffläggning.
2006 Sverige förlorar VM-finalen mot Ryssland (2-3) på Zinkensdamms IP inför rekordpubliken 8 741. För tolfte året i rad sätts publikrekord för en SM-final på Studenternas (23 048) när Edsbyn besegrar Hammarby med 6-4. AIK besegrar Västerstrand med 4-2 i damfinalen. Beslut om nytt seriesystem tas. Säsongen 2007/08 kommer en elitserie med 14 lag att spelas. Seppo Vaihela avgår som ordförande och efterträds av Håkan Ramsin.
2007 Edsbyn tar sitt fjärde raka SM-guld genom att finalbesegra Hammarby med 4-3 efter förlängning. Sverige förlorar VM-finalen mot Ryssland i Kemerovo med 3-1. Seppo Vaihela blir vald till hedersordförande i Svenska Bandyförbundet på årsmötet. Håkan Ramsin blir omvald som ordförande.
2008 Svenska Bandyförbundets kanslist Tord Östman avtackas efter 44 år. Edsbyn vinner sitt femte raka SM-guld. IFK Nässjö tar sig till sin första SM-final där de besegras av AIK med 3-0. Sveriges damlandslag tar hem sitt fjärde raka VM-guld, herrlandslaget förlorar VM-finalen mot Ryssland med 6-1.
2009 Sverige vinner sitt nionde VM-guld efter en suverän uppvisning i VM-finalen mot Ryssland i Västerås, segersiffror 6-1. IFK Nässjö tar sitt första SM-guld genom att besegra AIK med 2-1 i finalen. Västerås SK vinner herrarnas SM-final efter seger mot Edsbyn med 5-4.
2010 Hammarby vinner sitt första SM-guld genom att finalbesegra Bollnäs med 3-1. Publikrekord på Studenternas i Uppsala, 25 560 åskådare såg SM-finalen. Sverige vann samtliga mästerskap de ställde upp i; 4 VM-guld och 2 NM-guld.
2011 Sandviken besegrar Bollnäs med 6-5 i SM-finalen. Kareby vinner sitt första SM-guld genom att finalbesegra AIK med 3-2. Beslut om att flytta SM-finalen från Studenternas till Swedbank Arena, Solna, tas under mars. Bandyn byter kanal från SVT till TV4.
2012 Sandviken vinner SM-finalen med 6-5 mot Villa Lidköping, som gjorde sin första final på 29 år. AIK återtar dambandytronen efter sudden-vinst med 5-4 i finalen mot SAIK. Sverige tar dubbla VM-guld. Herrarna besegrar Ryssland med 5-4 i Kazakstan. Damerna besegrar Ryssland med 5-3 i VM-finalen inför 11 600 åskådare i Irkutsk.


Bandyns historia


Svenska Dagbladets guldmedalj

Svenska Dagbladets guldmedalj, ofta benämnd Bragdguldet, har sedan år 1925 delats ut av Svenska Dagbladet. Medaljen ges till "årets främsta svenska idrottsbragd". Enligt stadgarna ska medaljen delas ut i november eller december och kan ges till ett lag eller en individuell idrottare.

En individuell idrottare kan dock bara tilldelas medaljen totalt två gånger"Statuter för SvD:s bragdmedalj". SVD.se, 2007-11-20. Läst 15 november 2012.. Detta har skett fyra gånger: Ingemar Stenmark (1975, 1978), Björn Borg (1974, 1978), Anja Pärson (2006, 2007) och nu senast Sarah Sjöström (2015, 2017).

Dessutom har två personer vunnit medaljen dels som enskild idrottare, dels som del av ett lag. Johan Olsson mottog den 2010 som del av skidstafettlaget, 2013 som individuell, Jan-Ove Waldner den 1989 som del av bordtennislandslaget, 1992 som individuell.

Den första bragdmedaljen utdelades 1925. De första åren bestämdes pristagarna genom omröstningar bland tidningens läsare. Häcklöparen Sten "Sten-Pelle" Pettersson vann det första året, och även Sveriges regerande och tenniskunnige kung Gustaf V fick ett antal (60) röster.

1927 års Sven Salén utsågs till pristagare efter en intensiv kampanj med listor utlagda bland annat i stockholmska guldsmedsbutiker. Detta kampanjande ledde till att tidningen året därpå lät bilda en särskild prisnämnd, med uppgift att besluta om pristagare. Nämnden, betitlad Guldmedaljnämnden, kom så småningom att bestå av Svenska Dagbladets chefredaktör och sportchef plus tolv andra ledamöter."Svenska Dagbladets guldmedalj". NE.se. Läst 12 november 2018.

Vid två tillfällen ställdes bragdnämndens traditionella möte in. 1942 räckte det med en rundringning för att utse mångfaldige världsrekordhållaren Gunder Hägg till pristagare. Rundringning gjordes även 1959, då "amatören" Agne Simonsson valdes till förmån för "proffset" Ingemar Johansson (som sagt sig enbart tävla för pengarna, inte för äran).

1980 års pristagare Thomas Wassberg vägrade då att ta emot medaljen, med hänvisning till att VM-guldmedaljören Sven-Åke Lundbäck borde fått den två år tidigare. 2013 (ett år då Johan Olsson fick ta emot bragdguldet efter ytterligare en femmilsbragd) valde dock Wassberg att till slut motta priset.

1982 valdes Mats Wilander (vinnare av Franska öppna), efter en kamp mot främst Tomas Gustafson (Europamästare) och IFK Göteborg (vinnare av Uefacupen). Nämndens val väckte reaktioner (Malmö FF hade fått bragdguldet tre år tidigare, efter att ha förlorat en Europacupfinal). IFK-spelarna gratulerade Wilander via ett telegram med orden "Grattis Mats! Vi slog för många bollar i nät!" (alternativt formulerat som "”Vi slog för många bollar i nät. Medaljen är din. Tack för god match och grattis!")

Åren runt millennieskiftet var Magdalena Forsberg en het kandidat till bragdguldet. Hon fick dock aldrig motta priset, trots sex raka världscupsegrar och fyra Jerringpris; bristen på OS-guld låg henne i fatet. 2005 blev hon dock själv medlem av juryn.

I och med att tidningens sportredaktion lades ner 2012, väcktes farhågor för vad som skulle hända med priset.Lindblad, Anders (2012-10-23/24): "Gärderud slutar i protest mot SvD". Läst 15 november 2012.Lindqvist, Håkan (2012-09-21): "Bragdguldet kan bli kvar trots nedlagd sportredaktion". Journalisten.se. Läst 15 november 2012. Tidningens sportchef Ola Billger meddelade dock i oktober samma år att det inte fanns någon risk för att priset skulle läggas ner.Billger, Ola: (23 oktober 2012): "Tråkigt att Gärderud hoppar av". SVD.se. Läst 15 november 2012.

2020 års idrottssäsong har till stora delar ställts på grund av covid-19-pandemin. Bragdguldet kommer dock att utdelas även detta år, bland annat på basis av insatser som gjordes i början av året.

Tillkännagivandet av årets pristagare sker numera i regel den första tisdagen i december.Lund, Jonas (2012-12-04): "Lisa Nordén vann Bragdguldet 2012".  Runnersworld.se. Läst 19 november 2014.Hermansson, Mikael (2013-12-03): "Johan Olsson vinner bragdguldet". Webbsporten.se. Läst 19 november 2014


Svenska Dagbladets guldmedalj

Den första bragdmedaljen utdelades 1925.


Svenska Dagbladets guldmedalj

Den första bragdmedaljen utdelades 1925. De första åren bestämdes pristagarna genom omröstningar bland tidningens läsare. Häcklöparen Sten "Sten-Pelle" Pettersson vann det första året, och även Sveriges regerande och tenniskunnige kung Gustaf V fick ett antal (60) röster.

1927 års Sven Salén utsågs till pristagare efter en intensiv kampanj med listor utlagda bland annat i stockholmska guldsmedsbutiker. Detta kampanjande ledde till att tidningen året därpå lät bilda en särskild prisnämnd, med uppgift att besluta om pristagare. Nämnden, betitlad Guldmedaljnämnden, kom så småningom att bestå av Svenska Dagbladets chefredaktör och sportchef plus tolv andra ledamöter."Svenska Dagbladets guldmedalj". NE.se. Läst 12 november 2018.

Vid två tillfällen ställdes bragdnämndens traditionella möte in. 1942 räckte det med en rundringning för att utse mångfaldige världsrekordhållaren Gunder Hägg till pristagare. Rundringning gjordes även 1959, då "amatören" Agne Simonsson valdes till förmån för "proffset" Ingemar Johansson (som sagt sig enbart tävla för pengarna, inte för äran).

1980 års pristagare Thomas Wassberg vägrade då att ta emot medaljen, med hänvisning till att VM-guldmedaljören Sven-Åke Lundbäck borde fått den två år tidigare. 2013 (ett år då Johan Olsson fick ta emot bragdguldet efter ytterligare en femmilsbragd) valde dock Wassberg att till slut motta priset.

1982 valdes Mats Wilander (vinnare av Franska öppna), efter en kamp mot främst Tomas Gustafson (Europamästare) och IFK Göteborg (vinnare av Uefacupen). Nämndens val väckte reaktioner (Malmö FF hade fått bragdguldet tre år tidigare, efter att ha förlorat en Europacupfinal). IFK-spelarna gratulerade Wilander via ett telegram med orden "Grattis Mats! Vi slog för många bollar i nät!" (alternativt formulerat som "”Vi slog för många bollar i nät. Medaljen är din. Tack för god match och grattis!")

Åren runt millennieskiftet var Magdalena Forsberg en het kandidat till bragdguldet. Hon fick dock aldrig motta priset, trots sex raka världscupsegrar och fyra Jerringpris; bristen på OS-guld låg henne i fatet. 2005 blev hon dock själv medlem av juryn.


Svenska Dagbladets guldmedalj

Den första bragdmedaljen utdelades 1925. De första åren bestämdes pristagarna genom omröstningar bland tidningens läsare. Häcklöparen Sten "Sten-Pelle" Pettersson vann det första året, och även Sveriges regerande och tenniskunnige kung Gustaf V fick ett antal (60) röster.

1927 års Sven Salén utsågs till pristagare efter en intensiv kampanj med listor utlagda bland annat i stockholmska guldsmedsbutiker. Detta kampanjande ledde till att tidningen året därpå lät bilda en särskild prisnämnd, med uppgift att besluta om pristagare. Nämnden, betitlad Guldmedaljnämnden, kom så småningom att bestå av Svenska Dagbladets chefredaktör och sportchef plus tolv andra ledamöter."Svenska Dagbladets guldmedalj". NE.se. Läst 12 november 2018.

Vid två tillfällen ställdes bragdnämndens traditionella möte in. 1942 räckte det med en rundringning för att utse mångfaldige världsrekordhållaren Gunder Hägg till pristagare. Rundringning gjordes även 1959, då "amatören" Agne Simonsson valdes till förmån för "proffset" Ingemar Johansson (som sagt sig enbart tävla för pengarna, inte för äran).

1980 års pristagare Thomas Wassberg vägrade då att ta emot medaljen, med hänvisning till att VM-guldmedaljören Sven-Åke Lundbäck borde fått den två år tidigare. 2013 (ett år då Johan Olsson fick ta emot bragdguldet efter ytterligare en femmilsbragd) valde dock Wassberg att till slut motta priset.

1982 valdes Mats Wilander (vinnare av Franska öppna), efter en kamp mot främst Tomas Gustafson (Europamästare) och IFK Göteborg (vinnare av Uefacupen). Nämndens val väckte reaktioner (Malmö FF hade fått bragdguldet tre år tidigare, efter att ha förlorat en Europacupfinal). IFK-spelarna gratulerade Wilander via ett telegram med orden "Grattis Mats! Vi slog för många bollar i nät!" (alternativt formulerat som "”Vi slog för många bollar i nät. Medaljen är din. Tack för god match och grattis!")

Åren runt millennieskiftet var Magdalena Forsberg en het kandidat till bragdguldet. Hon fick dock aldrig motta priset, trots sex raka världscupsegrar och fyra Jerringpris; bristen på OS-guld låg henne i fatet. 2005 blev hon dock själv medlem av juryn.

I och med att tidningens sportredaktion lades ner 2012, väcktes farhågor för vad som skulle hända med priset.Lindblad, Anders (2012-10-23/24): "Gärderud slutar i protest mot SvD". Läst 15 november 2012.Lindqvist, Håkan (2012-09-21): "Bragdguldet kan bli kvar trots nedlagd sportredaktion". Journalisten.se.


Svenska Dagbladets guldmedalj

Den första bragdmedaljen utdelades 1925. De första åren bestämdes pristagarna genom omröstningar bland tidningens läsare. Häcklöparen Sten "Sten-Pelle" Pettersson vann det första året, och även Sveriges regerande och tenniskunnige kung Gustaf V fick ett antal (60) röster.

1927 års Sven Salén utsågs till pristagare efter en intensiv kampanj med listor utlagda bland annat i stockholmska guldsmedsbutiker. Detta kampanjande ledde till att tidningen året därpå lät bilda en särskild prisnämnd, med uppgift att besluta om pristagare. Nämnden, betitlad Guldmedaljnämnden, kom så småningom att bestå av Svenska Dagbladets chefredaktör och sportchef plus tolv andra ledamöter."Svenska Dagbladets guldmedalj". NE.se. Läst 12 november 2018.

Vid två tillfällen ställdes bragdnämndens traditionella möte in. 1942 räckte det med en rundringning för att utse mångfaldige världsrekordhållaren Gunder Hägg till pristagare. Rundringning gjordes även 1959, då "amatören" Agne Simonsson valdes till förmån för "proffset" Ingemar Johansson (som sagt sig enbart tävla för pengarna, inte för äran).

1980 års pristagare Thomas Wassberg vägrade då att ta emot medaljen, med hänvisning till att VM-guldmedaljören Sven-Åke Lundbäck borde fått den två år tidigare. 2013 (ett år då Johan Olsson fick ta emot bragdguldet efter ytterligare en femmilsbragd) valde dock Wassberg att till slut motta priset.

1982 valdes Mats Wilander (vinnare av Franska öppna), efter en kamp mot främst Tomas Gustafson (Europamästare) och IFK Göteborg (vinnare av Uefacupen). Nämndens val väckte reaktioner (Malmö FF hade fått bragdguldet tre år tidigare, efter att ha förlorat en Europacupfinal). IFK-spelarna gratulerade Wilander via ett telegram med orden "Grattis Mats! Vi slog för många bollar i nät!" (alternativt formulerat som "”Vi slog för många bollar i nät. Medaljen är din. Tack för god match och grattis!")

Åren runt millennieskiftet var Magdalena Forsberg en het kandidat till bragdguldet. Hon fick dock aldrig motta priset, trots sex raka världscupsegrar och fyra Jerringpris; bristen på OS-guld låg henne i fatet. 2005 blev hon dock själv medlem av juryn.

I och med att tidningens sportredaktion lades ner 2012, väcktes farhågor för vad som skulle hända med priset.Lindblad, Anders (2012-10-23/24): "Gärderud slutar i protest mot SvD". Läst 15 november 2012.Lindqvist, Håkan (2012-09-21): "Bragdguldet kan bli kvar trots nedlagd sportredaktion". Journalisten.se. Läst 15 november 2012. Tidningens sportchef Ola Billger meddelade dock i oktober samma år att det inte fanns någon risk för att priset skulle läggas ner.Billger, Ola: (23 oktober 2012): "Tråkigt att Gärderud hoppar av". SVD.se. Läst 15 november 2012.


Svenska Dagbladets guldmedalj

2010-talet 2010 – Svenska herrstafettlaget, längdskidåkning (Daniel Richardsson, Johan Olsson, Anders Södergren, Marcus Hellner) 2011 – Therese Alshammar, simning 2012 – Lisa Nordén, triathlon 2013 – Johan Olsson, längdskidåkning 2014 – Svenska damstafettlaget, längdskidåkning (Ida Ingemarsdotter, Emma Wikén, Anna Haag, Charlotte Kalla) 2015 – Sarah Sjöström, simning 2016 – Henrik Stenson, golf 2017 – Sarah Sjöström, simning 2018 – Hanna Öberg, skidskytte 2019 – Tove Alexandersson, orientering


Svenska Dagbladets guldmedalj


Brand (tidning)

Brand är en svensk anarkistisk tidning grundad 1898. Sedan 2010 ges tidningen ut kvartalsvis av en redaktion i Stockholm, och beskriver sig som en frihetlig, utomparlamentarisk vänstertidning.https://tidningenbrand.se/2021/04/18/nya-siffror-samma-kamper/http://libris.kb.se/bib/3621548https://tidningenbrand.se/2015/10/04/utan-gnistor-ingen-brand/

Ursprungligen var Brand partitidning för Svenska Socialistiska Ungdomsförbundet, och bildade opinion kring frågor som upplösningen av Sveriges union med Norge, den svenska militarismens uppsving, kyrkans makt och sexualupplysningen. Tidningen var även tidigt ute med att ta in annonser om preventivmedel, något som vid tidpunkten var förbjudet och medförde att Brand åtalades flera gånger.

Målet med nystarten var att förnya tidningen och ge sig in i samhällsdebatten ur ett frihetligt underifrånperspektiv knutet till sociala kamper. Bland skribenter som förekommit i Brand under 2010-talet märks bland andra Henrik Bromander, Kajsa Ekis Ekman och Rasmus Fleischer.


Brand (tidning)

Ursprungligen var Brand partitidning för Svenska Socialistiska Ungdomsförbundet, och bildade opinion kring frågor som upplösningen av Sveriges union med Norge, den svenska militarismens uppsving, kyrkans makt och sexualupplysningen. Tidningen var även tidigt ute med att ta in annonser om preventivmedel, något som vid tidpunkten var förbjudet och medförde att Brand åtalades flera gånger.

1906 dömdes Brands redaktör Hinke Bergegren till tio månaders fängelse för antimilitaristisk agitation. I samband med detta beslagtogs vissa nummer av Brand, vilket ledde till att redaktionen i stället gav ut tidningen ut under andra namn, exempelvis Svarta faran, Ryska faran och Hungerfaran. Tidningarna fick stor spridning med en genomsnittlig upplaga på 20 000 exemplar, och Ryska faran trycktes i 59 000 exemplar. Under denna tid var det alltid någon i redaktionen som tillfälligt satt fängslad. Ungsocialisterna fortsatte ge ut Brand fram till åtminstone 1960-talet, då under namnet Anarkistiska propagandaförbundet.https://sovversiva.wordpress.com/2013/06/18/program-for-anarkistiska-propagandaforbundet/

1986 startade Brand igen efter ett kortare avbrott, med Eva X Moberg som redaktör. Under denna period utgjorde Brand husorganet för den svenska husockupant-rörelsen, och fungerade som ett forum för anarkistiska grupper att diskutera och kommunicera. Flera redaktionsmedlemmar hade en bakgrund i antirasistiska organisationer och subkulturer kopplade till punken. 1995 togs tidningen över av en ny redaktion, med rötterna i nystartade organisationer som Antifascistisk aktion och Syndikalistiska ungdomsförbundet. Målet var att tidningen framför allt skulle produceras av aktivister i de olika nätverken, och skildra deras arbete. Under denna period började tidningen ge ut temanummer, ofta med koppling till kampanjer och samarbeten som överskred gränserna mellan rörelsens organisationer.


Brand (tidning)

Ursprungligen var Brand partitidning för Svenska Socialistiska Ungdomsförbundet, och bildade opinion kring frågor som upplösningen av Sveriges union med Norge, den svenska militarismens uppsving, kyrkans makt och sexualupplysningen. Tidningen var även tidigt ute med att ta in annonser om preventivmedel, något som vid tidpunkten var förbjudet och medförde att Brand åtalades flera gånger.

1906 dömdes Brands redaktör Hinke Bergegren till tio månaders fängelse för antimilitaristisk agitation. I samband med detta beslagtogs vissa nummer av Brand, vilket ledde till att redaktionen i stället gav ut tidningen ut under andra namn, exempelvis Svarta faran, Ryska faran och Hungerfaran. Tidningarna fick stor spridning med en genomsnittlig upplaga på 20 000 exemplar, och Ryska faran trycktes i 59 000 exemplar. Under denna tid var det alltid någon i redaktionen som tillfälligt satt fängslad. Ungsocialisterna fortsatte ge ut Brand fram till åtminstone 1960-talet, då under namnet Anarkistiska propagandaförbundet.https://sovversiva.wordpress.com/2013/06/18/program-for-anarkistiska-propagandaforbundet/

1986 startade Brand igen efter ett kortare avbrott, med Eva X Moberg som redaktör. Under denna period utgjorde Brand husorganet för den svenska husockupant-rörelsen, och fungerade som ett forum för anarkistiska grupper att diskutera och kommunicera. Flera redaktionsmedlemmar hade en bakgrund i antirasistiska organisationer och subkulturer kopplade till punken. 1995 togs tidningen över av en ny redaktion, med rötterna i nystartade organisationer som Antifascistisk aktion och Syndikalistiska ungdomsförbundet. Målet var att tidningen framför allt skulle produceras av aktivister i de olika nätverken, och skildra deras arbete. Under denna period började tidningen ge ut temanummer, ofta med koppling till kampanjer och samarbeten som överskred gränserna mellan rörelsens organisationer.

Brands nummer till kvinnodagen år 2000 anmäldes av SÄPO när den släpptes, eftersom den humoristiska kravallguiden i numret kopplats samman med en husockupation som genomförts i Linköping några dagar senare.


Bo Beskow

miniatyr|200px|Sjutton år, oljemålning av Bo Beskow 1935.
miniatyr|200px|Väggmålning i Norrmalms flickläroverk 1939.
Bo Viktor Beskow, född 13 februari 1906 i Djursholm, död 1 april 1989 i Mogata, Söderköpings kommun, var en svensk målare och författare. Hans mest uppmärksammade verk är glasmålningarna i Skara domkyrka, utförda under olika perioder från 1947 till 1976 liksom utsmyckningen i FN:s meditationsrum i New York 1957.

miniatyr|200px|Korfönster i glas i Skara domkyrka 1947-1976.
miniatyr|200px|Korfönster mot syd-väst i Skara domkyrka 1947-1976.
I sitt tidiga monumentalmåleri har han hämtat influenser från det norska måleriet. Han debuterade 1938 med alfresko-målningen Av ljus är du kommen, till ljus skall du åter varda för Djursholm nya gravkapell, för Norrmalms flickläroverk – nuvarande Socialhögskolan i Stockholm – utförde han 1939 väggmålningen Kaos-kosmos i entréhallen.

Till Tobaksmonopolets personalmatsal i Stockholm utförde han 1947 al fresco-målningen En dag i Papadates där han hämtade motivet från en grekisk by med tobaksodlingar där man kan följa plantans väg till torkade blad. Till hans övriga dekorativa arbeten hör utsmyckningen Maria nyckelpiga för Svenska Lloyds fartyg M/S Saga 1941. För Tuppens fritidssal i Norrköping utförde han målningen Det är ändå skönt att leva 1943, och för brandstationen i Norrköping utförde han väggmarmormosaiken Eld och vatten. För Skärblacka simhall gjorde han  skulpturutsmyckning. Utformning och utsmyckning av FN:s meditationsrum i New York (1957) är hållen i en geometriskt nonfigurativ stil.

I sin kyrkliga konst målade han en altartavla för Timmele kyrka,Timmele kyrka altartavla och målade glasfönster för Christinae kyrka i Alingsås,Christinae kyrka blyinfattade målningar för Sankta Maria kyrkaSankta Maria kyrka i Malmö, mosaiker för Växjö domkyrkaVäxjö domkyrka samt ett antal målade glasfönster i Kristdala kyrka,Kristdala kyrka Skara domkyrka,Skara domkyrka Vrigstads kyrka,Vrigstad kyrka Mogata kyrka,Mogata kyrka Sankt Johannes kyrka,Sankt Johannes kyrka Östergötland, Locketorps kyrka,Locketorps kyrka Valstads kyrka,Valstads kyrka Nordmalings kyrka,Nordmalings kyrka Robertsfors kyrkaRobertsfors kyrka samt korets konstnärliga utformning i Skärstads kyrka,Skärstads kyrka och för Hangelösa kyrka,Hangelösa kyrka utförde han 1972 oljemålningen Jesus välsignar barnen, som placerades ovanför altartavlan. Hans mest uppmärksammade verk är glasmålningarna i Skara domkyrka, utförda under olika perioder från 1947 till 1976.

Han var också en god landskapsmålare och illustrerade sina egna reseskildringar. För Gullaskrufs glasbruk formgav han under 1960-talet en del glasföremål.Askfat från Gullaskrufs glasbruk Under flera år hade han sin ateljé i Christian Erikssons tidigare lokaler vid Nederland mindre 9 vid Maria Prästgårdsgata 3 på Södermalm i Stockholm. Som illustratör illustrerade han bland annat Ludvig De Vylders Från slätten och stranden 1924 och Harry Martinsons Aniara, som 1981 utgavs i ny omarbetad upplaga. Beskow var även författare, bland annat till ett flertal barnsböcker, som han även illustrerade. Han var vintervärd i radioprogrammet Vinter i P1 den 25 december 1973.

Beskow är representerad i NationalmuseumNationalmuseum, Moderna MuseetModerna Museet, Norrköpings konstmuseum,Göteborgs konstmuseumkonstmuseum, Smålands museumSmålands museum, Länsmuseet GävleborgLänsmuseet Gävleborg, Västergötlands museumVästergötlands museum och Statens porträttsamling vid Gripsholms slott.

Han är begravd på Skällviks kyrkogård.FinnGrave


Bo Beskow


BESK

thumb|Kontrollpanelen till BESK. I mitten upptill sitter 3 gånger 40 lampor som visar innehållet i BESKs tre register i binär form: uppifrån och ned MD, MR och AR. Därunder visas innehållet i AS och OP. Under dessa lampor sitter 3 x 5 + 2 rektangulära fönster. Bakom dessa fönster sitter nixierör som visar innehållet i AR (de två översta raderna, 2 gånger 5 fönster), AS (de tre första fönstren på tredje raden), OP (de två sista på tredje raden) och KR (de tre sista fönstren längst ned) i form av hexadecimala tal.
Besk eller BESK (Binär Elektronisk SekvensKalkylator) var Sveriges andra dator (efter BARK), som då kallades matematikmaskin eller elektronhjärna. BESK var en elektronisk dator baserad på radiorör. Matematikmaskinnämnden beslöt att påbörja utvecklingen av BESK år 1950 i början parallellt med utvecklingen av BARK och maskinen färdigställdes 1953. BESK var i drift till 1966 då den demonterades och donerades till Tekniska museet.https://digitaltmuseum.se/021026493600/manoverbord

Under några veckor var BESK den snabbaste datorn i världen, och fyllde ett rum i Gamla tekniska högskolans lokaler på Drottninggatan 95 A i Stockholm. Man förde under dessa år en diskussion om det behövdes två eller tre datorer för Sveriges behov.

BESK togs i drift 1953 och först 13 år senare, år 1966 togs BESK ur drift. BESK:s kontrollpanel, en dubbelenhet från Williamsminnet samt trummor ur trumminnet finns sedan 1966 på Tekniska museet i Stockholm

Driftstid BESK togs i drift 1953 och först 13 år senare, år 1966 togs BESK ur drift.

BILDER
ARTIKLAR I WIKIPEDIA
Artiklar i Wikipedia som innehåller information om detta objekt eller närliggande ämnen.
Det finns inga länkar för objektet.
ARTIKLAR I WIKIDATA
Artiklar i Wikidata som innehåller information om detta objekt.
Det finns inga länkar för objektet.
BILDER I WIKIMEDIA COMMONS
Bilder i Wikimedia Commons som avbildar detta objekt.
Det finns inga bilder som avbildar objektet.
|Typ <itemType>
||Objekt/föremål
|
|Titel <itemTitle>
||KRB 05/2
|
|Föremålsbeskrivning <itemDescription>
||
|
|Föremålsbeskrivning <itemDescription>
||
|
-
De två trumminnena som ingick i BESK konstruerades av Erik Stemme med hjälp av Bertil Lundin. Philips tillverkade de 264 läs- och skrivhuvudena. Magnetkärnan tillverkades av magnetmaterialet Ferrit so...
Visa hela
De två trumminnena som ingick i BESK konstruerades av Erik Stemme med hjälp av Bertil Lundin. Philips tillverkade de 264 läs- och skrivhuvudena. Magnetkärnan tillverkades av magnetmaterialet Ferrit som Philips hade uppfunnit något år innan. Erik Stemme hade uppfunnit en metod att använda samma rör (en triod) för både läsning och skrivning, varvid det åtgick endast ett rör per kanal mot normalt 4-5. Trummorna tillverkades av Palmstiernas Mekaniska Verkstad i Stockholm.
Stäng
|Händelse <context>
||
|
-
Produktion av Palmstiernas mekaniska verkstad.
-
Accession 1967-01-01 av Statskontoret.
|Färg <itemColor>
||
|
|Mått <itemMeasurement>
||
|
-
Höjd: 240.0 mm.
-
Bredd: 770.0 mm.
-
Längd: 265.0 mm.
-
Vikt: 125.0 kg. =
|sakord<itemName>
||
|
- Trumminne
|Ämne <subject>
||
|
|Klassifikation <itemClassName>
||
|
|Samling <collection>
||
|
|Identifikationsnummer <itemNumber>
||
|
|Rättigheter för metadata <itemLicense>
||
|
|Källa <presOrganization>
||Tekniska museet
|
|
Källa <url>
||
|
Kartsökning
Zooma in/ut till det område du vill söka i och klicka på 'sök i område'.


BESK


Carl Fredrik Hill

__NOTOC__

Carl Fredrik Hill, född 31 maj 1849 i Lund, död där 22 februari 1911, var en svensk målare. Hill var en av Sveriges främsta landskapsmålare.

miniatyr|200px|Carl Fredrik Hills grav på Östra kyrkogården i Lund.
Carl Fredrik Hill föddes i Lund i ett akademiskt hem. Fadern, Carl Johan, var inte speciellt positivt inställd till att sonen ville utbilda sig till konstnär. Efter studier för universitetsritmästaren Axel Hjalmar Lindqvist och vid Konstakademien i StockholmCarlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 12 s. 1257. reste Hill 1873 till Paris, där han målade och arbetade intensivt för att få ställa ut på Salongen i Paris. Han blev dock refuserad gång på gång och endast två av hans verk blev antagna.

Den första tiden i Paris bodde Hill på Hôtel Corneille i närheten av Luxembourgträdgården och hade ateljé på 36, rue des Abbesses i Montmartre. Bland parisersvenskarna han kom att umgås med fanns bland annat Alfred Wahlberg och Wilhelm von Gegerfelt. Efter en tid i Paris kom Hill att verka i Barbizon, söder om Paris och i närheten av Fontainebleauskogen. Han träffade där den tyske konstnären Max Liebermann.

Under en kort period 1874-75 drabbades han av flera olyckor; bland annat dog hans älsklingssyster Anna och kort därefter även hans far. Han målade nu om möjligt i allt högre tempo men började också bli mer och mer psykiskt instabil.

Efter tiden i Barbizon följde en rad utflykter till den franska landsbygden. Försommaren 1875 tillbringade han i Montigny-sur-Loing. Senare under sommaren återvände han en tid till Sverige där han kom att måla hos släktingar i Stenfors, Småland. Under samma år bytte han ateljé, först till 6, rue Germain Pilon som låg nära den första lokalen i Montmartre, och därefter till 1, Boulevard de Clichy som ligger nedanför berget.

I mitten av april 1876 följde byn Champagne-sur-Oise utanför Paris där han i flera verk avbildade byn och den intilliggande floden. Från maj till juli samma år verkade han återigen i Montigny för att därefter, närmare bestämt i augusti, resa till fiskebyn Luc-sur-Mer i Normandie. Verken vid denna tid innefattade motiv som branta kustklippor och stränder vid ebb.Malmö Konstmuseum, Upptäck samlingen: Carl Fredrik Hill, uppdaterad 2020-08-12  Efter en kort tid i Paris begav han sig på nytt till Montigny i början av september 1876. Under hösten arbetade han i sin Paris-ateljé.

Våren 1877 reste Hill ut på landsbygden igen; denna gång till Bois-le-Roi och Chartrettes, inte långt från Montigny och Barbizon, där han kom att måla ett flertal verk föreställande blommande fruktträd, sviten Trädet och flodkröken samt målningen Villa vid Seine. Under sommaren hyr han ateljé på 54, rue Lamartine i Paris nionde arrondissement. I september 1877 återvände han till Champagne.

I februari 1878 fördes Hill till sinnessjukhus efter det att grannar klagat på hans rop om nätterna samt att vänner chockades över hans nya bilder med obscena motiv enbart målade i pariserblått och kadmiumgult. På sjukhuset konstaterades att han led av hallucinationer och förföljelsemani. Han kom senare till Lunds hospital, nuvarande Sankt Lars sjukhus men efter hans protester mot behandlingen, vårdades han i hemmet hos modern och en syster i nästan 28 år, ända tills han dog 1911. Hill ligger begravd på Östra kyrkogården i Lund.

Hill blev egentligen riktigt känd först efter sin död, och då genom alla verk han utfört som frisk, med ett antal målningar där han inspirerats av bland andra Camille Corot med originalitet och uttryckskraft.


Carl Fredrik Hill


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1559

Dalarnas län

Dalarnas län, före 1 januari 1997 Kopparbergs län (även Stora Kopparbergs län vars namn syftade på Stora Kopparberget), är ett län i nordvästra Svealand i mellersta Sverige. Det sammanfaller i stort med landskapet Dalarna. Dalarnas län gränsar mot Jämtlands län, Gävleborgs län, Västmanlands län, Örebro län och Värmlands län i Sverige, samt mot Innlandet fylke i Norge. Länet möter Uppsala län i ett gränskors där Gävleborgs län också möter Västmanlands län. Länet har 15 kommuner och tillhör Västerås stift. Residensstad och största kommun är Falun.

Dalarnas läns valkrets utgör valkrets vid riksdagsval i Sverige.

Dalarnas län har samma vapen som landskapet Dalarna. När vapnet är krönt med kunglig (sluten) krona representerar det länsstyrelsen i länet. Länet har som vänlandskap landskapet Viljandimaa i Estland och Pskov oblast i Ryssland samt samarbetar även med vojvodskapet Lublin i Polen. För historia, geografi och kultur, se artikeln om landskapet Dalarna.

KommunPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaAvesta S+VLars Isacsson (S)21 av 41Borlänge S+C+L+MP+OFAJan Bohman (S)31 av 61Falun M+C+L+KD+FAPJoakim Storck (C)30 av 61 (minoritet)Gagnef C+S+MJarl Fredrik (C)21 av 35Hedemora S+C+VOla Gilén (S)20 av 41 (39 + 2 vakanta)Leksand C+M+KD+LUlrika Liljeberg (C)28 av 49Ludvika S+M+L+KDLeif Pettersson (S)27 av 45Malung-Sälen S+C+LHans Unander (S)21 av 39Mora C+M+MOP+KDAnna Hed (C)24 av 41Orsa C+KD+MPMikael Thalin (C)16 av 31Rättvik C+M+KDAnnette Riesbeck (C)21 av 39Smedjebacken S+V+MPFredrik Rönning (S)20 av 35Säter S+CAbbe Ronsten (S)19 av 35Vansbro C+KD+M+LPoStina Munters (C)18 av 31 (30 + 1 vakant)Älvdalen C+S+LKjell Tenn (C)23 av 35


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1560

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1561

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1562

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1563

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1565

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1566

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1567

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1568

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1569

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1570

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1571

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1572

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1573

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1574

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1575

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1576

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1577

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1578

Dalarnas län


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q103732--RegionPolitiskt styreOrdförandeAntal mandatKällaRegion Dalarna      M+C+DSP+KD+L+MPUlf Berg (M)43 av 83-1--sv-0000-1579

Dalarnas län