Allah

Allah (arabiska: , Allāh) är det arabiska ordet för Gud. Ordet förknippas huvudsakligen med islam eftersom Allah är namnet på "den ende guden" som har förkunnats av Muhammed. Allah används dock även av arabisktalande judar, kristna och bahá'íer. Arabiska kristna använder dock idag termer såsom Allāh al-ʼAb ( الله الأب, "Gud Fader") för att särskilja ifrån den muslimska användningen.

Begrepp besläktade med namnet "Allāh" existerar i andra semitiska språk, till exempel hebreiska och arameiska.Columbia Encyclopaedia säger: Derived from an old Semitic root referring to the Divine and used in the Canaanite El, the Mesopotamian ilu, and the biblical Elohim and Eloah, the word Allah is used by all Arabic-speaking Muslims, Christians, Jews, and other monotheists. Biblisk hebreiska använder oftast pluralisformen (men funktionellt singularis) Elohim. Det motsvarande arameiska begreppet är  ܐܠܗܐ i biblisk arameiska  ܐܲܠܵܗܵܐ i syriska.The Comprehensive Aramaic Lexicon  - Entry for

I det förislamiska Arabien användes ordet Allah av invånarna i Mecka som referens till en skapargud, möjligtvis som en högsta gudom.Se Koranen (13:16) ; (29:61-63); (31:25);(39:38)
Allah ansågs inte vara en ensam gudomlighet. Allah ansågs vara skaparen av världen och givaren av regn. Betydelsen av begreppet kan ha varit vagt i den Meckanska religionen. Allah associerades med kompanjoner, som av förislamiska araber ansågs vara underlydande gudar. Invånare i Mecka ansåg att ett slags släktskap existerade mellan Allah och djinnen. Se Koranen (37:158) Allah ska även ha haft sönerSe Koranen  (6:100) och att lokala gudar av al-ʻUzzá, Manāt och Allāt var Hans döttrar.Se Koranen (53:19-22) ; (37:149) Meckanerna associerade möjligtvis änglar med Allah.Se Koranen (53:26-27) Allah åkallades vid tider av nöd.Gerhard Böwering, God and his Attributes, Encyclopedia of the Qur'anSe Koranen (10:22); (29:65) Muhammeds fars (Abdullah bin Abdul Muttalib) namn Abdullah betyder "Guds tjänare"

I förislamisk mytologi I det förislamiska Arabien användes ordet Allah av invånarna i Mecka som referens till en skapargud, möjligtvis som en högsta gudom.Se Koranen (13:16) ; (29:61-63); (31:25);(39:38) Allah ansågs inte vara en ensam gudomlighet. Allah ansågs vara skaparen av världen och givaren av regn.

|
|
|
|
[53:16]
إِذْ يَغْشَى السِّدْرَةَ مَا يَغْشَى
[53:16]
och lotusträdet badade [i ett bländande ljus].
|
|
[53:17]
مَا زَاغَ الْبَصَرُ وَمَا طَغَى
[53:17]
Han tog inte sina ögon [från synen] och inte heller försökte han se mer än vad han såg;
|
|
[53:18]
لَقَدْ رَأَى مِنْ آيَاتِ رَبِّهِ الْكُبْرَى
[53:18]
han fick ju se några av sin Herres största tecken.
|
|
[53:19]
أَفَرَأَيْتُمُ اللَّاتَ وَالْعُزَّى
[53:19]
HAR ni ägnat en tanke åt Al-Lat och Al-Uzza
|
|
[53:20]
وَمَنَاةَ الثَّالِثَةَ الْأُخْرَى
[53:20]
och Manat, den tredje [som ni dyrkar]?
|
|
[53:21]
أَلَكُمُ الذَّكَرُ وَلَهُ الْأُنثَى
[53:21]
Förbehåller ni er alltså manlig, och tillskriver Honom kvinnlig avkomma?
|
|
[53:22]
تِلْكَ إِذًا قِسْمَةٌ ضِيزَى
[53:22]
Det är sannerligen en ojämn fördelning!
|
|
[53:23]
إِنْ هِيَ إِلَّا أَسْمَاء سَمَّيْتُمُوهَا أَنتُمْ وَآبَاؤُكُم مَّا أَنزَلَ اللَّهُ بِهَا مِن سُلْطَانٍ إِن يَتَّبِعُونَ إِلَّا الظَّنَّ وَمَا تَهْوَى الْأَنفُسُ وَلَقَدْ جَاءهُم مِّن رَّبِّهِمُ الْهُدَى
[53:23]
Nej, dessa [gudinnor] är ingenting annat än namn som ni och era förfäder har uppfunnit; Gud har aldrig gett tillstånd till detta. - De följer enbart lösa antaganden och vad som faller dem in. Men ändå har vägledningen från deras Herre nått dem.
|
|
[53:24]
أَمْ لِلْإِنسَانِ مَا تَمَنَّى
[53:24]
Eller skall människan få allt vad hon önskar
|
|
[53:25]
فَلِلَّهِ الْآخِرَةُ وَالْأُولَى
[53:25]
Nej, [de som anropar krafter som de tror har del i Guds makt, skall veta att] allt i det kommande livet och i denna värld tillhör Gud.
|
|
[53:26]
وَكَم مِّن مَّلَكٍ فِي السَّمَاوَاتِ لَا تُغْنِي شَفَاعَتُهُمْ شَيْئًا إِلَّا مِن بَعْدِ أَن يَأْذَنَ اللَّهُ لِمَن يَشَاء وَيَرْضَى
[53:26]
Hur talrika änglarna i himlen än är, är deras förböner till ingen nytta, om inte Gud har gett Sitt tillstånd; och Han ger det till förmån för den Han vill och som funnit nåd inför Honom.
|
|
[53:27]
إِنَّ الَّذِينَ لَا يُؤْمِنُونَ بِالْآخِرَةِ لَيُسَمُّونَ الْمَلَائِكَةَ تَسْمِيَةَ الْأُنثَى
[53:27]
De som betraktar änglarna som kvinnliga väsen tror [i själva verket] inte på livet efter detta.
|
|
[53:28]
وَمَا لَهُم بِهِ مِنْ عِلْمٍ إِن يَتَّبِعُونَ إِلَّا الظَّنَّ وَإِنَّ الظَّنَّ لَا يُغْنِي مِنَ الْحَقِّ شَيْئًا
[53:28]
Om det har de ingen kunskap; de följer bara lösa antaganden, och lösa antaganden kan inte ersätta sanningen.
|
|
[53:29]
فَأَعْرِضْ عَن مَّن تَوَلَّى عَن ذِكْرِنَا وَلَمْ يُرِدْ إِلَّا الْحَيَاةَ الدُّنْيَا
[53:29]
Vänd dig därför ifrån dem som försummar att åkalla Oss och vars hela intresse är riktat mot det jordiska livet [och dess fröjder];
|
|
[53:30]
ذَلِكَ مَبْلَغُهُم مِّنَ الْعِلْمِ إِنَّ رَبَّكَ هُوَ أَعْلَمُ بِمَن ضَلَّ عَن سَبِيلِهِ وَهُوَ أَعْلَمُ بِمَنِ اهْتَدَى
[53:30]
där ligger summan av deras kunskap. Din Herre vet bäst vem som överger Hans väg och Han vet bäst vem som låter sig vägledas.


Allah


Allah

I det förislamiska Arabien användes ordet Allah av invånarna i Mecka som referens till en skapargud, möjligtvis som en högsta gudom.Se Koranen (13:16) ; (29:61-63); (31:25);(39:38)
Allah ansågs inte vara en ensam gudomlighet. Allah ansågs vara skaparen av världen och givaren av regn.


Psykolog

thumb|right|320px|Psykologen David Lewis gör en EEG-mätning på en respondents reaktioner på TV-reklam. Bilden är från tidigt 1980-tal.

En psykolog är en person som avlagt psykologexamen och ägnar sig åt psykologi inom en bredd av områden. Psykologi är kunskapen om människans beteende och psykiska funktioner. Psykologer arbetar inom hälso- och sjukvården, skolan, arbetslivet och många andra områden.

Arbete som psykolog inom hälso- och sjukvården förutsätter legitimation som psykolog. Psykolog är en skyddad titel, vilket innebär att man måste ha avlagt en psykologexamen för att kunna använda det som sin yrkestitel.https://lagen.nu/2010:659#K4P1 Legitimering innebär att samhället garanterar att personen genomgått en godkänd utbildning, genomgått praktisk träning och är godkänd för yrkesutövande. En person utan socialstyrelsens godkännande får inte kalla sig psykolog inom hälso- och sjukvårdens områden. Inte heller får ordet där användas som morfem i nybildade ord utan denna legitimation. Övriga psykologers verksamhet, eller sammansättningar med ordet psykolog, är utanför detta område oreglerade.https://lagen.nu/2010:659#K4P5 En Leg. psykolog skall inte förväxlas med Leg. psykoterapeut som är en vidareutbildning inom psykoterapi utan krav på psykologutbildning. Psykologen har samtidigt ingen rätt att arbeta inom sjukvården i yrkesroller som kräver psykoterapeutexamen

Övriga psykologers verksamhet, eller sammansättningar med ordet psykolog, är utanför detta område oreglerade. En Leg. psykolog skall inte förväxlas med Leg. psykoterapeut som är en vidareutbildning inom psykoterapi utan krav på psykologutbildning. Psykologen har samtidigt ingen rätt att arbeta inom sjukvården i yrkesroller som kräver psykoterapeutexamen.


Psykolog


Värmland

Värmland är ett landskap ursprungligen i Götaland och sedan 1815 i Svealand i inlandet i västra Sverige. Värmland gränsar i söder till Västergötland och Dalsland, i väster till Østlandet (i Norge) och i öster, Västmanland och Närke och i nordost till Dalarna. I landskapet finns 5 500 kända fornlämningar.
 Vapen
Värmlands landskapsvapen är en blå örn med röd beväring i ett fält av silver.
 Landskapsnamnet
Namnet Värmland har samband med sjön Värmeln och dess utlopp till Vänern (idag Borgviksälven). Den fornsvenska formen Værmaland har förleden Værma som är genitiv pluralis av inbyggarbeteckningen *værmar 'de som bor vid älven *Værma. Älvens namn kan syfta på att den var "varm", dvs. inte alltid frös till på vintern. Namnet Värmland, ursprungligen "värmarnas land", har sedan fått en utvidgad geografisk betydelse.Mats Wahlberg, Svenskt ortnamnslexikon, 2003, sid. 366 Erland Rosell, Ortnamn i Värmland, 1984, sid. 11-15  Landskapet omnämns i Florenslängden, ursprungligen från 1103, i sin latinska form "Guarmelande".Christian Lovén, Florenslängden. Den äldsta förteckningen över de svenska stiften, Strängnäs stiftshistoriska sällskap, Örebro, 2020, s. 12.

thumb|Generalkarta över Värmland från 1783.
De flesta fornminnena berör Värmlandsnäs och andra områden nära Vänern, men spridda fornminnen redan från bondestenåldern äldre skeden kan förekomma långt från Vänern. Hällkistor och rösen från äldre bronsåldern visar ungefär samma spridning i landskapets västra del, som en fortsättning från Dalsland och upp mot trakten av Charlottenberg. Järnålderns gravfält förstärker detta ytterligare. Enligt Snorre Sturlassons berättelser flydde sveakungen Olof Trätälja till Värmland, runt 600-talets slut, och många svear ska ha följt honom dit då kung Ivar Vidfamne ska ha varit grym, vilket medförde att många obygder befolkades, men sanningshalten i detta är okänd. Klart är i varje fall att Värmland har ett mindre antal kungshögar av samma slag som i Västergötland och i landskapen runt Mälaren, med en sannolik datering till yngre järnåldern. Dessutom finns många fornborgar från samma tid. Enligt legenden blev det hungersnöd på grund av den plötsliga och stora inflyttningen och att det inte fanns brukbar mark, som kunde odlas upp. Folket i Värmland ska ha skyllt detta på att kung Olof inte blotat tillräckligt och därför mist gudarnas välvilja. Olof ska likt kung Domalde offrats till Oden. Därefter blev hans son, Ingjald, kung i Värmland. Efter det Olofs andre son Halvdan, som blivit kung i östra Norge, varvid Värmland kopplades till Norge. Enligt den medeltida isländska sagotraditionen skulle Värmland bekänts till Harald Hårfagre under jarlarna Åke och senare hans son Ubbe. Dock nämner Adam av Bremen vid 1070 värmlänningarna som en av de "svenska stammarna" i Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum och att bodde i Sueoniae, Sueoniam eller Sueoniae (Adam är inte begreppskonsekvent i sin skildring).

Värmland synes i början av historisk tid ha haft goda förbindelser med Norge, och dess befolkning tog ännu på 1200-talet del i de norska inbördesstriderna, varvid stora bygder brändes ner. Denna Värmlands inriktning torde stå i samband med den goda förbindelse, som den så kallade ”Edsvägen” mellan Värmland och Glommadalen utgjorde med sjöfartsled uppför Byälven och genom sjöarna Glafsfjorden och Ränken. I samband med Vänerlandskapens efter hand under medeltiden ökade förbindelser med Östsverige har även Värmland knutits fastare till det svenska riket. Landskapet var ett av Sveriges glesast befolkade områden under medeltiden, beroende på de stora vidderna i norr och de bergiga områdena längst i väster, men skilde sig inte mycket från andra landskap, när det gäller den södra delen närmast Vänern.

Värmland omfattade på 1300-talet nio härader och var administrativt indelat i två sysslor, Öster- och Västersysslan. I skattelängderna, som finns bevarande från mitten av 1500-talet, framgår det att befolkningen ökade kraftigt från 1600-talets början och seklerna därefter, men enligt domböcker och köpebrev handlade det till att börja med att man återupptog mark och gårdar, som legat öde sedan digerdöden.

Värmlands befolkning verkar huvudsakligen ha levat av boskapsskötsel, där smör och oxar spelade en viktig roll i dess skatt under medeltiden och 1500-talet. Värmland höll under marsken Erik Kettilssons ledning fast vid Magnus Eriksson och Håkon under hela senare 1300-talet.
År 1437 ägde en bonderesning rum i Jösse härad med omnejd som riktade sig mot rådet och Karl Knutsson (Bonde).

År 1580 började den finska invandring, som befolkade en stor del av Värmlands ödebygder. Vid denna tid fick Värmlands järngruvor, som var kända från medeltiden, ett starkt uppsving och räknades redan på 1600-talet som synnerligen värdefulla. Av städerna tillkom Kristinehamn 1582 men förlorade dessa 1584 och fick åter stadsrättigheter 1642, Karlstad 1584 och Filipstad 1611 men förlorade dessa år 1694 och fick åter dessa 1835. Det värmländska bergsbruket kulminerade i betydelse mot slutet av 1700-talet.

Statskuppen 1809 tog sin början i Värmland. Upproret började bland soldater och officerare i den del av den Västra armén, som var förlagd i Värmland och  leddes av generalmajor Georg Adlersparre, pådriven av den radikala gardeskaptenen Carl Henrik Anckarsvärd. Georg Adlersparre var vid tiden överadjutant vid Värmlandsfördelningen, som utgjorde Västra arméns högra flygel. Natten mot den 7 mars 1809 tog upprorsmännen kontroll över Karlstad, där de ställde upp kanoner på torget och proklamerade ett revolutionsmanifest. Genom sin position vid Värmlandsfördelningen kunde Georg Adlersparre ta ledning över trupperna i trakten runt Karlstad. Den 9 mars 1809 påbörjade Georg Adlersparre och delar av Västra armén en marsch mot Stockholm, för att avsätta Gustav IV Adolf som kung. Från Karlstad marscherade sammanlagt nära 2000 soldater, och i Örebro och Västerås anslöt sig ytterligare 1500 soldater. Den 12 mars 1809 fick Gustav IV Adolf bekräftat, att Västra armén hade gjort uppror. Då hade marschen passerat Örebro och hade endast omkring 150 kilometer kvar till Stockholm. Kungen beslutade sig då för att lämna Stockholm och bege sig mot Skåne, där han räknade med att få stöd från förmodat lojala trupper. För att förhindra kungen att fly, vilket hade kunnat resultera i ett inbördeskrig och förekomma marschen, arresterades kungen av en grupp gardesofficerare under ledning av Carl Johan Adlercreutz. Trots att kungen var arresterad fortsatte marschen mot Stockholm och Georg Adlersparre ignorerade sina instruktioner, att anlända med endast en mindre del av sin styrka. De marscherande firade sitt intåg på Drottninggatan i Stockholm med fanor och klingande spel för att visa att man såg sig som segrare. Georg Adlersparre kom senare att bosätta sig i Gustavsviks herrgård utanför Kristinehamn.

Med gräns mot Norge blev Värmland inblandat i kronprins Karl Johans fälttåg mot Norge 1814. Stora trupprörelser skedde genom landskapet, som med sina två regementen även bidrog med förband och soldater till fälttåget. Värmlands regemente deltog med fyra bataljoner i fälttåget. Tre bataljoner ingick i den 9:e brigaden under överste Klingspor och en bataljon ingick i 10:e brigaden under överste Carl Pontus Gahn, som både ingick i den 5:e fördelningen under generalmajor Elof Rosenblad. Soldater från regementet deltog vid belägringen av Fredikstens fästning och slagen vid Rakkestad, Askim och Langenes, Lier och Midskog. Värmlands fältjägarregemente ingick i  Eberhard von Vegesacks avdelning och deltog i belägringen av Fredrikstens fästning, slaget vid Rakkestad och striderna vid Trögstad.

Värmlands tillhörde de svenska län varifrån emigrationen var som störst, med 97 234 emigranter mellan 1850 och 1910, varav 77 574 till USA.http://www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Artiklar/Massutvandring-till-Amerika-slag-mot-befolkningen/ Värmlands län hade den största utvandringen till USA bland samtliga svenska län under denna peiod.  Under samma tidsperiod valde många värmlänningar istället att ta anställning i och kring den expanderande sågverksindustrin längs Mellannorrlands kust. Av 1 169 363 personer födda i Värmland bodde 5 295 i Västernorrland år 1890.Sveriges befolkning 1990 Dessutom försörjde sig många värmlänningar genom säsongsvisa arbetsvandringar som knallar under 1800-talet, exempelvis för att arbeta som pigor, i skogsnäringen och med hästhandel i Norrland och Norge.Almang (1995), Värmländska arbetsvandringar

miniatyr|vänster|200px|Träsoldaten i Charlottenberg, 61:an Martinsson, påminner om beredskapstiden.
Under andra världskriget blev Värmland föremål för omfattande militär aktivitet.  Betydande delar av de väpnade styrkorna förlades i Värmland efter den tyska invasionen av Norge. I juni 1941 fanns nära 150,000 man inkallade i Värmland, inför det förmodade tyska anfallet på Sovjetunionen och då Tyskland krävde att få transportera den fullt utrustade Engelbrechtdivisionen på svenska järnvägar, från Charlottenberg till Haparanda. Vid denna tidpunkt genomfördes flera större militärövningar i Värmland, med fältförband tillförda från andra militärområden. Under sommaren 1943 fanns 85,000 man grupperade i Värmland, under den stora beredskapshöjningen i samband med att den svenska regeringen sade upp det så kallade transiteringsavtalet med Tyskland och då Sverige fruktade ett nära förstående tyskt anfall. Överbefälhavare Olof Thörnell bedömde att ett tyskt anfall mot Sverige skulle ske över Eda, Arvika och Karlstad, för att tyska styrkor snabbt skulle kunna ta sig till Stockholm.  Under sensommaren 1943 kan så mycket som 250,000 inkallade vid en tidpunkt ha funnits i Värmland.

Livet i de värmländska orterna vid gränsen mot Norge kom under beredskapstiden att präglas av den militära aktiviteten och det periodvis mycket spända läget. Filmen Gränsen från 2011 skildrar livet för de unga soldaterna som vaktade gränsen mellan Sverige och det tyskockuperade Norge under 1942. Filmen utspelar sig i norra Värmland och spelades in utanför Torsby.

miniatyr|höger|200px|Kulsprutegevärshatt, så kallad "Kg-hatt", i Skansen Hultet. Vid unionsupplösningen 1905 avtalades att alla befästningsverk vid gränsen mellan Sverige och Norge skulle raseras, men den 23 april 1940 meddelade överbefälhavare Olof Thörnell att befästningsförbudet i den så kallade neutrala zonen var upphävt. Sverige påbörjade därefter ett omfattande försvarsbygge mot den norska gränsen, där gamla befästningsverk rustades upp och ett stort antal nya byggdes. Exempel på skansar som byggdes i Värmland under andra världskriget är Skans 164 Torsby (Torsby Skans) och  Skans 179 Höljes  i Torsby kommun, Skans 153 Hultet (Skansen  Hultet) i Eda kommun och Skans 113 Borgvik i Grums kommun. Torsby Skans ingick Torsby befästningsområde. Det sammantagna befästningsområdet var 9 km långt och var Värmlands mest utbyggda, med skyddsrumsplatser för 3,277 soldater, 29 artilleriställningar och 4,5 km stridsvagnshinder. Skansen Hultet byggdes huvudsakligen 1940-41, men utbyggnaden fortsatte ändra fram till 1945. Skansen bestod av flera skyddsrum, ett nätverk av täckta värn för kulsprutor och kulsprutegevär, pansarvärnsgarage och skyttevärn samt flera rader av stridsvagnshinder. Skansen Hultet har återställts med hjälp av lokala byalag och är idag öppen för allmänheten. Tidigare hemlighetsstämplade dokument visar att Krigsmakten investerade nära 30 miljoner kronor i dåtidens penningvärde i befästningsverk i Värmland under andra världskriget. Det finns idag 12,000 försvarsobjekt, inklusive 123 skansar, i Värmland från andra världskriget.

Under kontinentalsystemets tid tog trähandeln på Göteborg fart tack vare gynnsam avsättning i England. Skogsbruk, träförädling och pappersfabrikation fick under 1900-talet en alltmer central roll i Värmlands näringsliv.Svensk uppslagsbok 1937

Värmland är titulärt hertigdöme för prins Carl Philip och prinsessan Sofia


Värmland


Värmland

thumb|Generalkarta över Värmland från 1783.
De flesta fornminnena berör Värmlandsnäs och andra områden nära Vänern, men spridda fornminnen redan från bondestenåldern äldre skeden kan förekomma långt från Vänern. Hällkistor och rösen från äldre bronsåldern visar ungefär samma spridning i landskapets västra del, som en fortsättning från Dalsland och upp mot trakten av Charlottenberg. Järnålderns gravfält förstärker detta ytterligare. Enligt Snorre Sturlassons berättelser flydde sveakungen Olof Trätälja till Värmland, runt 600-talets slut, och många svear ska ha följt honom dit då kung Ivar Vidfamne ska ha varit grym, vilket medförde att många obygder befolkades, men sanningshalten i detta är okänd. Klart är i varje fall att Värmland har ett mindre antal kungshögar av samma slag som i Västergötland och i landskapen runt Mälaren, med en sannolik datering till yngre järnåldern. Dessutom finns många fornborgar från samma tid. Enligt legenden blev det hungersnöd på grund av den plötsliga och stora inflyttningen och att det inte fanns brukbar mark, som kunde odlas upp. Folket i Värmland ska ha skyllt detta på att kung Olof inte blotat tillräckligt och därför mist gudarnas välvilja. Olof ska likt kung Domalde offrats till Oden. Därefter blev hans son, Ingjald, kung i Värmland. Efter det Olofs andre son Halvdan, som blivit kung i östra Norge, varvid Värmland kopplades till Norge. Enligt den medeltida isländska sagotraditionen skulle Värmland bekänts till Harald Hårfagre under jarlarna Åke och senare hans son Ubbe. Dock nämner Adam av Bremen vid 1070 värmlänningarna som en av de "svenska stammarna" i Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum och att bodde i Sueoniae, Sueoniam eller Sueoniae (Adam är inte begreppskonsekvent i sin skildring).

Värmland synes i början av historisk tid ha haft goda förbindelser med Norge, och dess befolkning tog ännu på 1200-talet del i de norska inbördesstriderna, varvid stora bygder brändes ner. Denna Värmlands inriktning torde stå i samband med den goda förbindelse, som den så kallade ”Edsvägen” mellan Värmland och Glommadalen utgjorde med sjöfartsled uppför Byälven och genom sjöarna Glafsfjorden och Ränken. I samband med Vänerlandskapens efter hand under medeltiden ökade förbindelser med Östsverige har även Värmland knutits fastare till det svenska riket. Landskapet var ett av Sveriges glesast befolkade områden under medeltiden, beroende på de stora vidderna i norr och de bergiga områdena längst i väster, men skilde sig inte mycket från andra landskap, när det gäller den södra delen närmast Vänern.

Värmland omfattade på 1300-talet nio härader och var administrativt indelat i två sysslor, Öster- och Västersysslan. I skattelängderna, som finns bevarande från mitten av 1500-talet, framgår det att befolkningen ökade kraftigt från 1600-talets början och seklerna därefter, men enligt domböcker och köpebrev handlade det till att börja med att man återupptog mark och gårdar, som legat öde sedan digerdöden.

Värmlands befolkning verkar huvudsakligen ha levat av boskapsskötsel, där smör och oxar spelade en viktig roll i dess skatt under medeltiden och 1500-talet. Värmland höll under marsken Erik Kettilssons ledning fast vid Magnus Eriksson och Håkon under hela senare 1300-talet.
År 1437 ägde en bonderesning rum i Jösse härad med omnejd som riktade sig mot rådet och Karl Knutsson (Bonde).

År 1580 började den finska invandring, som befolkade en stor del av Värmlands ödebygder. Vid denna tid fick Värmlands järngruvor, som var kända från medeltiden, ett starkt uppsving och räknades redan på 1600-talet som synnerligen värdefulla. Av städerna tillkom Kristinehamn 1582 men förlorade dessa 1584 och fick åter stadsrättigheter 1642, Karlstad 1584 och Filipstad 1611 men förlorade dessa år 1694 och fick åter dessa 1835. Det värmländska bergsbruket kulminerade i betydelse mot slutet av 1700-talet.

Statskuppen 1809 tog sin början i Värmland. Upproret började bland soldater och officerare i den del av den Västra armén, som var förlagd i Värmland och  leddes av generalmajor Georg Adlersparre, pådriven av den radikala gardeskaptenen Carl Henrik Anckarsvärd. Georg Adlersparre var vid tiden överadjutant vid Värmlandsfördelningen, som utgjorde Västra arméns högra flygel. Natten mot den 7 mars 1809 tog upprorsmännen kontroll över Karlstad, där de ställde upp kanoner på torget och proklamerade ett revolutionsmanifest. Genom sin position vid Värmlandsfördelningen kunde Georg Adlersparre ta ledning över trupperna i trakten runt Karlstad. Den 9 mars 1809 påbörjade Georg Adlersparre och delar av Västra armén en marsch mot Stockholm, för att avsätta Gustav IV Adolf som kung. Från Karlstad marscherade sammanlagt nära 2000 soldater, och i Örebro och Västerås anslöt sig ytterligare 1500 soldater. Den 12 mars 1809 fick Gustav IV Adolf bekräftat, att Västra armén hade gjort uppror. Då hade marschen passerat Örebro och hade endast omkring 150 kilometer kvar till Stockholm. Kungen beslutade sig då för att lämna Stockholm och bege sig mot Skåne, där han räknade med att få stöd från förmodat lojala trupper. För att förhindra kungen att fly, vilket hade kunnat resultera i ett inbördeskrig och förekomma marschen, arresterades kungen av en grupp gardesofficerare under ledning av Carl Johan Adlercreutz. Trots att kungen var arresterad fortsatte marschen mot Stockholm och Georg Adlersparre ignorerade sina instruktioner, att anlända med endast en mindre del av sin styrka. De marscherande firade sitt intåg på Drottninggatan i Stockholm med fanor och klingande spel för att visa att man såg sig som segrare. Georg Adlersparre kom senare att bosätta sig i Gustavsviks herrgård utanför Kristinehamn.

Med gräns mot Norge blev Värmland inblandat i kronprins Karl Johans fälttåg mot Norge 1814. Stora trupprörelser skedde genom landskapet, som med sina två regementen även bidrog med förband och soldater till fälttåget.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0006.jsonl--Q1011739--Järnvägen invigs och den första turismen-3--sv-0006-996

Sälen

Sälen är en tätort i Transtrands distrikt (Transtrands socken) i Malung-Sälens kommun, Dalarnas län cirka 65 km nordväst om Malung. Tätorten kallas ibland för Sälens by för att skilja tätorten från vintersportanläggningarna uppe på Sälenfjällen. Tätorten är belägen vid Västerdalälven.

Sälen är starkt förknippat med vintersport och är ett av landets största besöksmål. Dessutom är orten känd för Vasaloppet, vars startplats är belägen några kilometer söder om orten. I utkanten av tätorten går riksväg 66 och uppe i fjällområdet ligger Sälens flygplats.

miniatyr|Invigningen av Vasastenen 1904.
1903 restes Vasastenen i västra delen av byn, till minne av hur Gustav Vasa nådde bygden nästan 400 år tidigare.Rosendahl (1990), s. 36 Året därpå invigdes monumentet med pompa och ståt.

Anders Pers från Mora författade 10 februari 1922 en artikel i Vestmanlands Läns Tidning där han lanserade idén om ett skidlopp till minne av Gustav Vasas färd mellan Mora och Sälen. Dagen därpå uppmärksammade Dagens Nyheter förslaget och 5 mars beslutade IFK Moras styrelse att köra ett testlopp.Rosendahl (1990), s. 26 19 mars samma år genomfördes det första Vasaloppet, med start vid Olnispagården. Första året anmälde sig 119 löpare,Rosendahl (1990), s. 27 och den första segraren var Ernst Alm från IFK Norsjö. Allt eftersom loppet blev populärare flyttades starten några kilometer söder om Sälen, till Berga, där dalgången inte var lika trång.Stafås & Åhs (1964), s. 32-34

16 mars 1924 bildades Sälens Folkets Husförening. Folkets hus var beläget vid nuvarande centrumgallerian.Rosendahl (1990), s. 51-52

1928 invigdes järnvägen till Sälens by.

miniatyr|Vy över Sälen 1944, med den nu rivna järnvägsstationen i mitten av bilden.
Under 1930-talet planerades och anlades vägen från Sälens by upp till Sälsätern.Rosendahl (1990), s. 42 Den första stora gruppresan till Sälen skedde nyår 1933–1934, när Stockholms-Tidningen och Skid- och friluftsfrämjandet anordnade en resa för 175 skolungdomar.Rosendahl (1990), s. 73 Under senare delen av 1930-talet anordnades många resor till Sälen.Rosendahl (1990), s. 74 Detta gjorde att allt fler sovplatser krävdes. 1934 byggdes det första fritidshuset i Sälenfjällen, vid Köardalen.Rosendahl (1990), s. 75 1937 hade påskresorna blivit så populära att de över 1000 besökarna var inkvarterade hela vägen från Sörsjön i norr till Limedsforsen i söder.Stafås & Åhs (1964), s. 28 Samma påsk slog Högfjällshotellet upp portarna, då kallat Sälens Kur- och Högfjällshotell.Rosendahl (1990), s. 100 Hotellet var byggt på initiativ av norrmannen Johan Wilhelm Klüver

Vy över Sälen 1944, med den nu rivna järnvägsstationen i mitten av bilden. Under 1930-talet planerades och anlades vägen från Sälens by upp till Sälsätern.Rosendahl (1990), s. 42 Den första stora gruppresan till Sälen skedde nyår 1933–1934, när Stockholms-Tidningen och Skid- och friluftsfrämjandet anordnade en resa för 175 skolungdomar.Rosendahl (1990), s. 73 Under senare delen av 1930-talet anordnades många resor till Sälen.Rosendahl (1990), s. 74 Detta gjorde att allt fler sovplatser krävdes. 1934 byggdes det första fritidshuset i Sälenfjällen, vid Köardalen.Rosendahl (1990), s. 75 1937 hade påskresorna blivit så populära att de över 1000 besökarna var inkvarterade hela vägen från Sörsjön i norr till Limedsforsen i söder.Stafås & Åhs (1964), s. 28 Samma påsk slog Högfjällshotellet upp portarna, då kallat Sälens Kur- och Högfjällshotell.Rosendahl (1990), s. 100 Hotellet var byggt på initiativ av norrmannen Johan Wilhelm Klüver.

Historia
Kultur, historia, lyx och flärd - Högfjällshotellet under 80 år 1937-2017
JW Klüver som byggde Högfjällshotellet 1937 var en vågad entreprenör, våra hisnande framtidsplaner går i hans anda! Inget fjällhotell har en historia som vår. Det kan låta högfärdigt, ändå är det sant.
Thommy Backner
1930-talet. Norsk entreprenör hittade platsen för Högfjällshotellet
Den unge, vågade entreprenören J W Klüver hade en dröm: Att bygga ett lyxigt högfjällshotell i Sälen. Han hade studerat snötillgång och temperaturförhållanden och valde Sälen för säsongens varaktighet och djupa snötäcke. Klüvers plats för hotellet låg dock ovanför trädgränsen och det fanns ingen väg dit. Ett annat problem var finansieringen av den vågade satsningen.
1935. Wallenberg investerade
Klüver bjöd därför in den svenska ”storfinansen”, med bl a Jacob Wallenberg till Sälen. Enda sättet att få dem att ta sig upp till fjället var att låta 12 man skotta i två veckor för att nå hela vägen fram. Finansmännen skjutsades i slädar upp på fjället där Klüver presenterade sina storslagna planer - en miljoninvestering mitt i vildmarken. En fransk kock serverade helstekt spädgris och lamm vid öppna elden och Klüver fick löfte om ekonomiskt stöd för att bygga sitt hotell.
Tidningarna skrev ”Miljonbygge åtta kilometer bortom all civilisation. Sälens Kur- och Högfjällshotell torde vara det djärvaste företag i turistbranschen som har startats i detta landet”. Hotellet kostade 1,5 miljoner kronor att bygga (cirka 300 mnkr i dagens penningvärde).
1937. Påskdagen 1937 invigdes lyxiga Sälens Kur- och Högfjällshotell
Nobless från hela landet deltog under invigningen av hotellet. På hotellet rörde sig mest herrar i frack och damer i långklänningar. Intresset var inte i första hand skidåkning, utan mer att roa sig, njuta av livets goda och insupa den hälsosamma och stärkande fjälluften.
Klüver köper en våffelstuga från 1600-talet
Klüver köpte mark för promenadvägar, idrottsplatser, fiskdammar och sportstugor. Områden arrenderades för ripjakt och en timmerstuga från 1600-talet köptes in som utflyktsmål när man gick på tur - numera Gammelgården Hotell & Restaurang.
Högfjällshotellet blev räddare i nöden för kungligheter
Hitlertyskland ockuperade Danmark och Norge en vårdag 1940. Norska Kronprinsessan Märtha med barn flydde till Högfjällshotellet och inkvarterades där under stort hemlighetsmakeri på flykt undan förföljare. Ett av barnen i sällskapet var Norges nuvarande kung Harald V.
1950-talet. Klüver tvingas bort från sitt livsverk
Klüver fick ekonomiska problem och den lokala affärsmannen Per Daniels tog 1950 över hotellet tillsammans med Ove Ohlsson. Renar och ridhästar införskaffades för att göra sommarsäsongen attraktiv. Man byggde hotellets egna skidlift och tak över swimmingpoolen i Vinterträdgården.
1964 Såldes hotellet till den kände Hotellmannen från Falun - Torsten Widing
Torsten Widing drev och utvecklade hotellet och dess faciliteter till 1983. Tack vare swimmingpoolen kunde hotellet nu hyras ut till Landstinget som konvalescentverksamhet under sommartid.
1970-talet. Onkel Jean - restaurangen för gourmanden
Hotellägaren Widing hade arbetat som kock hos dansken Jean Iversen och lovat honom att ”om han någon gång skulle skapa en restaurang av klass, skulle den bära Jeans namn”. Sagt och gjort - Onkel Jean invigdes 1978 under närvaro av tre landshövdingar. Här erbjöds Fine Dining med unik utsikt över fjället.
1979 - Bostadsrättsföreningen Högfjället byggde lägenhetshotell för andelsboende.
1980-talet. Högis blir nöjesmetropol
Fastigheten köptes av bröderna Mats och Erik Paulsson via företaget Lindvallen som idag är SkiStar. Hotellets Restaurang och nöjesprodukter utvecklades - Högis blev en nöjesmetropol.
1989. Storfjället byggdes, 109 lägenheter med självhushåll, ski in & ski out-läge.
1990-talet. Thommy Backner kom till Sälen
Nuvarande hotellägaren Thommy Backner engagerades i Högfjällshotellet och verksamheten har nu blivit lite av ett livsverk. Ingen av Thommys företrädare har stannat längre på sin post. Thommy har ständigt nya, spännande idéer och blivit en av Sälenfjällens största och mest omtyckta profiler.
Kuriosa hotellkungen Thommy Backner: Han har alltid varit fascinerad av vintersport och i ungdomen var han en framgångsrik skidåkare inom både freestyle och speedskiing.
1993. Folk och försvar gästade Högfjällshotellet.
Folk och Försvar Rikskonferens gästade oss första gången, och har sedan dess återvänt år efter år. Prominenta deltagare på Rikskonferensen har under åren bland andra varit: Sveriges statsminister, Kungen, Kronprinsessan, försvarsministern och Natos Generalsekreterare.
1995. Högis förvärvade 21 av lägenheterna från OS i Lillehammer.
1999. Familjeföretaget Topeja tog över Sälens Högfjällshotell
Familjen Backner tog över hela driften via sitt bolag Topeja (en förkortning av familjemedlemmarna Thommy, Petra och sonen Jack).
2002. Förvärvades Gammelgården Hotell & Restaurang
Cirkeln var sluten, då det var Klüver som flyttade huset till sin nuvarande plats som utflyktsmål och våffelstuga redan 1945.
2008. Bildas Scandinavian Resorts
Scandinavian Resorts driver klassiska svenska hotell som erbjuder service i världsklass på attraktiva destinationer. Vi strävar efter att skämma bort våra gäster och få dem att känna sig riktigt hemma genom vår förstklassiga service och unika kulinariska upplevelser. I Scandinavian Resorts ingår Gammelgården Hotell & Restaurang, Stora Hotellet Fjällbacka, Hällsnäs Hotell & Restaurang, Skäret Smögen, Topeja Event & Catering och Orangeriet Restaurang, Båstad
2014. Lyxiga svitlägenheter - Clüverbyn
Clüwerbyn - 8 st toppmoderna och välutrustade svitlägenheter tillkom alldeles utanför hotellet.
2017. Högfjällshotellet firar 80 år av livsnjutning, naturupplevelser, kulinarisk njutning och personlig service.
2019 - FRAMTIDSTRO - SÄLEN EN VÄRLDSDESTINATION MED EGEN FLYGPLATS!
Högfjällshotellet är en av de drivande krafterna bakom den nya flygplatsen Scandinavian Mountains Airport - en kommande världsdestination.
Cigarrdoften från svunna tiders grevar och baroner må vara borta, men allt finns kvar i hotellets själ och hjärta. Och det är ett rymligt hjärta vars blodomlopp hämtar näring ur mäktiga fjäll.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0006.jsonl--Q1011739--Järnvägen invigs och den första turismen-3--sv-0006-1000

Sälen


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0006.jsonl--Q1011739--Järnvägen invigs och den första turismen-3--sv-0006-997

Sälen

miniatyr|Invigningen av Vasastenen 1904.
1903 restes Vasastenen i västra delen av byn, till minne av hur Gustav Vasa nådde bygden nästan 400 år tidigare.Rosendahl (1990), s. 36 Året därpå invigdes monumentet med pompa och ståt.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0006.jsonl--Q1011739--Järnvägen invigs och den första turismen-3--sv-0006-998

Sälen

miniatyr|Invigningen av Vasastenen 1904.
1903 restes Vasastenen i västra delen av byn, till minne av hur Gustav Vasa nådde bygden nästan 400 år tidigare.Rosendahl (1990), s. 36 Året därpå invigdes monumentet med pompa och ståt.

Anders Pers från Mora författade 10 februari 1922 en artikel i Vestmanlands Läns Tidning där han lanserade idén om ett skidlopp till minne av Gustav Vasas färd mellan Mora och Sälen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0006.jsonl--Q1011739--Järnvägen invigs och den första turismen-3--sv-0006-999

Sälen

miniatyr|Invigningen av Vasastenen 1904.
1903 restes Vasastenen i västra delen av byn, till minne av hur Gustav Vasa nådde bygden nästan 400 år tidigare.Rosendahl (1990), s. 36 Året därpå invigdes monumentet med pompa och ståt.

Anders Pers från Mora författade 10 februari 1922 en artikel i Vestmanlands Läns Tidning där han lanserade idén om ett skidlopp till minne av Gustav Vasas färd mellan Mora och Sälen. Dagen därpå uppmärksammade Dagens Nyheter förslaget och 5 mars beslutade IFK Moras styrelse att köra ett testlopp.Rosendahl (1990), s. 26 19 mars samma år genomfördes det första Vasaloppet, med start vid Olnispagården. Första året anmälde sig 119 löpare,Rosendahl (1990), s. 27 och den första segraren var Ernst Alm från IFK Norsjö. Allt eftersom loppet blev populärare flyttades starten några kilometer söder om Sälen, till Berga, där dalgången inte var lika trång.Stafås & Åhs (1964), s. 32-34

16 mars 1924 bildades Sälens Folkets Husförening. Folkets hus var beläget vid nuvarande centrumgallerian.Rosendahl (1990), s. 51-52


Godis

thumb|En skål med blandat godis.
thumb|Thailändskt majsgodis.
thumb|Godishyllor i livsmedelsbutik i Stockholm.
thumb|Även sällskapsdjur äter godis, på bilden torkad Nors, ett vanligt och närande godis till katter.
Godis, gott, konfekt, sötsaker eller snask (gottis eller gött på vissa dialekter) är en typ av livsmedel som är avsedd enbart för njutning.

Konsumtionen av godis har fördubblats i Sverige mellan 1970-talet och det första decenniet under 2000-taletSvenskarna äter mest godis i världen. Sveriges Television. 29 oktober 2009. Läst 21 augusti 2017. och i synnerhet när självplock av lösgodis blev vanligt i de flesta livsmedelsbutiker och kiosker under 1980-talets mitt, sedan tidigare regler emot detta hade lättats. Vid storhelger ökar godisätandet ytterligare, och vid början-mitten av 2010-talet var påsken ledande godishelg tätt följd av Halloween och julen. År 2009 åt svenskarna 17 kilo godis per person och år, vilket var mest i världen och dubbelt så mycket som genomsnittet i EU.Svenskarna äter mest godis i världen. Dagens Nyheter.

Svenskarna äter 17 kilo godis per person och år, mest i världen och dubbelt så mycket godis som genomsnittet för EU.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Godis

Konsumtionen av godis har fördubblats i Sverige mellan 1970-talet och det första decenniet under 2000-taletSvenskarna äter mest godis i världen. Sveriges Television.


Godis

Konsumtionen av godis har fördubblats i Sverige mellan 1970-talet och det första decenniet under 2000-taletSvenskarna äter mest godis i världen. Sveriges Television. 29 oktober 2009. Läst 21 augusti 2017. och i synnerhet när självplock av lösgodis blev vanligt i de flesta livsmedelsbutiker och kiosker under 1980-talets mitt, sedan tidigare regler emot detta hade lättats.


Lussekatt

miniatyr|höger|Lussekatter.
miniatyr|Jäst saffransdeg.
miniatyr|Ogräddade lussekatter.
miniatyr|Nederländsk duivekater, ett sött bröd som kan vara en föregångare till dyvelkatten.
Lussekatt är ett svenskt bakverk av vete som är starkt förknippat med advent, lucia och jul. Lussekatten är en vetebulle som oftast är gulfärgad av saffran, men lokala varianter med kardemumma istället för saffran förekommer också. Lussekatten kallas även för lussebulle, lussekuse, saffransbulle, saffranskuse eller julkuse (förr: dövelskatt eller dyvelkatt).

Källor Faktoider: Lussekatter, publicerad 12 december 2008, läst 5 januari 2012 ("dövelskatt" nästföljande sida) Högtider: Varför firar vi lucia den 13 december?, publicerad 4 december 2008, läst 5 januari 2012


Lussekatt


Stockholms län

Stockholms län  är ett av Sveriges län. Det är beläget i östra Svealand och har Sveriges huvudstad Stockholm som residensstad.

Stockholms län är vid riksdagsval i Sverige indelat i Stockholms kommuns valkrets och Stockholms läns valkrets. I EU:s statistiska NUTS-indelning motsvarar Stockholms län riksområdet Stockholm.

Politiska majoriteter i Stockholms län

RegionPolitiskt styreAntal mandatKällaRegionstyrelsens ordfOppositionsrådRegion Stockholm     M+C+L+KD+MP78 av 149P4 Stockholm: "Blågrönt styre i landstinget", 2018-10-14, läst 2018-10-14Iréne Svenonius (M)Aida Hadzialic (S), Talla Alkurdi (S), Jens Sjöström (S), Anna Sehlin (V)
KommunPolitiskt styreAntal mandatKommunstyrelsens ordförandeOppositionsrådBotkyrka     S+KD+MP+L+C Dagens Nyheter: "Klart: Här är det oväntade styret i Botkyrka", 2018-09-21, läst 2018-09-25 38 av 75 Ebba Östlin (S)Stina Lundgren (M)Danderyd   M+L+KD 26 av 45 Hanna Bocander (M)Siv Sahlström (C)Ekerö   M+C+KD 17 av 41 (minoritet) Adam Reuterskiöld (M)Hanna Svensson (S)Haninge    S+L+C+KD Mitti Haninge: "Bekräftat: De vill bilda Haninges nya styre", 2018-11-05, läst 2018-11-0827 av 61 (minoritet) Meeri Wasberg (S)Sven Gustafsson (M)Huddinge      M+L+C+DP+KD+HP Huddinge Direkt: "Klart idag: Minoritet tänker styra Huddinge", 2018-09-21, läst 2018-09-2630 av 61 (minoritet) Daniel Dronjak (M)Sara Heelge Vikmång (S), Rasmus Lenefors (S), Nujin Alacabek (V),
Anders Lönroth (MP), Mats Arkhem (SD) Järfälla    M+L+KD+C 27 av 61 (minoritet) Emma Feldman (M)Eva Ullberg (S), Bengt Harju (S), Bo Leinerdal (V), Mikael Jämtsved (MP)Lidingö    M+LP+L+KD SVT Nyheter: "Klart med nytt styre på Lidingö", 2018-11-12, läst 2018-11-1229 av 51 Daniel Källenfors (M)Patrik Sandström (MP)Nacka    M+C+L+KD 33 av 61 Mats Gerdau (M)Khashayar Farmanbar (S), Mikael Carlsson (NL), Sidney Holm (MP) Norrtälje    M+C+L+KD 27 av 61 (minoritet) Bino Drummond (M) Ulrika Falk (S), Olle Jansson (S), Andrea Kronvall (SD) Nykvarn   NP+M+MP16 av 31 Bob Wållberg (NP) Märtha Dahlberg (S) Nynäshamn    M+L+C+KD 16 av 41 (minoritet) Harry Bouveng (M) Patrik Isestad (S) Salem    M+L+C+KD 16 av 31 Lennart Kalderén (M) Arne Närström (S) Sigtuna     M+C+L+KD+SfS Märsta.nu: "Nya kommunledningen på plats", 2018-10-19, läst 2018-10-2527 av 51 Olov Holst (M) Marie Axelsson (S) Sollentuna    M+L+KD+C 34 av 61 Henrik Thunes (M) Joakim Jonsson (S), Peter Godlund (MP) Solna     M+L+MP+C+KD 35 av 61 Pehr Granfalk (M) Sara Kukka-Salam (S), Peter Rangwe (S), Sandra Lindström (V) Stockholm     M+L+MP+C+KD SVT Nyheter: "Nytt styre presenteras i Stockholms stad", 2018-10-12, sett 2018-10-1254 av 101 Anna König Jerlmyr (M)Karin Wanngård (S), Emilia Bjuggren (S), Olle Burell (S),
Jan Valeskog (S), Clara Lindblom (V)Sundbyberg   S+C+L SVT Nyheter: "Nytt styre presenteras i Sundbyberg", 2018-11-09, läst 2018-11-0926 av 61 (minoritet) Peter Schilling (S) Axel Conradi (M), Moisés Ubeira (V), Gary Aelius (SD), Anton Fendert (MP),
Marcus Jonsson (KD), Vida Basti (V) Södertälje    S+KD+C+MP SVT Nyheter: "Nytt styre för Södertälje kommun klart", 2018-09-25, läst 2018-09-2635 av 65 Boel Godner (S) Alexander Rosenberg (M) Tyresö   S+L+MP 23 av 51 (minoritet) Anita Mattsson (S) Anki Svensson (M) Täby    M+L+C+KD Moderaterna i Täby på Facebook: Täby-Alliansen bildar majoritet i kommunen! Läst 2018-11-0445 av 61 Erik Andersson (M) Agneta Lundahl Dahlström (S), Janne Boman (S) Upplands-Bro    M+L+KD+C 19 av 41 (minoritet) Fredrik Kjos (M) Camilla Janson (S) Upplands Väsby     M+VB+KD+L+C Vi i Väsby: "Beskedet: maktskifte i Väsby", 2018-10-09, läst 2018-10-0925 av 51 (minoritet) Oskar Weinmar (M) Mathias Bohman (S) Vallentuna    M+C+L+KD 29 av 51 Parisa Liljestrand (M) Jerri Bergström (S) Vaxholm   C+S+L Vaxholms nya styre klart - C knep posten som KSO, 2018-12-2210 av 31 (minoritet) Malin Forsbrand (C) Värmdö     M+C+L+MP+KD 28 av 51 Deshira Flankör (M) Carl Kangas (S), Karin Voltaire (S) Österåker    M+L+C+KD 27 av 51 Michaela Fletcher (M) Ann-Christine Furustrand (S)

Hej!
Har du hamnat här av misstag?
Vi har gjort om österåker.se och du hittar våra nya webbplatser genom länkarna nedan!
Länk till annan webbplats.
Österåker.se
Länk till annan webbplats.
Gundskolor
Länk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.
Österåkers gymnasium
Länk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.
Komvux Österåker
Länk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.
Österåkers musikskola
Länk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.
Pedagogcentrum
Länk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.
Inloggning till gamla österåker.se
Inloggning
Användarnamn:
Lösenord:


Stockholms län


Danderyds kommun

Danderyds kommun () är en kommun i Stockholms län. Centralort är Djursholm som är en del av tätorten Stockholm.

62,9 procent av invånarna i Danderyds kommun var medlemmar i Svenska kyrkan år 2019. Svenska kyrkan har en församling i kommunen – Danderyds församling. I kommunen finns ett flertal kyrkor och kapell, däribland Danderyds kyrka som både är församlingen äldsta kyrkan samt huvudkyrka. Djursholms kapell drivs av Stiftelsen Djursholms kapell i samverkan med Svenska kyrkan och är i jugendstil

I kommunen finns ett flertal kyrkor och kapell, däribland Danderyds kyrka som både är församlingen äldsta kyrkan samt huvudkyrka. Djursholms kapell drivs av Stiftelsen Djursholms kapell i samverkan med Svenska kyrkan och är i jugendstil.

Djursholms kapell drivs av Stiftelsen Djursholms kapell, som förvaltar byggnaden och driver verksamheten med stöd av bland andra Danderyds församling. Kapellbyggnaden är invigd i Svenska kyrkan.
Varje söndag firas gudstjänst med präster från olika delar av landet. På sommaren är det lekmannaledda andakter. Här kan du också lyssna till intressanta föredrag och till Kapellkören som sjunger i gudstjänsten och vid konserter.
360-graders rundvandring i Djursholms kapell.
Tillgänglighet
Djursholms kapell är utrustad med teleslinga. En ramp gör det lätt att komma in i kyrkan med rullstol, rullator eller barnvagn.
Hemsida: www.djursholmskapell.se
Adress: Danavägen 9, 182 60 Djursholm.


Danderyds kommun

62,9 procent av invånarna i Danderyds kommun var medlemmar i Svenska kyrkan år 2019.


Danderyds kommun

62,9 procent av invånarna i Danderyds kommun var medlemmar i Svenska kyrkan år 2019. Svenska kyrkan har en församling i kommunen – Danderyds församling.


Niklas Rådström

Pär Kristian Niklas Rådström, född 12 april 1953 i Stockholm, är en svensk författare, poet och dramatiker.

Priser och utmärkelser 1979 – Aftonbladets litteraturpris 1989 – BMF-plaketten för Månen vet inte 1990 – Aniarapriset 1992 – Augustpriset för Medan tiden tänker på annat 2002 – Signe Ekblad-Eldhs pris 2008 – Bernspriset 2008 – Doblougska priset 2008 – Piratenpriset 2014 – Svenska Bibelsällskapets bibelpris 2015 – Delblancpriset 2019 – Övralidspriset ”för hans talang att färdas i litteraturens alla riktningar” 2021 - Selma Lagerlöfs litteraturpris "För ett stort författarskap som ger oss en hyllning till fantasins förmåga att ladda våra livsandar och få oss att leva vidare".


Niklas Rådström


Ädelfors guldgruva

miniatyr|Guldgruvan i Ädelfors cirka 1927
Ädelfors guldgruva i Småland var Sveriges första guldgruva. Under nästan två sekler bedrevs guldbrytning i varierande omfattning i gruvan i Ädelfors.Svenskt guld, Carl Sahlin, RIG nr 3-4, 1928, sid 104.

Bergmästaren för södra Sverige, Anton Schwab, inrapporterade år 1737 till Bergskollegium att ett kopparmalmsstreck påträffats vid Gyafors (idag Ädelfors) i mellersta Småland, vid Emåns översta lopp. Fyndet föranledde vidare undersökningar, och en skogvaktare och en bonde påträffade följande år ett malmstreck. Prov skickades till Bergskollegium, undersöktes i kollegiets "proberkammare" och befanns innehålla guld i rik mängd, inte mindre än 5%, samt en mindre andel silver.

Upptäckten av guld i Sverige väckte stort uppseende. Schwab reste själv till platsen och fann nya guldmalmsstreck. Ett bolag bildades, i vilket kronan ingick som delägare, och man döpte om Gyafors till Ädelfors. År 1741 skedde den första guldsmältningen, och 64 dukater slogs av den utvunna ädelmetallen. Nya guldmalmsfyndigheter upptäcktes alltjämt, och en rad personer i trakten sysslade med malmletning.

miniatyr|Guldkorn i kvartsgång från Germunderyd utanför Ädelfors. Spetsen av en knappnål syns som skala.
År 1743 avsade sig dock de enskilda bolagsmännen sin andel i gruvan, och efter denna tid drevs bergsbruket enbart för kronans räkning. Guldmalmen hade inte alls uppfyllt de förväntningar som den först undersökta provstuffen gett upphov till. Redan på sommaren 1741, när Carl von Linné besökte Ädelfors, fann han "bruksfolket och kringboende mycket missnöjda, talandes om alla inrättningarna med förakt, vedervilja och spådde olycklig utgång". Det blev heller aldrig någon vinst på företaget. Resultatet förbättrades dock något genom de nya metoder för utvinning av guld som infördes mot slutet av 1700-talet av Anton Schwabs brorsons son och namne, som då var direktör för gruvan. Han hade studerat de ungerska bergverken och införde den metod som nyss blivit uppfunnen där, att krossa den guldförande kvartsen till ett fint pulver. Detta pulver fick sedan genomgå vaskning samt rostning och lades därpå tillsammans med kvicksilver i roterande tunnor. Kvicksilvret förenade sig då med guldet till amalgam, vilket sedan bara behövde upphettas i en järnretort för att kvicksilvret skulle bortgå i gasform. Malmkrossningen ägde rum vid ett par vattenfall i Emån nedanför Ädelfors.

Det årliga utbytet av guld utgjorde vanligen 1–2 kg. År 1773 ska enligt uppgift 12 000 dukater ha slagits av det guld som utvunnits vid Ädelfors. Men vinsten räckte aldrig till att göra guldverket oberoende av statens anslag. Nära 2 000 riksdaler krävde det om året. Men bergmästarna ansåg dock pengarna vara väl använda, särskilt därför att Ädelfors guldverk betraktades som ett slags "bergsmannaskola" för södra Sverige, där befolkningen i denna del av riket kunde utbildas till skickliga bergsmän, som sedan kunde bli till stor nytta i andra svenska gruvor.

miniatyr|Lave vid Adolf Fredriks schakt.
År 1801 tog Anton Schwab d. y. guldverket med tillhörande gårdar m. m. på arrende mot en årlig avgift av 150 speciedukater, slagna av guld, som tagits ur gruvan. Men Schwab avled 1809, och den man som då övertog arrendet tycks redan vid dess tillträdande ha varit konkursmässig. Han lät guldverket förfalla och använde de körslor, som arrendet gav honom rätt till, till allt möjligt annat än gruvdriften. Peter Wieselgren uppger att då han år 1815 besökte Ädelfors fann han sammanlagt två man nere i gruvan – och de tillverkade träskor. Men när de fick syn på främlingen började de borra.

Gruvverken fortsatte att förfalla ända till år 1822, då arrendatorn till slut dömdes arrendet förlustig. Därefter utbjöds gruvorna till avgiftsfritt arrende, men ingen spekulant anmälde sig. Det dröjde nära ett halvt sekel innan något försök gjordes att återuppta gruvdriften vid Ädelfors. Ett bolag bildades år 1869 för gruvornas bearbetande, men det stannade vid några mindre försöksarbeten. De större gruvorna, som nu var vattenfyllda, bearbetades inte. Bolaget upplöstes följande år, och dess inmutningar såldes för ett mindre belopp till Lessebo aktiebolag. År 1892 sålde bolaget gruvorna med en del egendomar till en tysk, som bildade "Ädelfors guldverksaktiebolag". Nu återupptogs gruvdriften och bedrevs i ganska stor skala till slutet av 1890-talet, då den plötsligt avbröts.

Sedan dess har arbetet legat nere. Den guldmängd som utvunnits ur Ädelfors gruvor uppgår sammanlagt till 222 kg, varav hälften var ett resultat av 1890-talets guldbrytning. Malmens guldhalt har visat sig vara mycket växlande även inom samma gruva. I Adolf Fredriks schakt, som är 235 meter djupt, var guldhalten under år 1897 i medeltal endast 18 gram per ton, alltså oerhört mycket mindre än i den provstuff som först undersöktes. Denna utgjordes dock av en klump svavelkis, och i detta mineral är guldhalten proportionsvis många gånger större än i kvartsen i allmänhet.

Sedan 1737 har det hittats guld på 90 platser i bergen runt Ädelfors. När gruvan lades ned 1889 var lägsta brytningsnivå mer än 300 meter under markytan. Än idag görs nya fynd, som dock är alltför små för att åter starta gruvdriften


Ädelfors guldgruva

Bergmästaren för södra Sverige, Anton Schwab, inrapporterade år 1737 till Bergskollegium att ett kopparmalmsstreck påträffats vid Gyafors (idag Ädelfors) i mellersta Småland, vid Emåns översta lopp.


Ädelfors guldgruva

Bergmästaren för södra Sverige, Anton Schwab, inrapporterade år 1737 till Bergskollegium att ett kopparmalmsstreck påträffats vid Gyafors (idag Ädelfors) i mellersta Småland, vid Emåns översta lopp. Fyndet föranledde vidare undersökningar, och en skogvaktare och en bonde påträffade följande år ett malmstreck. Prov skickades till Bergskollegium, undersöktes i kollegiets "proberkammare" och befanns innehålla guld i rik mängd, inte mindre än 5%, samt en mindre andel silver.

Upptäckten av guld i Sverige väckte stort uppseende. Schwab reste själv till platsen och fann nya guldmalmsstreck. Ett bolag bildades, i vilket kronan ingick som delägare, och man döpte om Gyafors till Ädelfors.


Jerringpriset

Jerringpriset eller Radiosportens Jerringpris är ett pris instiftat av sportredaktionen i Sveriges Radio. Priset är uppkallat efter den svenske radiopionjären Sven Jerring, bland annat berömd för sportsändningarna, och delas ut till en framgångsrik svensk idrottare för årets bästa svenska idrottsprestation. Initiativet till priset kommer från radiojournalisten Uno Hedinhttp://www.niklasholmgren.nu/holmgren/podcast/podarkivet/83-uno-hedin/ och det är formgivet av Göran Wärff, Kosta Boda 1978. Sedan år 2000 har priset delats ut under Svenska Idrottsgalan i januari.

Första priset delades ut 1979. Vinnare då blev alpine skidåkaren Ingemar Stenmark. Den som fått priset flest gånger är skidskytten Magdalena Forsberg, som fått det fyra gånger. 2020 års pris vanns av stavhopparen Armand Duplantis med en av de största segermarginalerna någonsin (58 procent av rösterna).Sveriges Radio 18 januari 2021

Priset brukar också kallas "folkets pris", då det är radiolyssnare som röstar fram den idrottare eller det idrottslag som gjort den för året "bästa idrottsprestationen". Dock kritiseras priset ibland på grund av folkrösterna för att handla om popularitet före sportprestation.Svenska Dagbladet 19 januari 2009 - Det går inte att ta Jerringpriset på allvar

2010–2019 2010 – Therese Alshammar, simning 2011 – Rolf-Göran Bengtsson, ridsport 2012 – Lisa Nordén, triathlon 2013 – Henrik Stenson, golf 2014 – Sarah Sjöström, simning 2015 – Sarah Sjöström, simning 2016 – Peder Fredricson, ridsport 2017 – Peder Fredricson, ridsport 2018 – Hanna Öberg, skidskytte 2019 – Tove Alexandersson, orientering, skidalpinism, skidorientering och skyrunning

Fick Jerringpriset – och Bragdguldet: ”Är tom”
Första orienterare på 39 år att ta emot Jerringpriset och dessutom Bragdguldmedaljör.
– Jag har uppnått alla de mål och drömmar jag hade inför året, säger Tove Alexandersson.
Men någon efterfest blev det inte för Alexandersson som i stället valde hotellsängen.
Tove Alexandersson ler när hon står på Globens scen tillsammans med Jerringprisskålen, Radiosportens och folkets pris för årets bästa svenska idrottsprestation, som hon tilldelades på måndagskvällens Idrottsgalan i Stockholm.
– Jag är mest tom, det är väldigt omvälvande. Jättehäftigt att vara här och ta emot det, säger Tove Alexandersson.


Jerringpriset


Stina Ekblad

Stina Åsa Maria Ekblad, född 26 februari 1954 i Solf i Österbotten, är en finlandssvensk skådespelare. Hon har under större delen av sin karriären varit verksam i Sverige och är sedan 1988 anställd vid Dramaten i Stockholm. Förutom sin scenkarriär har hon synts i ett antal filmer och TV-serier, inklusive i Wallander-produktioner och ett antal dramafilmer.

År  Roll  Produktion  Regi  Teater 1980  Berättaren  Århundradets kärlekssaga <small>Märta Tikkanen  Kristin Olsoni  Stockholms stadsteater Aricia  Till Fedra <small>Per Olov Enquist  Gunilla Berg  Stockholms stadsteater 1982  Gloria Beatty nr:85  Maratondansen <small>Horace Mccoy och Ray Herman  Fred Hjelm  Stockholms stadsteater 1983  Medverkande  När man har känslor <small>Maria Jotuni  Kristin Olsoni  Stockholms stadsteater 1984  Rosalind  Som ni vill ha det <small>William Shakespeare  John Caird  Stockholms stadsteater1986  Helen  Parken <small>Botho Strauss  Jan Maagaard  Stockholms stadsteater 1987  Tintomara  Drottningens juvelsmycke <small>Carl Jonas Love Almqvist  Peter Oskarson  Dramaten1988  Markisinnan de Meurteuil  Farliga förbindelser <small>Christopher Hampton  Brigitte Ornstein  Dramaten1989  Renée, markisinnan de Sade  Markisinnan de Sade <small>Yukio Mishima  Ingmar Bergman  Dramaten1990  Beatrice  Beatrice, Rappaccinis dotter <small>Octavio Paz  Pia Forsgren  Dramaten1993  Isabella  Lika för lika <small>William Shakespeare  Lennart Hjulström  Dramaten 1994  Inga  Systrar, bröder <small>Stig Larsson  Stig Larsson  Dramaten FrökenSpöksonaten <small>August Strindberg  Andrzej Wajda Dramaten1995  Medea  Medea <small>Euripides  Lennart Hjulström  Dramaten 1996  Syster Finland  Spelet om lyckan och framtiden <small>Lars Löfgren och  Kaj Lundgren   Agneta Ehrensvärd  Dramaten Medverkande  En människa född någonstans <small> Marina Tsvetajeva  Stina Ekblad Henrik Bramsjö  Dramaten Medverkande  Kabaré… tre år kvar…  Lennart Hjulström  Dramaten 1997  Laura  Fadren <small>August Strindberg  Staffan Valdemar Holm  Dramaten 1998  Raymonde Chandebise  Leva loppan <small>Georges Feydeau  Terje Maerli  Dramaten 1999  Olga  Tre systrar <small>Anton Tjechov  Staffan Valdemar Holm  Dramaten2000  TitaniaHippolyta  En midsommarnattsdröm <small>William Shakespeare  John Caird  Dramaten 2002  Fenix  Andromaque <small>Jean Racine  Mats Ek  Dramaten Maria, Olivias sällskapsdam  Trettondagsafton <small>William Shakespeare  John Caird  Dramaten 2003  Courage  Courage och hennes barn <small>Bertolt Brecht  Anders Paulin  Dramaten 2004  Shi Mo  Tre knivar från Wei <small>Harry Martinson  Staffan Valdemar Holm  Dramaten Portia  Köpmannen i Venedig <small>William Shakespeare  Mats Ek  Dramaten 2006  Fedra, hustru till Theseus  Fedra <small>Jean Racine  Karl Dunér  Dramaten 2007  Alice  Dödsdansen I & II <small>August Strindberg  John Caird  Dramaten2008  Gertrud  Hamlet <small>William Shakespeare  Staffan Valdemar Holm  Dramaten 2009  Fru Page  Muntra fruarna i Windsor <small>William Shakespeare  John Caird  Dramaten Kvinna 2  Flicka i gul regnjacka <small>Jon Fosse  Gunnel Lindblom  Dramaten2010  Ariel  Stormen <small>William Shakespeare  John Caird  Dramaten2011  Barbro  Idlaflickorna <small>Kristina Lugn  Vibeke Bjelke  Dramaten2012  Hummel  Spöksonaten <small>August Strindberg  Mats Ek  Dramaten 2013  Lena  Som löven i Vallombrosa <small>Lars Norén  Vibeke Bjelke  Dramaten2015  Paulet  Maria Stuart  Aubespine  Bellievre  Burleigh  Talbot  Leicester  Mortimer  Maria Stuart <small>Friedrich Schiller  Peter Konwitschny  Dramaten 2016  Erna  Presidenterna <small> Werner Schwab  Staffan Valdemar Holm  Dramaten 2017   Ritter, Dene, Voss <small> Thomas Bernhard  Gunnel Lindblom  Dramaten Alkemisten  Alkemistens hemlighet – Guldmakarna på Drottningholm <small> Patrik Sörling  Patrik Sörling  Drottningholms slottsteater Iokaste  Eurydike Oidipus/Antigone <small> Sofokles  Eirik Stubø  DramatenDe langerhanska öarnaSusanne RingellUlrika BengtsKlockriketeatern 2018  Åse  Peer Gynt <small> Henrik Ibsen  Michael Thalheimer  Dramaten  Ritter, Dene, Voss <small> Thomas Bernhard  Gunnel Lindblom  Dramaten 2020  Åse  Peer Gynt <small> Henrik Ibsen  Michael Thalheimer  Dramaten  Kvinnostaden <small> Christine de Pizan  Staffan Valdemar Holm  Dramaten Klytaimnestra  Elektra <small> Hugo von Hofmannsthal  Michael Thalheimer  Dramaten 2021   Den yttersta minuten <small> Mattias Andersson  Mattias Andersson  Dramaten Klytaimnestra  Elektra <small> Hugo von Hofmannsthal  Michael Thalheimer  Dramate

Hugo von Hofmannsthal Michael Thalheimer Dramaten 2021 Den yttersta minuten <small> Mattias Andersson Mattias Andersson Dramaten Klytaimnestra Elektra <small> Hugo von Hofmannsthal Michael Thalheimer Dramaten

Klockriketeatern ger i höst dramatikern och författaren Susanne Ringells De langerhanska öarna, produktionen får sin premiär den 27 september i Louhisalen i samarbete med Esbo stadsteater. Därefter startar en turné med föreställningar på Wasa Teater, Åbo svenska teater, Nationalteatern i Helsingfors och Dramaten i Stockholm.
De langerhanska öarna är nyskriven finländsk dramatik på svenska, som tar upp existentiella frågor i en enaktare. Texten är skriven med systrarna Stina Ekblad och Ylva Ekblad i åtanke, och det är också dem vi kommer att se på scenen.
Pjäsens författare Susanne Ringell beskriven historien som en lekfull dystopi. I pjäsen möter vi två systrar i ett hotellrum. De har varandra, men det är också det enda de verkar ha och vara säkra på.
- Pjäsens bärande tema är förlust, förlust av mening och sammanhang. Tonen är poetisk, ofta vemodig men också halsbrytande associativ och respektlös i förhållande till givna sanningar och konvenansens regler. Systrarna vill inte vara papegojor, de säger sig hellre utbyta tankar än åsikter, hellre samtala än diskutera. De kämpar. De längtar, de försöker bryta sig ut. Deras saknad och längtan är besläktad med den som ofta finns i Tjechovs pjäser, som de också berör.
- Om Onkel Vanja ersattes av Tante Tanja skulle det inte vara någon titelroll, konstaterar den ena systern krasst. Medan den andra ibland misstänker att hon egentligen är en handlingsmänniska. Mest drömmer de. Om ön de kom ifrån, om naturen i en tid när den ännu var verkligheten och verklig. Nu är de amputerade från moderkroppen. Systrarna gör så gott de kan, säger Ringell.
De langerhanska öarna är ett inre poetiskt drama, enligt sin författare också och samtidigt ett inre politiskt drama.
Text: Susanne Ringell
Översättning: Laura Ruohonen (textning)
Regi: Ulrika Bengts
Scenografi: Katrin Brännström
Kostym: Linn Wara
Musik: Peter Hägerstrand
Ljus: Mari Agge
På scenen: Stina Ekblad, Ylva Ekblad
Foto: Frida Lönnroos. Klicka för bilderna för att ladda ner i hög resolution.
Pressbilderna får användas fritt av media. Fotografens namn måste alltid nämnas. Reklambyråer, företag och researrangörer får använda bilderna med tillstånd av Klockriketeatern. Teatern förbehåller sig rätten att se och godkänna materialet innan publicering.
Frågor riktas till: klockrike (at) klockrike.fi
Repetitionsfotografier från 19.9.2017
27.9 Esbo Stadsteater, Louhisalen PREMIÄR
28.9 Esbo Stadsteater, Louhisalen
29.9 Esbo Stadsteater, Louhisalen
30.9 Esbo Stadsteater, Louhisalen
11.10 Åbo Svenska Teater, Stora scenen
17.10 Nationalteatern, Lilla scenen
18.10 Nationalteatern, Lilla scenen
8.11 Wasa Teater, Stora scenen
9.11 Wasa Teater
10.11 Wasa Teater
9.-10.12 Dramaten, Lilla scenen
***
Öppet för egen tolkning. Åsa Tast / Vasabladet 10.11.2017
Nostalginivåer, minnesförlust och systerskap. Otso Harju / Ny tid 12.10.2017
Teatteriarvio: Absurdeja syvyyksiä. Annina Karhu / Turun Sanomat 12.10.2017
Klockriketeaternin runollinen kantaesitys flirttailee klassikoille – sisaret eivät kaipaa Moskovaan, vaan saarille, saarille, saarille! Laura Hallamaa / Helsingin Sanomat 29.9.2017
Systrar som samverkar. Barbro Enckell-Grimm / Svenska Yle 29.9.2017
De langerhanska öarna av Susanne Ringell är en gåtfull liten pjäs. Sonja Mäkelä / HBL 28.9.2017
***
Systrarna Ekblad fick skräddarsydd pjäs: "Fantastisk present" / TV4 Nyhetsmorgon 6.12
Systrarna Ekblad på Wasa Teater / Yle Vega Österbotten 9.11.2017
”Det känns roligt att vara tillbaka i Åbo” – systrarna Ekblad gästspelar på ÅST. Niclas Lundqvist / Svenska Yle, Åboland 11.10.2017.
Se Ylva Ekblad och Stina Ekblad medverka i Efter Nio på Yle Arenan 11.9.2017.
Trio förverkligar lekfull teaterdystopi. Jenny Blomqvists intervju med De langerhanska öarna-teamet i Vasabladet 14.9.2017.
Systrarna Ekblad leker och skrattar. Annika Hällstens intervju med Ylva Ekblad och Stina Ekblad i Hufvudstadsbladet 16.9.2017.
Systrarna Ekblad står för första gången tillsammans på scenen i finlandssvensk produktion. Intervju med De langerhanska öarna-teamet för Svenska Yle Kultur av Julia Erginöz.
”Det känns roligt att vara tillbaka i Åbo” – systrarna Ekblad gästspelar på ÅST. Stina och Ylva Ekblad hos Yle Åboland inför gästspel i Åbo, 11.10.2017


Stina Ekblad


Anja Pärson

miniatyr|Anja Pärson under världscuptävling i Aspen, november 2006.
Anja Sofia Tess Pärson, född 25 april 1981 i Tärna församling, Lappland, är en svensk före detta alpin skidåkare.

Efter bronsmedaljen på lagtävlingen under VM 2011 i Garmisch-Partenkirchen blev Pärson historisk och bäst genom tiderna i modern tid med 13 VM-medaljer. När Pärson avslutade sin skidkarriär 2012 hade hon bland annat 42 världscupsegrar, 1 OS-guld, 7 VM-guld och totalt 19 mästerskapsmedaljer.Pärsons sista föreställning Dagens Nyheter, 14 mars 2012 Pärson tävlade för IK Fjällvinden i Tärnaby.

thumb|Filippa Rådin och Anja Pärson på Idrottsgalan i Globen i Stockholm den 14 januari 2013.
Anja Pärson är dotter till Anders Pärson och växte upp i Tärnaby.Dagens Nyheter Söndag 6 maj 2012 sidorna 12-14 Modern Madeleine, född Carlsson, växte upp på Östermalm i Stockholm och var dotter till överstelöjtnanten i flygvapnet Olof Carlsson, bördig från Karlstad, och Kerstin, född Timander. Fadern Anders släkt kom från Umfors i Tärna församling, Lappland.http://runeberg.org/vemarvem/sthlm62/0264.htmlTekla Eleonora och Johan August Persson, döda i Tärna, i Sveriges dödbok 1901-2009

När Pärson sommarpratade i P1 23 juni 2012 berättade hon att hon och hennes sambo, designern och stylisten Filippa Rådin, väntade barn och att hon därför efter flera år i Monaco skulle flytta till Sverige.Jag föll pladask för Filippa, Expressen 2012-06-23 Parets son föddes 2012 och de sammanvigdes 2 augusti 2014 av Mona Sahlin. I maj 2015 föddes parets andra son.

Familjen Pärson / Rådin bor i Umeå. Förutom de två gemensamma barnen finns en dotter från Rådins tidigare äktenskap.


Anja Pärson

thumb|Filippa Rådin och Anja Pärson på Idrottsgalan i Globen i Stockholm den 14 januari 2013.
Anja Pärson är dotter till Anders Pärson och växte upp i Tärnaby.Dagens Nyheter Söndag 6 maj 2012 sidorna 12-14 Modern Madeleine, född Carlsson, växte upp på Östermalm i Stockholm och var dotter till överstelöjtnanten i flygvapnet Olof Carlsson, bördig från Karlstad, och Kerstin, född Timander. Fadern Anders släkt kom från Umfors i Tärna församling, Lappland.http://runeberg.org/vemarvem/sthlm62/0264.htmlTekla Eleonora och Johan August Persson, döda i Tärna, i Sveriges dödbok 1901-2009

När Pärson sommarpratade i P1 23 juni 2012 berättade hon att hon och hennes sambo, designern och stylisten Filippa Rådin, väntade barn och att hon därför efter flera år i Monaco skulle flytta till Sverige.


Anja Pärson


Kymlinge (tunnelbanestation)

Kymlinge är en ej färdigbyggd station i Stockholms tunnelbana inom Sundbybergs kommun.  Den ligger mellan Hallonbergen och Kista på Blå linjens Akallagren, i skogsområdet Kymlinge med utsikt över Igelbäckens dalgång.
Stationen ligger mitt i ett stort och lokalt välkänt motionsområde, Ursvik, och ett flertal motionsspår leder över och runt stationen.
 Historia
När norra Järvabanan byggdes i slutet av 1970-talet fanns det planer på att bygga en stadsdel söder om Kista. Stadsdelen skulle huvudsakligen vara avsedd för statliga verk och myndigheter, som skulle flytta ut från Stockholms innerstad. Senare beslutades att vissa centrala statliga myndigheter skulle utlokaliseras till andra orter i Sverige och projektet fick förfalla. Projekteringen av stationen var redan påbörjad och för att försäkra sig inför ytterligare förändringar i framtiden byggdes den i råkonstruktion, det vill säga utan biljetthallar, rulltrappor, hissar och annan utrustning.

Under 2000-talet har frågan om områdets framtid och ett eventuellt färdigställande av stationen tagits upp på nytt. Hittills har dock inga planer på bebyggelse förverkligats, bland annat beroende på att Igelbäcken bedöms som känsligt naturområde då den utgör en viktig livsmiljö för den sällsynta fisken grönlingen.

Det är Sundbybergs kommun som beslutar om bygglov eller inte. Det har varit en politisk debatt i kommunen om att bebygga eller behålla grönområdet, och debatten har orsakat kontroverser, men tillräckligt stöd för byggande har det inte blivit.

Den politiska ledningen i Sundbyberg spricker. Centerpartiet hoppar av och slår sig i stället ihop med Moderaterna och Miljöpartiet.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Kymlinge (tunnelbanestation)

Under 2000-talet har frågan om områdets framtid och ett eventuellt färdigställande av stationen tagits upp på nytt. Hittills har dock inga planer på bebyggelse förverkligats, bland annat beroende på att Igelbäcken bedöms som känsligt naturområde då den utgör en viktig livsmiljö för den sällsynta fisken grönlingen.

Socialdemokraterna lade fram ett förslag inför riksdagsvalet 2010 om att bygga ut tunnelbanan och bland annat öppna Kymlinge.


Kymlinge (tunnelbanestation)

Under 2000-talet har frågan om områdets framtid och ett eventuellt färdigställande av stationen tagits upp på nytt. Hittills har dock inga planer på bebyggelse förverkligats, bland annat beroende på att Igelbäcken bedöms som känsligt naturområde då den utgör en viktig livsmiljö för den sällsynta fisken grönlingen.

Socialdemokraterna lade fram ett förslag inför riksdagsvalet 2010 om att bygga ut tunnelbanan och bland annat öppna Kymlinge.

I augusti 2015 berättade fastighetsägaren Vasakronan för tidningen Fastighetsvärlden att man arbetar för att stationen ska öppnas. Vasakronan, som äger en stor del av angränsade marker, har planer att bygga en ekostad med 5 000–7 000 bostäder.


Kymlinge (tunnelbanestation)

Under 2000-talet har frågan om områdets framtid och ett eventuellt färdigställande av stationen tagits upp på nytt. Hittills har dock inga planer på bebyggelse förverkligats, bland annat beroende på att Igelbäcken bedöms som känsligt naturområde då den utgör en viktig livsmiljö för den sällsynta fisken grönlingen.

Socialdemokraterna lade fram ett förslag inför riksdagsvalet 2010 om att bygga ut tunnelbanan och bland annat öppna Kymlinge.

I augusti 2015 berättade fastighetsägaren Vasakronan för tidningen Fastighetsvärlden att man arbetar för att stationen ska öppnas. Vasakronan, som äger en stor del av angränsade marker, har planer att bygga en ekostad med 5 000–7 000 bostäder. Bolaget skissar utveckling av en ny stadsdel som ska innehålla en stor del flerfamiljshus i trä och bilfria gator. Förslaget har fått ett blandat mottagande från ledande politiker inom både Sundbybergs kommun och Stockholms läns landsting, från politiker av olika partitillhörigheter. Om politikerna är redo att bygga bostäder i den norra delen, norr om tunnelbanestationen, uppger företrädare för SL att det är möjligt att öppna stationen.


Fideikommiss

Fideikommiss (från latinets fideicommissum, "anförtrott gods" av fides "tro", "tillit" och commissum "anförtrott", "överlämnat") är ett förordnande, vanligen i testamente, varigenom föreskrivs att viss egendom ska, utan att kunna avyttras, i viss angiven ordning (oftast efter förstfödslorätt med företräde för manlig avkomma) tillfalla den ene efter den andre inom en viss släkt eller grupp av personer. I allmänt språkbruk menas med fideikommiss vanligen den egendom – fastigheter eller lösöre – som förordnandet omfattar.

Numera tillåter de flesta länder inte skapande av fideikommiss, och i flera länder har de befintliga avskaffats, eller är på väg att avskaffas. Huvudsyftet med en fideikommissbildning var att säkerställa att egendomen övergick till nästa generation utan att delas upp och därmed minskas.

Innehavaren av ett fideikommiss kallas fideikommissarie men personen äger strikt betraktat inte egendomen (även om personen står som lagfaren ägare till egendomen), men disponerar, förvaltar och har rätt till inkomster från egendomen.

Avvecklingslagen trädde i kraft den 1 januari 1964. Huvudregeln i avvecklingslagen är att ett fideikommiss ska avvecklas när innehavaren avlider.https://lagen.nu/1963:583#P3 Då upphör fideikommisset varvid den avlidnes efterträdare enligt fideikommissurkunden ärver hälften av egendomen medan återstoden fördelas enligt ärvdabalkens bestämmelser eller vad som föreskrivs i den avlidnes testamente.

Emellertid kan regeringen förordna att fideikommissurkundens bestämmelser ska fortsätta gälla om den finner att fideikommissegendomen har ett synnerligt kulturhistoriskt värde.https://lagen.nu/1963:583#P6 Detta har skett sex gånger, bland annat fideikommissen Erstavik, Övedskloster och Fullerö. Erstavik är numera avvecklat, en generation senare än vad som skulle skett om giltighetstiden inte hade förlängts

Lag (1963:583) om avveckling av fideikommiss
- Departement
- Justitiedepartementet L2
- Utfärdad
- 1963-12-06
- Ändring införd
- SFS 1963:583 i lydelse enligt SFS 1999:1042
- Källa
- Regeringskansliets rättsdatabaser
- Senast hämtad
- 2018-08-19
Inledande bestämmelser
1 § Fideikommiss, som upprättats för obegränsad tid till förmån för medlemmar av en eller flera släkter, skall avvecklas enligt vad i denna lag sägs.
2 § I denna lag förstås med innehavare av fideikommiss den som innehar egendomen med den rätt som följer av fideikommissurkunden. Besittes efter förutvarande innehavares död egendomen enligt särskild föreskrift av efterlevande make, dödsbodelägare eller annan, skall dock den anses som fideikommissets innehavare, vilken skulle varit berättigad att innehava egendomen, om sådan särskild rätt ej funnits.
Med fideikommissinnehavarens efterträdare förstås den som enligt fideikommissurkunden eller därpå grundat förordnande är berättigad att, när innehavarens rätt upphör, bliva ny innehavare av fideikommisset. Såsom efterträdare skall dock, om fideikommisset enligt urkunden ej må tillträdas av innehavare av annat fideikommiss, ej anses den som jämlikt 7 § tagit och icke därefter avstått från efterträdarandel i annat fideikommiss än det varom är fråga.
Tiden för upphörandet
3 § Fideikommiss som avses i 1 § skall, om ej i denna lag annorlunda stadgas, upphöra, när den som vid lagens ikraftträdande är innehavare av fideikommisset avlider.
4 § Är vid fideikommiss i lös egendom, som ej skall åtfölja visst fastighetsfideikommiss, den i 3 § angivne innehavarens efterträdare avlad före instiftandet eller, om fideikommisset instiftats genom testamente, före testators död, skall fideikommisset upphöra först när den innehavare avlider, vars efterträdare är avlad efter sagda tidpunkt.
5 § Frånträder innehavare, vid vars död fideikommisset eljest skolat upphöra, egendomen för att kunna tillträda annat fideikommiss eller taga efterträdarandel däri jämlikt 7 §, skall fideikommisset upphöra, när näste innehavare avlider.
6 § Har fideikommissegendom synnerligt kulturhistoriskt värde eller äro eljest särskilda skäl därtill, må regeringen förordna att fideikommissurkundens bestämmelser skola äga tillämpning tills vidare eller till dess i beslutet angiven innehavare av fideikommisset avlider. Lag (1999:1042).
Egendomens fördelning
7 § När fideikommiss upphör, skall den avlidnes efterträdare taga hälften av egendomen. I återstoden skall tagas arv eller testamente som om den tillhört den avlidne.
8 § Vid skifte av egendomen äger efterträdaren, utan hinder av vad i testamente må vara förordnat, på sin lott erhålla fideikommissets huvudgård med där förvarade samlingar så ock annan fast egendom, på vilken bedrives jord- eller skogsbruk och som lämpligen bör bevaras odelad. Finnas flera huvudgårdar, må efterträdaren taga en av dem efter eget val. Förslår ej lotten, må efterträdaren lämna lösen i pengar.
9 § Innehåller fideikommissurkunden föreskrift om vem egendomen skall tillfalla därest fideikommisset upphäves, länder denna föreskrift till efterrättelse utan hinder av vad i 7 och 8 §§ stadgas.
10 § Finnes ej efterträdare, skall i egendomen tagas arv eller testamente som om den tillhört den avlidne. Föreskrives i fideikommissurkunden för sådant fall, att egendomen skall fördelas mellan siste innehavarens arvingar eller andra släktmedlemmar eller användas för välgörande eller annat ändamål, länder i stället denna föreskrift till efterrättelse.
Förmåner m.m.
11 § Utan hinder av att fideikommisset upphört, må envar njuta till godo den rätt att efter innehavarens död kvarsitta till fardag, som må tillkomma honom enligt fideikommissurkunden eller därpå grundat förordnande eller ock enligt förordningen den 3 april 1810 huruledes rättelse och förklaring uti gjorde fideikommissförfattningar må sökas samt vad i avseende på fardag av fideikommissegendom kommer att iakttagas.
12 § Äger efterlevande make eller annan enligt fideikommissurkunden eller därpå grundat förordnande rätt till annan förmån än i 11 § sägs, må han njuta förmånen till godo, ändå att fideikommisset upphört. Är han på grund av vad i denna lag stadgas berättigad att taga del i egendomen, äger han dock icke utan att avstå därifrån tillgodonjuta förmånen; utan hinder av vad nu sagts må likväl förmån, som börjat utgå före fideikommissets upphörande, tillgodonjutas intill dess den till förmånen berättigade tagit del i egendomen.
Var innehavaren skyldig att i enlighet med vad i fideikommissurkunden eller därpå grundat förordnande stadgas svara för underhåll av grav, understöd åt fattiga eller annat dylikt, skall det avsedda ändamålet i erforderlig mån tillgodoses även efter det fideikommisset upphört.
13 § Pension eller annan dylik förmån vilken, när fideikommisset upphör, utgår på grund av tjänst eller annan arbetsanställning, som förmånstagaren eller anhörig till honom innehaft på fideikommiss- fastighet, må även därefter njutas till godo.
Vad nu sagts skall äga motsvarande tillämpning på pension eller annan dylik förmån i anledning av arrende.
14 § Förmån som avses i 11 §, 12 § första stycket eller 13 § skall, om det begäres av förmånstagaren, säkerställas genom inteckning i fastighet eller på annat betryggande sätt. Är förmånen bestämd annorledes än i pengar, skall den, om skäl äro därtill, på yrkande av egendomens ägare ersättas med penningbelopp att utgå på en gång eller å särskilda tider.
Vad nu sagts skall i tillämpliga delar gälla jämväl i fall som avses i 12 § andra stycket.
Nyttjanderättsavtal
15 § Har före fideikommissets upphörande slutits arrende- eller hyres- avtal beträffande sådan fastighet, som ej är att anse såsom huvudgård, gäller avtalet jämväl för den som erhåller egendomen jämlikt denna lag; dock skall, om de avtalade villkoren med hänsyn till förhållandena vid tiden för avtalets ingående icke kunna anses skäliga eller eljest äro i väsentlig mån stridande mot hans berättigade anspråk, vara honom öppet att uppsäga avtalet. Sker ej uppsägning inom sex månader efter det ägaren tillträdde egendomen, är han sin rätt förlustig.
Uppsäges avtalet av anledning som nu sagts, är ägaren, om han ej åtnöjes med det i avtalet betingade vederlaget, berättigad att av nyttjanderättshavaren erhålla skälig ersättning för den tid denne efter ägarens tillträde av egendomen utövat nyttjanderätten.
Har i avtalet intagits villkor, som strider mot vad i denna paragraf är stadgat, är villkoret utan verkan mot nyttjanderättshavaren.
Större jord- och skogsegendomar
16 § Har fast egendom, på vilken bedrives jord- eller skogsbruk, sådan storlek, belägenhet och beskaffenhet i övrigt, att dess bevarande såsom en enhet är av betydande allmänt intresse, må regeringen, om det erfordras för att förebygga uppdelning av egendomen, i samband med fideikommissets avveckling förordna att egendomen skall mot lösen avstås till staten eller till kommun, som regeringen bestämmer.
Inlösningsrätten må förklaras omfatta även sågverk och annan fast anläggning, som lämpligen bör nyttjas i samband med jord- eller skogsbruket, samt, om det finnes påkallat för vinnande av lämplig ägoanordning eller ändamålsenlig drift, jämväl annan mark.
Beträffande inlösen skola i tillämpliga delar gälla de allmänna bestämmelserna i lagen om expropriation. Lag (1999:1042).
Kulturvärden
17 § Till förebyggande av att samling av möbler, tavlor, böcker eller andra föremål av särskilt kulturhistoriskt värde erhåller försämrad vård, skingras eller bortflyttas, må regeringen, när fideikommisset avvecklas, förordna att samlingen skall mot lösen avstås till staten eller kulturvårdande institution, som regeringen bestämmer.
Kan enighet ej nås om lösesummans storlek, skall frågan avgöras av skiljemän. Beträffande sådan tvist skall lagen om skiljemän gälla i tillämpliga delar; dock skall inlösaren, om ej synnerliga skäl till annat föranleda, svara för ersättningen till skiljemännen och gälda motpartens skäliga kostnad för förfarandet. Lag (1999:1042).
Fideikommissnämnden
18 § Avvecklingen av fideikommiss skall ske under medverkan av en särskild nämnd, fideikommissnämnden.
Fideikommissnämnden skall utreda frågor som avses i 6, 16, 17 och 38 §§ samt hos regeringen göra de framställningar, som föranleds av utredningen. Vidare skall nämnden genom rådgivning och på annat sätt verka för att lagens syften fullföljs samt meddela beslut, som enligt vad nedan stadgas ankommer på nämnden. Lag (1999:1042).
Prop. 1998/99:114: Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 9.3.
Förändringen i andra stycket innebär att Fideikommissnämnden skall verka för att lagens syften fullföljs. Det betyder att nämnden inte endast skall verka för att främja avveckling utan att den även skall verka för att bl.a. ...
19 § Fideikommissnämnden består av ordförande och fyra ledamöter, vilka utses av regeringen för en tid av fem år eller, vid komplettering av nämnden, för återstående tid av löpande period. Suppleanter utses till det antal regeringen bestämmer.
Har fideikommissnämnden avslagit framställning om tillstånd eller medgivande som avses i 27-29 §§, må klagan över beslutet föras hos regeringen genom besvär, vilka skola ingivas till nämnden. I övrigt må talan ej föras mot beslut av fideikommissnämnden enligt denna lag.
Närmare föreskrifter om nämnden och dess verksamhet meddelas av regeringen. Lag (1999:1042).
20 § Fideikommissnämnden och den nämnden förordnar äga erhålla tillträde till egendom, som omfattas av avvecklingen, samt taga del av handlingar, som röra egendomen. Den som har egendomen i sin vård är pliktig att efter anmaning lämna nämnden förteckning över egendomen.
Underlåter någon att ställa sig till efterrättelse vad nämnden med stöd av denna paragraf föreskrivit, äger nämnden förelägga honom vite.
Förfarandet vid avvecklingen
21 § Avlider fideikommissinnehavare, skall den som har egendomen i sin vård inom en månad anmäla dödsfallet till fideikommissnämnden.
22 § När fideikommiss upphör enligt vad ovan stadgas, skall fideikommissets egendom behandlas som ett särskilt bo, fideikommissbo.
23 § Om förvaltning och utredning av fideikommissbo samt om skifte av boets egendom skall, i den mån ej annat följer av bestämmelerna i denna lag, vad i 18-20 och 22-24 kap.ärvdabalken sägs äga motsvarande tillämpning. I fråga om konkurs, så ock om laga domstol och delgivning skall i tillämpliga delar gälla vad i allmän lag är stadgat för dödsbo.
Fideikommissurkunden skall intagas i bouppteckningen eller fogas därvid i bestyrkt avskrift.
24 § Fideikommissnämnden äger påkalla, att egendomen avträdes till förvaltning av boutredningsman. Har egendomen avträtts till sådan förvaltning, må delägarna icke utan nämndens medgivande själva övertaga förvaltningen.
Boutredningsman skall vid fullgörandet av sitt uppdrag samråda med nämnden. Han är pliktig att på begäran lämna nämnden upplysningar om boet och dess förvaltning.
25 § På ansökan av fideikommissboet eller delägare däri skall rätten genom kungörelse förelägga dem som vilja göra gällande anspråk på annan förmån än fardagsrätt eller på fullgörande av skyldighet som sägs i 12 § andra stycket att inom viss tid ej understigande tre och ej överstigande sex månader från kungörandet hos rätten anmäla anspråken vid äventyr att dessa eljest förfalla, om de ej ändå äro kända.
Ansökningen skall göras hos rätten i den ort där fideikommissets huvudgård är eller, om huvudgård ej finnes, rätten i den ort där den avlidne fideikommissinnehavaren skolat svara i tvistemål i allmänhet. Vid ansökningen skall vara fogad förteckning över kända anspråk. Sedan kungörelse utfärdats, skall den införas i Post- och Inrikes Tidningar och i ortstidning. Om handläggningen skall i övrigt vad om kallelse å okända borgenärer är stadgat äga motsvarande tillämpning.
Hava delägarna giltig anledning antaga att förmån som angives i urkunden ej vidare skall utgå, skall vid tillämpningen av denna paragraf den förmånen ej anses såsom känd. Lag (1977:660).
26 § Fideikommissnämnden äger under avvecklingen föra talan om säkerställande av ändamål som avses i 12 § andra stycket.
27 § Fideikommissnämnden må meddela förbud vid vite att under avvecklingen utan nämndens tillstånd riva, ändra eller flytta byggnad, ändra trädgård eller parkanläggning eller skingra eller bortflytta samling som avses i 17 §.
28 § Utan regeringens medgivande må ej under avvecklingen genom tillskott i samband med teckning av aktier överlåtas sådan fideikommissboet tillhörig egendom, som avses i 1 § lagen den 18 juni 1925 angående förbud i vissa fall för bolag, förening och stiftelse att förvärva fast egendom. I övrigt må icke under avvecklingen med mindre fideikommissnämnden medgiver det egendom, som ingår i fideikommissboet, överlåtas eller däröver eljest förfogas i vidare mån än som överensstämmer med sedvanlig hushållning.
Fideikommisskapital, som ställts under särskild förvaltning, må ej under avvecklingen utlämnas utan fideikommissnämndens medgivande. Lag (1999:1042).
29 § Utan fideikommissnämndens medgivande må ej skifte ske, ej heller legat utgivas eller ändamålsbestämmelse verkställas ur oskiftat bo.
Avvecklingen är att anse som slutförd, när fideikommissnämnden lämnat tillstånd till skifte eller meddelat bevis att vidare åtgärd för avvecklingen ej påkallas.
30 § Företages rättshandling, för vilken enligt vad ovan stadgas regeringens eller fideikommisnämndens medgivande erfordras, utan att sådant medgivande inhämtats, skall rättshandlingen vara ogill. Lag (1999:1042).
Aktiebolagsbildning
31 § Regeringen må medgiva innehavare av fideikommiss att tillskjuta fideikommissegendom i samband med teckning av aktier i bolag, såframt denne äger eller tecknar samtliga aktier i bolaget. Aktierna och annat vederlag skola därefter förvaltas såsom fideikommisskapital. Lag (1999:1042).
33 § Vid bildande av aktiebolag med tillskott av fideikommissbos egendom och vid överförande av sådan egendom till aktiebolag genom tillskott i samband med aktieteckning må efterträdaren under avvecklingen företräda fideikommissboet.
34 § I bolagsordning för aktiebolag, i vilket aktier tecknats med tillskott av egendom som utgör fideikommiss eller ingår i fideikommissbo under avveckling, skall intagas bestämmelse att bolagsordningen skall vara fastställd av regeringen och att, om ej regeringen annat föreskrivit, bolagsordningen må ändras allenast med regeringens medgivande. Lag (1999:1042).
Särskilda bestämmelser
35 § Upphöra två eller flera fideikommiss med anledning av samma dösfall, skola de vid avvecklingen anses såsom ett enda fideikommiss, om efterträdaren är samma person.
36 § Besittes, när fideikommiss upphör, egendomen på grund av stadgande i fideikommissurkunden eller därpå grundat förordnande av efterlevande make till förutvarande innehavare, skall med åtgärder för avvecklingens genomförande anstå, till dess efterlevande makens rätt upphört.
37 § Omfattar fideikommiss allenast egendom av ringa värde eller äro eljest synnerliga skäl därtill, må regeringen på framställning av innehavaren förordna, att fideikommisset genast skall upphöra. När fideikommisset upphör, tillfaller egendomen innehavaren, om ej regeringen annat förordnar. Lag (1999:1042).
38 § Kan enligt fideikommissurkunden egendomen innehavas av två eller flera samtidigt eller föreskriver urkunden att, när innehavarens rätt upphör, annan än avkomling till honom skall vara närmast berättigad till egendomen, skall fideikommisset upphöra vid den tidpunkt regeringen förordnar.
Regeringen bestämmer ock, efter vad som prövas skäligt med hänsyn till fideikommissurkundens innehåll och övriga omständigheter, huruvida egendomen skall tillfalla fideikommissets innehavare eller sättas under särskild förvaltning för beredande av understöd åt behövande medlemmar av den släkt, som stiftaren avsett att gynna, eller hur med egendomen eljest skall förfaras. Förordnande som nu sagts må icke inkräkta på innehavares rätt till fideikommissegendomen, med mindre denne lämnat medgivande därtill.
Har beslut om upphörande av fideikommiss som avses i första stycket icke meddelats före den 1 januari 1980, skall fideikommisset upphöra nämnda dag. Regeringen meddelar därefter på framställning förordnande enligt andra stycket.
Vad i denna paragraf stadgas skall äga motsvarande tillämpning i fråga om fideikommiss, beträffande vilket i fideikommissurkunden insatts särskild ägare till egendomen, dock må i sådant fall förordnande enligt andra stycket ej utan ägarens medgivande inkräkta på hans rätt till egendomen. Lag (1999:1042).
39 § Den som försummar vad som åligger honom enligt 21 §, döms till böter. Allmänt åtal får väckas endast efter medgivande av fideikommissnämnden. Lag (1991:287).
Ändringar och övergångsbestämmelser
Lag (1963:583) om avveckling av fideikommiss
Övergångsbestämmelse
- Förarbeten
- Prop. 1963:5
Lag (1977:660) om ändring i lagen (1963:583) om avveckling av fideikommiss
Övergångsbestämmelse
- Förarbeten
- Prop. 1976/77:63
- Omfattning
- ändr. 25 §
Lag (1984:419) om ändring i lagen (1963:583) om avveckling av fideikommiss
- Förarbeten
- Prop. 1983/84:142
- Omfattning
- ändr. 39 §
- Ikraftträder
- 1984-07-01
Lag (1991:287) om ändring i lagen (1963:583) om avveckling av fideikomiss
- Förarbeten
- Prop. 1990/91:68
- Omfattning
- ändr. 39 §
- Ikraftträder
- 1992-01-01
Lag (1999:1042) om ändring i lagen (1963:583) om avveckling av fideikommiss
- Förarbeten
- Rskr. 1999/2000:54, Prop. 1998/99:114, Bet. 1999/2000:KrU6
- Omfattning
- upph. 32 §; ändr. 6, 16, 17, 18, 19, 28, 30, 31, 34, 37, 38 §§
- Ikraftträder
- 2000-01-01


Fideikommiss


Fideikommiss

Avvecklingslagen trädde i kraft den 1 januari 1964. Huvudregeln i avvecklingslagen är att ett fideikommiss ska avvecklas när innehavaren avlider.https://lagen.nu/1963:583#P3 Då upphör fideikommisset varvid den avlidnes efterträdare enligt fideikommissurkunden ärver hälften av egendomen medan återstoden fördelas enligt ärvdabalkens bestämmelser eller vad som föreskrivs i den avlidnes testamente.