Stockholms stadsbibliotek

Stockholms stadsbibliotek invigdes 1928 och ligger vid korsningen Sveavägen och Odengatan i Vasastaden. Biblioteket rymmer cirka 400 000 böcker. Byggnaden benämns ibland Asplundhuset efter arkitekten Gunnar Asplund, som även planerade parken i bibliotekets närhet. Utöver huvudbiblioteket i Vasastaden finns det cirka 50 anslutna filialer runtom i Stockholms kommun.

I byggnaden intill fanns tidigare Tidnings- och tidskriftsbiblioteketLänk till TT-bibliotekets hemsida och Internationella biblioteketLänk till IBs hemsida med en stor nationell samling av böcker, musik etc på mer än 100 olika språk fram till 1 september 2019.Informatiom om flytten på Stockholm stadsbiblioteks hemsida. Läst 29 december 2020.

Sommaren 2006 utlyste Stockholms stadsbyggnadskontor i samverkan med fastighets- och saluhallsnämnden, kulturnämnden och marknämnden en tävling för ett förslag till tillbyggnad av Stadsbiblioteket. Över tusen förslag kom in, varav sex blev nominerade till den sista omgången. Den 16 november 2007 offentliggjordes att förslaget Delphinium av Heike Hanada hade vunnit tävlingen.Svenska dagbladet 16 november 2007. Läst 15 mars 2015 Tävlingen var av rådgivande natur. Inget slutgiltigt politiskt beslut har ännu (2014) tagits om utformningen av det nya stadsbiblioteket. De ingrepp i Gunnar Asplunds arkitektur och i Observatorielunden, som det vinnande förslaget krävde, har lett till en debatt angående en alternativ placering för ett nytt, expanderat stadsbibliotek.

Den 12 oktober 2009 avbröts alla planer på en tillbyggnad av biblioteket, främst med hänvisning till de skenande kostnaderna som förknippats med projektet (1,4 miljarder istället för 800 miljoner kronor). Men enligt dåvarande kulturborgarrådet Madeleine Sjöstedt har man i stadshuset även "tagit intryck av kritiken" som framfördes av bland annat ICOMOS, Unescos expertorgan för kulturmiljöfrågor, Svenska Akademien, och en rad andra organisationer.Stadsbiblioteket byggs inte ut. SvD 12 oktober 2009. Läst 15 mars 2015 Bland andra menade arkitekturhistorikern Eva Eriksson: "Delphinium faller på flera punkter. Dess väldiga volym blir förödande för platsen och degraderar det gamla biblioteket till annex".Uppgift enligt "Arkitektur

Tilbyggnad till Stockholms stadsbibliotek stoppad
Svenska Dagbladet uppger (uppdatering: nyheten släpptes först på kulturborgarrådet Madeleine Sjöstedts blogg) nu att utbyggnaden av Stockholms stadsbibliotek stoppas. Officiellt för att den blivit för dyr (1,4 miljarder istället för 800 miljoner) men Madeleine Sjöstedt menar att de också "tagit intryck av kritiken". Den svenska samtidens största arkitekttävling tycks därmed ha slutat i ett fiasko. Kanske för att den aldrig borde ha hållits. Röster höjs nu åter för att placera det nya biblioteket någon annanstans. Till exempel på Slussen.
Det senaste ett förslag som fanns med i tidskriften Arkitekturs special om stadsbiblioteket nr 1/2008. Där kunde man också läsa bland annat följande kritik mot förslaget:
Arkitekturhistorikern Nicholas Adams: "Vissa projekt är så skändliga att de inte ens borde kommenteras"
Arkitekten och skribenten Ola Andersson: "En tiovåningar hög och etthundratjugofem meter lång tillbyggnad som kräver att flyglarna i den ursprungliga kompositionen rivs skulle möjligen kunna motiveras om förslaget var av enastående kvalitet. Det är det inte. Att det är stort och av glas innebär inte automatiskt, som staden tycks tro, att det är nyskapande arkitektur på högsta nivå".
Arkitekturhistorikern Eva Eriksson: "Delphinium faller på flera punkter. Dess väldiga volym blir förödande för platsen och degraderar det gamla biblioteket till annex".
21 kommentarer:
Äntligen!
Nu kanske staden äntligen samla ihop sitt vett och sans och k-märka byggnaderna? Släng på stadshuset (den är inte heller k-märkt) också innan någon galen populist får för sig att försöka kladda på den byggnaden också.
Rädda biblioteksverksamheten i Asplunds mästerverk.
Mitt tävlingsförslag 0718+ wonderland tillgodoser ICOMOS och andras antikvariska krav och är betydligt billigare att genomföra. Se http://www.arkitekt.se/s26002/f3447?skip25556=1100
Ännu en havererad tävling. Ännu ett dåligt förslag med dåliga förutsättning. Ännu en svag och tyst jury. Ännu en skara poliktiker som inte kan stå bakom sitt beslut.
Jag förstår att champangekorkarna smäller i SAs kansli. Allt är bra som det är i Sverige. 'God arkitektur' vart man ser.
Hurra.
PS Bengt - tror du ditt skyddsrum kan inspirerar samtiden att vara en del av samhället?! Värre än någon överger du arkitekturens roll och möjlighet i staden.
Synd, jag tyvckte rätt bra om Delphinium. Funktionellt en klart överlägsen byggnad med den fantastiska kopplingen till observatorielunden.
Kära birdseed - vi är många som älskar Delphinium trots att det var smått chockerande när förslagsställaren vid prisutdelningen deklarerade att "detta är min första arkitekttävling" (mitt första pris hade väl varit ok). "Bra" med måttstocken svensk arkitektur anno 2009 är emellertid inte så intressant. Kontexten fordrar högre nivå än de snygga (men helt skissartade) samband förslaget redovisade. Nästan inget är löst av alla de nyckelfrågor en tillbyggnad till Asplunds bibliotek fordrar - ej heller så i den i steg II bearbetade versionen.
Har ni nån moderator, eller? Låta arkitekoniska rättshaverister marknadsföra sina egna patetiska tävlingsförslag... Suck.
Jo, men visst. Men Wonderland är ju så harmlöst att det är rätt så kul ändå. Är det inte just med en sådan tillåtande inställning som finalistförslagen i tävlingen ställer sig extra patetiska? För att inte tala om vinnaren. För att våga se det som är riktigt bra måste man våga se även det som är riktigt skitdåligt. Jag för min del känner lika varmt för wonderland och delphinium som för Asplunds byggnad (nu när faran är över).
Du är en storsint liten talgoxe...
Jag har redan försökt att kopiera den snygga tapeten på en vägg i min minimala hall, som ett slags arkitekturhistoriskt fragment, i stil med en gipsavgjutning av Parthenonfrisen, eller en tapet bestående av blad ur Eskil Sundahls 50-årsjubileums-vänbok, eller en tjock penna stulen från Janne Henrikssons övergivna kontorsrum.
Perverst?
Undrar Jag.
Strålande. Som fetisch ur arkitekturhistoriens svarta hål gillar jag verkligen Delphinium!
Skönhetsrådet enl. dagens DN/Ingmar von Malmborg, önskar driva frågan vidare om att rota i andra förslag från den dåligt organiserade stadsbibliotekstävlingen. Han utpekar ett annat av juryns finalistförslag som tänkbart: "Dikthörnan". Man måste fråga sig om inte juryns olika ställningstaganden nu är överspelade. Har man huggit i sten så har man och visat att man inte har omdöme - missat BIG till förmån för hans gamla praktikant ("Bookhill") etc. Däremot döljer sig ju en del kompetenta insatser i den grå övergivna massan: BIG, Henning Larsen, Simo Paavilainen.
Skönhetsrådet kanske dessutom bör överväga hur pass idiotiska utspel man vill göra så att man inte får oppinionen helt emot sig - exempelvis alla de ganska tunga, eller väldigt tunga, krafter som stoppat vandaliseringen av Asplunds bibliotekt. Ett tips om man så säger till förmån för rådets fortsatta existens...
Missar man BIG och Henning Larsen har man rätt gott omdöme... :-]
Det väsentliga svaret som tävlingen har gett är: programmet är inte lämpat för platsen. Lämna det så.
Det är inget fel på Dephinium, men som det heter i Master mind, rätt färg men på fel plats.
HÄR FINNS STOFF FÖR EN NY SVENSK GULDÅLDER
Det blir mer och mer tydligt att vi inte skall ägna oss åt de "heroiskt" storskaliga projekten längre. Det finns inga riktiga uttrycksmedel för detta. Vår tid är individualistisk. Vi orkar inte lyssna på pretantiösa symfonier. Det finns ett roligt arkitekturprojekt vid Valhallavägens norra ände, där en sockelvåning byggts in med ett helt avvikande och mycket personligt tilltal. Det är här, i den lilla skalan, som svensk arkitektur fungerar idag. Villor, möbler och inredningar ger oss lust och stimulans, storskalig monumentalitet skrämmer. Nya jätteprojekt kommer inte ge oss en ny arkitektur. Underliggande ekonomiska förutsättningar, som 3D-fastighetsbildning, tillgång till billig arbetskraft mm. talar för ett småskaligt mångfald. Där har vi redan kommit långt! Om vi kunde formulera vår avoghet för det storskaliga tydligare skulle vi vara först med att bryta ny mark på den internationella arkitekturscenen. Inget behöver importeras!
Håkan
Förstår inte hur man ska undvika det storskaliga om man ska komma tillrätta med bostadsbristen. Och om allt är småskaligt, vad med urban sprawl och klumpiga klimatavtryck?
Det nya kan spira i varje vrå med duktiga formgivare. En takfot med en oväntad knorr kan förändra den alldagligaste villan.
Håkan
Varför blir inte Hanada inbjuden till något annat prestigeuppdrag i Stockholm? Hon har ju bevisligen meriterat sig i en viktig allmän arkitekttävling med rekordmånga deltagare. Det har inte Johan Celsing, som ändå får rita förslag till krematorium på Skogskyrkogården.
Tjej
Om tusen flugor inte kan ha fel om det gastronomiska värdet i hundskit - varför skulle tusen arkitekter ha fel om att en tillbyggnad till en av världens mest berömda byggnader på två A1-planscher är ett gyllene tillfälle att ge sig ut på tävlingsarenan - för kanske första gången till och med?
En tävlings storlek är inte vad som meriterar. Sänk inlämningskraven ännu mer - vad sker då? Jo, du får ännu fler förslag - kanske så många så att du verkligen har "världens största tävling"(vilket är en myt arrangörerna försökt sprida om tävlingen). Dessutom får du förslag som ännu mindre än i stadsbibliotekstävlingen kommer i närheten av att ha börjat studera problemställningen på allvar.
Intressant att mycket av debatten handlar om (den problematiska) storskaligheten i Delphinium. Varför sägs så lite om BIG:s/Dilligentias planer på tomten intill (läkarhuset). Där kan man prata om "out of scale"!
Och Ola Andersson; Att det är stort och av glas innebär inte automatiskt att det inte kan vara nyskapande och bra och framför allt inkännande.
Heike Hanada har förvisso uppfunnit tampaxarkitekturen, men det innebär inte att hon har ett beprövat gestaltningskoncept för överstora och helt släta glasvolymer i bästa innerstads- och riksintressekontext. För att trovärdigt kunna föreslå en gigantisk "låda" och inte mycket mer behöver man visa betydligt mer än Hanada. Herreros som nyligen utmärkt sig i Oslo med en förenklad volym har med sig ett helt förhållningssätt till den släta volymen. Toyo Ito och Herzog&deMeuron är andra. Men detta? Se på Stockholm Waterfront building vad den stora skalan innebär i händerna på medelmåttor.
Skicka en kommentar


Stockholms stadsbibliotek

Sommaren 2006 utlyste Stockholms stadsbyggnadskontor i samverkan med fastighets- och saluhallsnämnden, kulturnämnden och marknämnden en tävling för ett förslag till tillbyggnad av Stadsbiblioteket. Över tusen förslag kom in, varav sex blev nominerade till den sista omgången. Den 16 november 2007 offentliggjordes att förslaget Delphinium av Heike Hanada hade vunnit tävlingen.Svenska dagbladet 16 november 2007. Läst 15 mars 2015 Tävlingen var av rådgivande natur. Inget slutgiltigt politiskt beslut har ännu (2014) tagits om utformningen av det nya stadsbiblioteket. De ingrepp i Gunnar Asplunds arkitektur och i Observatorielunden, som det vinnande förslaget krävde, har lett till en debatt angående en alternativ placering för ett nytt, expanderat stadsbibliotek.


Stockholms stadsbibliotek

Sommaren 2006 utlyste Stockholms stadsbyggnadskontor i samverkan med fastighets- och saluhallsnämnden, kulturnämnden och marknämnden en tävling för ett förslag till tillbyggnad av Stadsbiblioteket. Över tusen förslag kom in, varav sex blev nominerade till den sista omgången. Den 16 november 2007 offentliggjordes att förslaget Delphinium av Heike Hanada hade vunnit tävlingen.Svenska dagbladet 16 november 2007. Läst 15 mars 2015 Tävlingen var av rådgivande natur. Inget slutgiltigt politiskt beslut har ännu (2014) tagits om utformningen av det nya stadsbiblioteket. De ingrepp i Gunnar Asplunds arkitektur och i Observatorielunden, som det vinnande förslaget krävde, har lett till en debatt angående en alternativ placering för ett nytt, expanderat stadsbibliotek.

Den 12 oktober 2009 avbröts alla planer på en tillbyggnad av biblioteket, främst med hänvisning till de skenande kostnaderna som förknippats med projektet (1,4 miljarder istället för 800 miljoner kronor). Men enligt dåvarande kulturborgarrådet Madeleine Sjöstedt har man i stadshuset även "tagit intryck av kritiken" som framfördes av bland annat ICOMOS, Unescos expertorgan för kulturmiljöfrågor, Svenska Akademien, och en rad andra organisationer.Stadsbiblioteket byggs inte ut.


Idrottsbladet

Idrottsbladet eller IB, var under flera decennier den stora och dominerande idrottstidningen i Sverige.

Tidningen grundades 1910 utan att göra någon succé. Den hade i starten endast 84 abonnenter. Sedan Torsten Tegnér 1915 köpte tidningen för 10 kronor började den att blomstra och tidningen hade som mest en upplaga på dryga 52 000 exemplar (1948). Tidningen innehöll inte bara artiklar som handlade om idrott, utan här fanns också reseskildringar samt kulturellt och estetiskt betonade artiklar under rubriker som "Kultur och levnadskonst" och "Resebrev från T.T.".

Tidningen trycktes i dagstidningsformat och publicerades inledningsvis 2 gånger i veckan måndag och fredag. Den kom i slutet av T Tegners redaktörstid ut tre dagar i veckan måndag, onsdag och fredag. 1970 blev det en veckotidning. I titeln har alltid förekommit Idrottsbladet, i slutet Idrottsbladet Sport. Redaktionsort var till 1970 Stockholm därefter Södertälje. Sidantalet varierar från inledningsvis 4, maximalt 32 mot slutet av tidningens existens. Upplagan var 1911 7000 och maximalt enligt KB Nya Lundstedt 39 000 1927. Fram till 1965 var upplagan över 20000 exemplar. Mellan 1920 och 1965 trycktes tidningen av Tryckeri A.-B. Fylgia i Stockholm. Sista åren på eget tryckeri i Södertälje. Priset för tidningen var i början ca 6 kr för helåret och som högst 110 kr då det var tredagarstidning på 1960-talet. Priset sjönk till 40 kr då man gick över till veckotidning. Utgivningstiden för titeln Idrottsbladet utan motor i namnet var 1910-07-01--1988-12-15.

 Ny tidning : Idrottsbladet Motorsport 1988
Under 1970- och 80-talen övergick Idrottsbladet från att vara en generell idrottstidning till att i stort inrikta sig på bilsport. 1988 lades ordet "Motor" till i tidningshuvudet. Under 1990-talet engagerade dåvarande chefredaktören Håkan Tonér en rad initierade motorsportskribenter som Gunnar Elmgren, Göran Björklund, Tege Tornvall och Jan Tromark som krönikörer. Tidningen, IB Motorsport, blev allt tydligare ett språkrör för svensk motorsport. Tidningen blev officiellt förbundsorgan för Svenska Bilsportförbundet och Svenska Motorcykel- och Snöskoterförbundet. Tidningen ägdes av Centertidningar fram till 2005 när koncernen styckades upp. IB Motorsport ägdes en kort tid av dagstidningskoncernen VLT ABVLT buys Centertidningar together with three other media companies, VLT AB, 25 oktober 2005, men såldes i december 2006 till Hjemmet Mortensen.VLT AB säljer IB/Motorsport, Medievärlden, 19 december 2006 Den nya ägaren gjorde om tidningen i grunden och relanserade den som Svensk Motorsport i början av 2008.Född: Svensk Motorsport, Resumé, 25 januari 2008 Hjemmet Mortensen valde dock att lägga ner tidningen redan i september 2009.Hjemmet Mortensen skrotar två titlar, Dagens Media, 17 augusti 2009Stort sparpaket på Hjemmet Mortensen, Resumé, 17 augusti 2009
PeriodAnsvarig utgivareTitelPeriodRedaktör1910-06-22--1915-09-10 Söderström, Wilhelm Bruno Amanuens 1910-07-01--1913-10-12Söderström, Bruno1915-09-11--1966-03-02 Tegnér, Torsten Elof Kristoffer Filosofie kandidaten 1913-10-13--1915-04-18Silfverstolpe, Carl Oscar Emil1966-03-04--1967-11-29 Beer, Allan 1915-04-19--1967-11-30Tegnér, Torsten Elof Kristoffer1967-12-01--1988-12-15 Schützer, Robert 1967-12-01--1978-12-20Örner, Marti

Få hela storyn
Starta din prenumeration
Dagspress
Publicerad: 17 augusti 2009, 13:16
Uppdaterad: 6 december 2015, 16:17
Hjemmet Mortensen lägger ner två titlar och kapar bort 15 tjänster.
Titlarna som läggs ner är Superplay och Svensk Motorsport. Personalstyrkan ska minskas från 110 till 95.
– En del av förändringarna är beroende på resultatutvecklingen, och en del av förändringarna hade vi gjort ändå, säger Per Kjellander, vd för Hjemmet Mortensens ägarbolag Egmont.
Om nedläggningen av Superplay säger Per Kjellander:
– Vi tror att framtiden för den här typen av media, om dator- och pc-spel, ligger på nätet. Där har vi FZ.se som är Sveriges största spelsajt. Vi fortsätter att satsa vidare där. Vi har också pc-spelstidningen PC Gamer som vi ska fortsätta att satsa på.
Nedläggningen av Svensk Motorsport beror på att Svenska Motorcykelförbundet har sagt upp ett avtal rymmande ett stort antal prenumerationer.
– Då går det inte att få ekonomi på den tidningen, helt enkelt.
Ungefär hälften av tjänsterna som försvinner finns idag på Superplay och Svensk Motorsport.
– Därutöver är det samordning och effektiviseringar av andra interna funktioner, i kombination med att vi inte tillsätter ett antal vakanser.
Vad kommer ni att spara på detta?
– Det är inga siffror jag vill gå ut med i det här läget. Vi har informerat om att vi avser att göra det här, nästa steg blir att vi går igång med MBL-förhandlingar. Sedan ska det ha sin gång.
Besparingarna berör endast Hjemmet Mortensen, inte Egmont Tidskrifter.


Idrottsbladet


Idrottsbladet

Tidningen trycktes i dagstidningsformat och publicerades inledningsvis 2 gånger i veckan måndag och fredag. Den kom i slutet av T Tegners redaktörstid ut tre dagar i veckan måndag, onsdag och fredag. 1970 blev det en veckotidning. I titeln har alltid förekommit Idrottsbladet, i slutet Idrottsbladet Sport. Redaktionsort var till 1970 Stockholm därefter Södertälje. Sidantalet varierar från inledningsvis 4, maximalt 32 mot slutet av tidningens existens. Upplagan var 1911 7000 och maximalt enligt KB Nya Lundstedt 39 000 1927. Fram till 1965 var upplagan över 20000 exemplar. Mellan 1920 och 1965 trycktes tidningen av Tryckeri A.-B. Fylgia i Stockholm. Sista åren på eget tryckeri i Södertälje. Priset för tidningen var i början ca 6 kr för helåret och som högst 110 kr då det var tredagarstidning på 1960-talet. Priset sjönk till 40 kr då man gick över till veckotidning. Utgivningstiden för titeln Idrottsbladet utan motor i namnet var 1910-07-01--1988-12-15.

 Ny tidning : Idrottsbladet Motorsport 1988
Under 1970- och 80-talen övergick Idrottsbladet från att vara en generell idrottstidning till att i stort inrikta sig på bilsport. 1988 lades ordet "Motor" till i tidningshuvudet. Under 1990-talet engagerade dåvarande chefredaktören Håkan Tonér en rad initierade motorsportskribenter som Gunnar Elmgren, Göran Björklund, Tege Tornvall och Jan Tromark som krönikörer. Tidningen, IB Motorsport, blev allt tydligare ett språkrör för svensk motorsport.


Tidning

miniatyr|Tidningsstånd i Lissabon.
miniatyr|Lokaltidningar i Stockholm 2018.
En tidning är en återkommande publikation. Tidningar kan förekomma i många olika varianter, till exempel som dagstidning eller tidskrift. Dagstidningar finns av två huvudtyper, morgontidningar och kvällstidningar. Press var tidigare enbart en sammanfattande benämning på tidningar och tidskrifter men inkluderar även nya typer som webbtidningar och bloggar som är massmedia.

Om en tidning ges ut inom ett begränsat geografiskt område benämns den lokaltidning. Folkblad var ursprungligen en benämning på en tidning avsedd för den breda allmänheten. Populärpress är en sammanfattande beteckning för serietidningar, vecko- och månadstidningar samt olika typer av specialtidningar ofta inriktade på underhållning, till skillnad från fackpress som riktar sig till en viss yrkesgrupp.

Svenska tidningar listas av Kungliga biblioteket inom projektet Nya Lundstedt.

En posttidning är en tidning som delas ut av Postens brevbärare istället för av ett tidningsbud.

Formen har trots konkurrensen av radio, television och Internet stått sig väl. Numera ges många tidningar även ut på internet som nättidningar och vissa tidningar finns som TV-magasin.

Prenumerant kallas den som regelbundet får en tidning hemskickad. Genom löpsedlar gör tidningarna reklam för sig själva. Tidningarnas viktigaste inkomstkällor är ofta annonser.

År 1766, under Frihetstiden, antogs en tryckfrihetsförordning som grundlag. Tryckfrihetsförordningen drevs på av mösspartiet under ledning av Anders Chydenius och undertecknades av Kung Adolf Fredrik den 2 december 1766. Grundlagen innebar bland annat att censuren avskaffades samt en offentlighetsprincip. Denna lagen var historisk och före sin tid, jämfört med andra länder där censuren fortfarande starkt präglade den tryckta pressen. Den nya grundlagen innebar alltså en befrielse av tidningarna eftersom man nu kunde skriva om nästan vad man ville. Innan lagen stiftades fick endast det som gick i linje med makthavarnas åsikter publiceras, och inget fick publiceras utan att granskas. Dock fick man fortfarande inte kritisera den protestantiska tron eller kungahuset och riksdagen.

Efter Gustav III:s statskupp 1772 togs dock delar av 1766 års tryckhetsförordning bort. Ändringen gjorde lagen strängare och straffen högre om lagen bröts

Tryckfrihet och yttrandefrihet
Vad krävs för att vi ska ha demokrati? Om du inte får kritisera de som har makten i landet, då är det svårt att skapa opinion, argumentera för en annan politisk uppfattning eller arbeta för att förändra samhället. Tryckfrihet och yttrandefrihet är viktiga delar i den svenska demokratin.
Sverige införde tryckfrihet och offentlighetsprincip 1766
Offentlighetsprincipen handlar om att protokoll och andra dokument från svenska myndigheter inte är hemliga. De är offentliga handlingar som alla får läsa. Offentlighetsprincipen gör det enklare för oss medborgare att upptäcka maktmissbruk och korruption till exempel. Tryckfrihetsförordningen låter oss alla att berätta, sprida kunskap och skapa opinion för förändring av samhället.
Den 2 december 1766 trädde "Förordning Angående Skrif- och Tryck-friheten" i kraft. De flesta myndighetsdokument, protokoll och beslut blev offentliga, och det blev tillåtet att skriva, trycka och ge ut texter om nästa vad som helst. Några saker var förtfarande förbjudna: Ingen fick skriva sådant som bröt mot den protestantiska kristna tron, eller mot grundlagarna. Det var också förbjudet att kritisera eller kränka kungen eller riksdagen. Annars var det mesta tillåtet.
Tryckfriheten har gränser
Tryck- och yttrandefriheten har begränsningar idag också. I Sverige får vi till exempel inte hota eller kränka någon, och inte hetsa mot folkgrupper. Dagens begränsningar ska skydda den personliga friheten och individens integritet. Idag har vi däremot mycket färre begränsningar än tidigare. En annan stor skillnad är att lagarna tolkades mycket hårdare under slutet av 1700-talet och 1800-talet. Det var lättare att bli dömd för att ha brutit mot reglerna då. Det var ett sätt att tysta de personer som kritiserade makthavarna.
Censuren granskade allt före 1766
Före 1766 rådde censur i Sverige. Det var bara tillåtet att skriva och trycka sådant som makthavarna höll med om. Alla böcker och texter som trycktes tvungna att godkännas i förväg. Texter som var kritiska mot lagar eller personer med makt fick inte tryckas eller spridas.
Efter 1766 får författare eller tryckare ge ut vilka texter de ville. Det måste finnas en ansvarig utgivare. Den ansvarige utgivaren kan dömas i efterhand om texten bryter mot tryckfrihetsförordningen. Så ser reglerna fortfarande ut.
Tryck(o)friheten kommer tillbaka 1774
Tryckfrihetsförordningen var Europas mest liberala och tillåtande lag om yttrandefrihet när den infördes. Den nya lagen gjorde skillnad, fast den bara gällde i åtta år. 75 procent av alla politiska pamfletter som gavs ut i Sverige under 1700-talet trycktes mellan 1766 och 1774.
Före 1766 hade censuren förbjudit många texter och böcker om de kritiserade hur samhället fungerade. Det var förmodligen också mycket vanligt med självcensur. Författare och skribenter valde att inte vara för kritiska eftersom de var rädda för att bli censurerade.
Kung Gustav III gjorde sig nästan enväldig genom en statskupp 1772. Två år senare införde kungen en ny tryckfrihetsförordning som tillät mycket mindre än den förra. Dessutom skärptes straffen för den som bröt mot den nya lagen. I värsta fall kunde både författaren och tryckaren dömas till döden. Men en sak gällde fortfarande - censuren var borta. Det var fortfarande tillåtet att trycka och ge ut texter utan att någon granskade och godkände dem på förhand. Den som bröt mot lagen blev dömd i efterhand. Samma princip gäller fortfarande och idag är det två av grundlagarna - Tryckfrihetsförordningen och Yttrandefrihetsgrundlagen - som styr yttrande- och tryckfrihet i tryckta och digitala medier.
Den fria pressens framväxt och indragningsmakten
Under 1700-talet växer det fram en mångfald av nyhetstidningar i Stockholm. Väldigt många stockholmare kunde läsa. Det vet vi, eftersom prästerna kontrollerade att alla kunde läsa ett stycke ur bibeln vid de så kallade husförhören. Till en början var tidningarna försiktiga med vad de skrev men nu fick allt fler människor tillgång till flera olika nyhetskanaler. Tidigare hade kyrkan haft snudd på monopol på nyhetsförmedling.
Carl August Grevesmöhlen var en flitig publicist i början av 1800-talet. Han hamnade ofta i blåsväder. 1810 dömdes han till böter för "missfirmligt skrivsätt". I hans tidsskrift Trompeten eller Krigsförklaring emot allt ondt diskuterades bland annat tryckfriheten. Det ämnet är också centralt i Stockholms Courier, en tidning som drabbades av den så kallade indragningsmakten.
Fjortonde Aftonbladet och Couriren från Stockholm
Trots 1766 års tryckfrihetsförordning kunde nämligen regeringen - alltså kungen - dra in misshagliga publikationer som var för kritiska. Om en tidning blev indragen behövde den både byta namn och ansvarig utgivare för att kunna fortsätta. När Stockholms Courier blev indragen 1820 kom den snart ut igen, men då under de nya namnet Courieren från Stockholm.
Aftonbladet grundades 1830. Det blev den tidning som slutligen knäckte indragningsmakten. När Lars Johan Hierta lyckades byta ansvarig utgivare och namn på tidningen 14 gånger gav myndigheterna upp.
Under andra halvan av 1800-talet etablerade sig också ett antal mer renodlat humoristiska satirtidningar som skämtade och drev med makten. I de här tidningarna flödade förstås samhällskritiken, även om sparkarna inte alltid riktades uppåt. Söndags-Nisse – Illustreradt Veckoblad för Skämt, Humor och Satir är ett exempel på en sådan tidning. Den gavs ut mellan 1862 och 1924.
Presternas diskussion om utvidgandet af qvinnans rättigheter. Satir i Söndags-Nisse – Illustreradt Veckoblad för Skämt, Humor och Satir, nr 7, den 18 februari 1866
Under Riksdagen 1866 var frågan om kvinnors rättigheter ett hett ämne. Carl Fredrik Ridderstad och Carl Johan Svensén hade bland annat föreslagit att kvinnor skulle ges tillträde t…


Tidning

År 1766, under Frihetstiden, antogs en tryckfrihetsförordning som grundlag. Tryckfrihetsförordningen drevs på av mösspartiet under ledning av Anders Chydenius och undertecknades av Kung Adolf Fredrik den 2 december 1766. Grundlagen innebar bland annat att censuren avskaffades samt en offentlighetsprincip. Denna lagen var historisk och före sin tid, jämfört med andra länder där censuren fortfarande starkt präglade den tryckta pressen.


Tidning

År 1766, under Frihetstiden, antogs en tryckfrihetsförordning som grundlag. Tryckfrihetsförordningen drevs på av mösspartiet under ledning av Anders Chydenius och undertecknades av Kung Adolf Fredrik den 2 december 1766. Grundlagen innebar bland annat att censuren avskaffades samt en offentlighetsprincip. Denna lagen var historisk och före sin tid, jämfört med andra länder där censuren fortfarande starkt präglade den tryckta pressen. Den nya grundlagen innebar alltså en befrielse av tidningarna eftersom man nu kunde skriva om nästan vad man ville. Innan lagen stiftades fick endast det som gick i linje med makthavarnas åsikter publiceras, och inget fick publiceras utan att granskas. Dock fick man fortfarande inte kritisera den protestantiska tron eller kungahuset och riksdagen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q11032--De moderna dagstidningarnas utveckling-5--sv-0003-444

Tidning

alt=|miniatyr|281x281px|Aftonbladets första nummer, utgiven 6 december 1830.
Aftonbladet grundades 1830 av Lars Johan Hierta, och var den första svenska moderna dagstidningen. Aftonbladet förmedlade nyheter från in- och utlandet om politik och kultur och blev snabbt populär. Det var i samband med Aftonbladets utveckling som den svenska journalistiken växte fram. Ett av Hiertas mål med tidningen var att skapa en "”universell” tidning genom ”ämnenas mångfald och omvexling” och han kunde med erbjudande om höga löner, attrahera Sveriges bästa journalister. Det tog inte ens två år innan Aftonbladet var Sveriges största tidning.

Aftonbladet var också en politisk plattform som förmedlade och debatterade liberala frågor. De förespråkade yttrandefrihet och frihandel samt kritiserade kungamakten. Detta var impopulärt hos kung Karl XIV Johan och hans konservativa regering, som ville förbjuda all opposition och insyn i det kungliga ämbetet. Detta resulterade i att Aftonbladet under 1835-1838 tvingades sluta utges ett flertal gånger med hänvisning till indragningsmakten. Efter varje gång Aftonbladet fick sitt tillstånd indraget startade Hierta upp tidningen igen under andra namn, vilket resulterade i att lagen år 1845 avskaffades av riksdagen. Hierta hade alltså en viktig roll i den politiska debattens befrielse i media, som avskaffandet av indragningsmakten innebar. Nu kunde journalister formulera sig fritt utan att kungen eller regeringen kunde ingripa och förbjuda politiska åsikter.

alt=|miniatyr|300x300px|Dagens Nyheters första nummer, utgiven 23 december 1864.
1864 grundades Dagens Nyheter av Rudolf Wall, med ett nytt koncept som revolutionerade tidningsmarknaden. Konceptet innebar att tidningen var billig, och såldes till halva priset jämfört med Aftonbladet. Detta var möjligt på grund av en satsning på annonsering som gav en extra inkomst. Tidningen gavs ut på morgonen och vid prenumeration var tidningsleveransen gratis. Det nya konceptet gjorde Dagens Nyheter attraktiv och konkurrenskraftig, och förklarar de stora och snabba framgångarna.

Dagens Nyheter var politiskt liberala och argumenterade för bland annat frihandel och utvidgad rösträtt. I fransk-tyska kriget höll de en tyskvänlig ton, vilket gick emot den allmänna opinionen i Sverige och därmed orsakade minskad försäljning. Under första världskriget hölls däremot en neutral ställning, och tyskvänlighet kritiserades istället

Dagens Nyheter
Dagens Nyheter, DN, oberoende liberal daglig morgontidning, utgiven i Stockholm. DN(11 av 27 ord)
Historia
Grundande
DN grundades av Rudolf Wall i december 1864 vid en tidpunkt då förutsättningarna för tidningsutgivning(15 av 107 ord)
Utveckling
DN:s program var från början utpräglat liberalt. Man pläderade för politisk frihet, utvidgad rösträtt, undervisningsfrihet, frihandel och sparsamhet med försvarsanslagen. Utrikespolitiskt företrädde DN närmast en ren passivitetslinje: ”Sverige har blott en politik att driva och det är inre politik”, skrev Wall 1867. Under fransk-tyska kriget 1870–71 intog DN i motsättning till den övervägande opinionen i Sverige en tyskvänlig hållning, något som ledde till en kraftig nedgång i upplagan. Partipolitiskt stod tidningen nära Lantmannapartiet, dock utan att bli något partiorgan. Inställningen(80 av 871 ord)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q11032--De moderna dagstidningarnas utveckling-5--sv-0003-445

Tidning

alt=|miniatyr|281x281px|Aftonbladets första nummer, utgiven 6 december 1830.
Aftonbladet grundades 1830 av Lars Johan Hierta, och var den första svenska moderna dagstidningen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q11032--De moderna dagstidningarnas utveckling-5--sv-0003-447

Tidning

alt=|miniatyr|281x281px|Aftonbladets första nummer, utgiven 6 december 1830.
Aftonbladet grundades 1830 av Lars Johan Hierta, och var den första svenska moderna dagstidningen. Aftonbladet förmedlade nyheter från in- och utlandet om politik och kultur och blev snabbt populär. Det var i samband med Aftonbladets utveckling som den svenska journalistiken växte fram. Ett av Hiertas mål med tidningen var att skapa en "”universell” tidning genom ”ämnenas mångfald och omvexling” och han kunde med erbjudande om höga löner, attrahera Sveriges bästa journalister. Det tog inte ens två år innan Aftonbladet var Sveriges största tidning.

Aftonbladet var också en politisk plattform som förmedlade och debatterade liberala frågor. De förespråkade yttrandefrihet och frihandel samt kritiserade kungamakten.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q11032--De moderna dagstidningarnas utveckling-5--sv-0003-449

Tidning

alt=|miniatyr|281x281px|Aftonbladets första nummer, utgiven 6 december 1830.
Aftonbladet grundades 1830 av Lars Johan Hierta, och var den första svenska moderna dagstidningen. Aftonbladet förmedlade nyheter från in- och utlandet om politik och kultur och blev snabbt populär. Det var i samband med Aftonbladets utveckling som den svenska journalistiken växte fram. Ett av Hiertas mål med tidningen var att skapa en "”universell” tidning genom ”ämnenas mångfald och omvexling” och han kunde med erbjudande om höga löner, attrahera Sveriges bästa journalister. Det tog inte ens två år innan Aftonbladet var Sveriges största tidning.

Aftonbladet var också en politisk plattform som förmedlade och debatterade liberala frågor. De förespråkade yttrandefrihet och frihandel samt kritiserade kungamakten. Detta var impopulärt hos kung Karl XIV Johan och hans konservativa regering, som ville förbjuda all opposition och insyn i det kungliga ämbetet. Detta resulterade i att Aftonbladet under 1835-1838 tvingades sluta utges ett flertal gånger med hänvisning till indragningsmakten. Efter varje gång Aftonbladet fick sitt tillstånd indraget startade Hierta upp tidningen igen under andra namn, vilket resulterade i att lagen år 1845 avskaffades av riksdagen. Hierta hade alltså en viktig roll i den politiska debattens befrielse i media, som avskaffandet av indragningsmakten innebar. Nu kunde journalister formulera sig fritt utan att kungen eller regeringen kunde ingripa och förbjuda politiska åsikter.

alt=|miniatyr|300x300px|Dagens Nyheters första nummer, utgiven 23 december 1864.
1864 grundades Dagens Nyheter av Rudolf Wall, med ett nytt koncept som revolutionerade tidningsmarknaden. Konceptet innebar att tidningen var billig, och såldes till halva priset jämfört med Aftonbladet. Detta var möjligt på grund av en satsning på annonsering som gav en extra inkomst.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q11032--De moderna dagstidningarnas utveckling-5--sv-0003-450

Tidning

alt=|miniatyr|281x281px|Aftonbladets första nummer, utgiven 6 december 1830.
Aftonbladet grundades 1830 av Lars Johan Hierta, och var den första svenska moderna dagstidningen. Aftonbladet förmedlade nyheter från in- och utlandet om politik och kultur och blev snabbt populär. Det var i samband med Aftonbladets utveckling som den svenska journalistiken växte fram. Ett av Hiertas mål med tidningen var att skapa en "”universell” tidning genom ”ämnenas mångfald och omvexling” och han kunde med erbjudande om höga löner, attrahera Sveriges bästa journalister. Det tog inte ens två år innan Aftonbladet var Sveriges största tidning.

Aftonbladet var också en politisk plattform som förmedlade och debatterade liberala frågor. De förespråkade yttrandefrihet och frihandel samt kritiserade kungamakten. Detta var impopulärt hos kung Karl XIV Johan och hans konservativa regering, som ville förbjuda all opposition och insyn i det kungliga ämbetet. Detta resulterade i att Aftonbladet under 1835-1838 tvingades sluta utges ett flertal gånger med hänvisning till indragningsmakten. Efter varje gång Aftonbladet fick sitt tillstånd indraget startade Hierta upp tidningen igen under andra namn, vilket resulterade i att lagen år 1845 avskaffades av riksdagen. Hierta hade alltså en viktig roll i den politiska debattens befrielse i media, som avskaffandet av indragningsmakten innebar. Nu kunde journalister formulera sig fritt utan att kungen eller regeringen kunde ingripa och förbjuda politiska åsikter.

alt=|miniatyr|300x300px|Dagens Nyheters första nummer, utgiven 23 december 1864.
1864 grundades Dagens Nyheter av Rudolf Wall, med ett nytt koncept som revolutionerade tidningsmarknaden. Konceptet innebar att tidningen var billig, och såldes till halva priset jämfört med Aftonbladet. Detta var möjligt på grund av en satsning på annonsering som gav en extra inkomst. Tidningen gavs ut på morgonen och vid prenumeration var tidningsleveransen gratis. Det nya konceptet gjorde Dagens Nyheter attraktiv och konkurrenskraftig, och förklarar de stora och snabba framgångarna.


Tidning

alt=|miniatyr|277x277px|Ett extrablad av Social-Demokraten, utgiven 3 maj 1916.
I samband med att arbetarrörelsen fick större plats och spridning i samhället startades det på slutet av 1880-talet även ett antal socialdemokratiska tidningar.

Social-Demokraten grundades av August Palm år 1885. Tidningen företrädde och förmedlade det socialdemokratiska partiets åsikter med mål att skapa opinion, och spelade en central roll i partiets utveckling. Under en sammanlagt tid av 24 år, mellan 1886 och 1917, var Hjalmar Branting, som senare skulle bli Sveriges statsminister, chefredaktör. Många framträdande inom det socialdemokratiska partiet var chefredaktörer under perioder, däribland Per Albin Hansson och Gustav Möller.Tidningen bytte namn 1944 till Morgon-Tidningen, och gavs ut fram tills 1958 då den lades ner.

1908 grundades därför A-Pressens Samorganisation, som skulle underlätta finansieringen av tidningarnas utgivning för att möjliggöra deras fortsatta existens, där en viktig del var annonser och reklam. Den reklamen som fått ta plats i tidningarna hade länge haft ett politiskt syfte i att bilda opinion, men 1916 bestämdes det i A-pressens Samorganisation att reklam och annonser måste vara politiskt neutrala.

Reklamen satte arbetarpressen i en rävsax
Annonser har sedan masspressens genombrott varit en ekonomisk förutsättning för att kunna bedriva tidningsjournalistik. När socialdemokraterna började bygga upp sin press i slutet av 1800-talet blev detta förhållande problematiskt – man blev beroende av fienden.
Att varuhandel och nyhetsförmedling går hand i hand är en av den tyska filosofen Jürgen Habermas teser. Liberala värden som näringsfrihet och yttrandefrihet förenades inte minst i den moderna tidningen, som uppstod på 1800-talet. Tidningsredaktörer av alla politiska färger har fått se sina visioner gå i kvav då de inte har lyckats hantera denna kombination.


Tidning

alt=|miniatyr|277x277px|Ett extrablad av Social-Demokraten, utgiven 3 maj 1916.
I samband med att arbetarrörelsen fick större plats och spridning i samhället startades det på slutet av 1880-talet även ett antal socialdemokratiska tidningar.

Social-Demokraten grundades av August Palm år 1885. Tidningen företrädde och förmedlade det socialdemokratiska partiets åsikter med mål att skapa opinion, och spelade en central roll i partiets utveckling. Under en sammanlagt tid av 24 år, mellan 1886 och 1917, var Hjalmar Branting, som senare skulle bli Sveriges statsminister, chefredaktör. Många framträdande inom det socialdemokratiska partiet var chefredaktörer under perioder, däribland Per Albin Hansson och Gustav Möller.Tidningen bytte namn 1944 till Morgon-Tidningen, och gavs ut fram tills 1958 då den lades ner.

Ett problem för Social-Demokraten var finansieringen. Borgerliga tidningar tjänade stora summor på annonsintäkter och kunde därmed hålla lägre priser och vara mer konkurrenskraftiga. Branting menade dock att "annonser innebär att kapitalet får inflytande över den fria opinionsbildningen".


Tidning

alt=|miniatyr|277x277px|Ett extrablad av Social-Demokraten, utgiven 3 maj 1916.
I samband med att arbetarrörelsen fick större plats och spridning i samhället startades det på slutet av 1880-talet även ett antal socialdemokratiska tidningar.

Social-Demokraten grundades av August Palm år 1885. Tidningen företrädde och förmedlade det socialdemokratiska partiets åsikter med mål att skapa opinion, och spelade en central roll i partiets utveckling. Under en sammanlagt tid av 24 år, mellan 1886 och 1917, var Hjalmar Branting, som senare skulle bli Sveriges statsminister, chefredaktör. Många framträdande inom det socialdemokratiska partiet var chefredaktörer under perioder, däribland Per Albin Hansson och Gustav Möller.Tidningen bytte namn 1944 till Morgon-Tidningen, och gavs ut fram tills 1958 då den lades ner.

Ett problem för Social-Demokraten var finansieringen. Borgerliga tidningar tjänade stora summor på annonsintäkter och kunde därmed hålla lägre priser och vara mer konkurrenskraftiga. Branting menade dock att "annonser innebär att kapitalet får inflytande över den fria opinionsbildningen". Trots det var Social-Demokraten till slut tvungen ta in reklam, i syfte att kunna sälja tidningen till ett pris som arbetarklassen kunde betala. Eftersom tidningarnas inflytande i samhället ökade växte behovet för arbetarklassen och socialdemokratin att ha en egen press, som reklam för partiet och som medel att nå ut till folket.

Samma problem drabbade fler av de socialdemokratiska tidningar som dykt upp under slutet av 1800- och början på 1900-talet.


Vättern

miniatyr|260px|Hjoåns mynning i Vättern
Vättern är en långsmal och djup insjö belägen i södra Sverige. Den ligger mellan Västergötland och Östergötland. I norr och söder gränsar den även till Närke respektive Småland. Vättern är Sveriges näst största sjö, både till yta (1 893 km²) och volym (77,6 km³), och den är Europas sjätte största insjö. Vattenytan ligger 88,5 m ö.h. och avrinning sker genom Motala ström till Östersjön. Vättern är sammanbunden med både Vänern och Östersjön via Göta kanal. Geologiskt ligger sjön i en gravsänka bildad för 650 miljoner år sedan.

Vätterns vatten är syrerikt, näringsfattigt och kallt - under ytan liknar sjön faktiskt de näringsfattiga sjöarna i fjällen. Växt- och djurlivet är rikt och på många sätt unikt, många av arterna är ovanliga och flera lever annars främst i norra Sveriges fjällvärld.

I Vättern finns både fytoplankton (växtplankton), t.ex. kiselalger, och zooplankton (djurplankton), som exempelvis Copepoda och Cladocera. Vattenväxter växer djupt ner i sjöns klara vatten.

Bland bottendjuren vid stränderna finns flera sällsynta insektsarter. I den bentiska zonen, bottenzonen, lever exempelvis olika kräftdjur (Crustacea), fåborstmaskar (Oligochaeta), tvåvingar (Diptera) och musslor (Bivalvia). Några av kräftdjuren är arter som har funnits i sjön sedan istiden och är väldigt ovanliga.

Sjön rymmer även flera fiskarter som Salvelinus salvelinus, sik och insjölax. Vättern är känd för Vätternrödingen, en relikt från istiden, som minskat med 97 procent sedan 1950-talet.Naturmorgon i P1 (2012) Vättern: vattentäkt, fiskesjö naturskönhet och skjutfält, Sveriges Radio Även fågellivet kring sjön är rikt och påminner om det vid landets kuster.

Livet i sjön undersöks regelbundet genom s.k. miljöövervakning för att vi ska veta hur sjön mår och upptäcka förändringar som sker. Olika myndigheter och organisationer runt Vättern samverkar för att säkerställa att sjöns förvaltning bevarar, restaurerar och hållbart nyttjar sjön. Miljöövervakningen görs sedan 1960-talet genom Vätternvårdsförbundet och andra aktörer. Bland annat studeras växt- och djurplankton, bottenlevande djur, djur som funnits i sjön sedan istiden, undervattensväxter, fåglar och fisksamhället.


Vättern

Vätterns vatten är syrerikt, näringsfattigt och kallt - under ytan liknar sjön faktiskt de näringsfattiga sjöarna i fjällen. Växt- och djurlivet är rikt och på många sätt unikt, många av arterna är ovanliga och flera lever annars främst i norra Sveriges fjällvärld.


Vättern

Vätterns vatten är syrerikt, näringsfattigt och kallt - under ytan liknar sjön faktiskt de näringsfattiga sjöarna i fjällen. Växt- och djurlivet är rikt och på många sätt unikt, många av arterna är ovanliga och flera lever annars främst i norra Sveriges fjällvärld.

I Vättern finns både fytoplankton (växtplankton), t.ex. kiselalger, och zooplankton (djurplankton), som exempelvis Copepoda och Cladocera. Vattenväxter växer djupt ner i sjöns klara vatten.


Vättern

Vätterns vatten är syrerikt, näringsfattigt och kallt - under ytan liknar sjön faktiskt de näringsfattiga sjöarna i fjällen. Växt- och djurlivet är rikt och på många sätt unikt, många av arterna är ovanliga och flera lever annars främst i norra Sveriges fjällvärld.

I Vättern finns både fytoplankton (växtplankton), t.ex. kiselalger, och zooplankton (djurplankton), som exempelvis Copepoda och Cladocera. Vattenväxter växer djupt ner i sjöns klara vatten.

Bland bottendjuren vid stränderna finns flera sällsynta insektsarter. I den bentiska zonen, bottenzonen, lever exempelvis olika kräftdjur (Crustacea), fåborstmaskar (Oligochaeta), tvåvingar (Diptera) och musslor (Bivalvia). Några av kräftdjuren är arter som har funnits i sjön sedan istiden och är väldigt ovanliga.


Västerviks kommun

Västerviks kommun är en kommun i Kalmar län. Centralort är Västervik.

Kommunen är Götalands största kommun till ytan på fastlandet och räknas som en egen arbetsmarknadsregion.

Kommunen är belägen i de nordöstra delarna av landskapet Småland och har Östersjön med Tjusts skärgård i öster. Västerviks kommun gränsar i söder till Oskarshamns kommun, i sydväst till Vimmerby kommun, båda i Kalmar län, samt i nordväst till Kinda kommun och i norr till Åtvidabergs kommun och Valdemarsviks kommun, alla i Östergötlands län.

Västerviks kommun ligger i Tjustbygden, ett av Smålands traditionella små länder.

Nämnd OrdförandeFörste vice ordförandeAndre vice ordförandeBarn- och utbildningsnämnden, Barn- och utbildningsnämnden - Västerviks kommun. SMarcus Fridlund CAnette Torstensson MElin LanderdahlMiljö- och byggnadsnämnden, Miljö- och byggnadsnämnden - Västerviks kommun. SUlf Jonsson MPAkko Karlsson MMarie StenmarkSocialnämnden, Socialnämnden - Västerviks kommun. CIngela Svensson SSaad Bentallah MJon SjölanderValnämnden, Valnämnden - Västerviks kommun. SStaffan Hederberg MAxel Nilsso

Västerviks kommun 593 80 Västervik
Fabriksgatan 21
0490-25 40 00
kommun@vastervik.se
Det här formuläret går till den allmänna e-postbrevlådan på ansvarig förvaltning.
Du väljer själv om du vill fylla i namn och e-post, men tänk på att du inte kan få något svar från oss om du lämnar de fälten tomma.
Västerviks kommun läser inkommande e-post varje arbetsdag. Har du ställt frågor i meddelandet återkommer vi till dig så snart som möjligt.
I princip blir all post till kommunen allmän handling. Det innebär bland annat att om allmänheten och massmedier begär att få ta del av innehållet i ditt meddelande har de normalt rätt att göra det.
Om du väljer att fylla i dina personuppgifter så kommer vi att spara och behandla dem för att kunna utföra våra tjänster och fullgöra våra skyldigheter gentemot dig. Vi tillämpar gällande integritetslagstiftning vid all behandling av personuppgifter.
Läs mer om hur Västerviks kommun behandlar personuppgifter här.
Tyvärr har du hamnat fel.
Länken som du har klickat på - eller sidnamnet som du har skrivit - finns inte. Skriv gärna det du söker efter i sökrutan istället.
På söksidan kan söka på enstaka ord eller hela fraser. Du får förslag på ord som är vanliga i sökningar och vissa sökningar har extra tydliga enkla sökresultat.
Du lämnar nu den här webbplatsen. Vill du gå vidare?
Du är nu på väg till vår jobbportal i Västerviks kommun och lämnar vastervik.se. Vill du gå vidare?
Du är nu på väg till vår e-tjänstportal i Västerviks kommun och lämnar vastervik.se. Vill du gå vidare?


Västerviks kommun


Västerviks kommun

Nämnd OrdförandeFörste vice ordförandeAndre vice ordförandeBarn- och utbildningsnämnden, Barn- och utbildningsnämnden - Västerviks kommun.


Västerviks kommun

Nämnd OrdförandeFörste vice ordförandeAndre vice ordförandeBarn- och utbildningsnämnden, Barn- och utbildningsnämnden - Västerviks kommun. SMarcus Fridlund CAnette Torstensson MElin LanderdahlMiljö- och byggnadsnämnden, Miljö- och byggnadsnämnden - Västerviks kommun.


Västerviks kommun

Nämnd OrdförandeVice ordförandeKommunstyrelsens arbetsutskott, Kommunstyrelsens arbetsutskott - Västerviks kommun. STomas Kronståhl MHarald HjalmarssonKommunstyrelsens utskott för folkhälsa och samhällsskydd, Kommunstyrelsens utskott för folkhälsa och samhällsskydd - Västerviks kommun. MPAnna Bodjo MJon Sjölande

Utskottspresidier Nämnd OrdförandeVice ordförandeKommunstyrelsens arbetsutskott, Kommunstyrelsens arbetsutskott - Västerviks kommun.


Östersunds kommun

Östersunds kommun () är en kommun i Jämtlands län. Centralort är Östersund som även är residensstad i länet.

Kommunen är Jämtlands läns största, Norrlands sjätte största och Sveriges 37:e största primärkommun vad gäller folkmängd (2018-09-30).

I Östersunds kommun finns 28 naturreservat, däribland Eliasbodarna vars landskap präglats av isälvarna. Helvetesmyrkälen är ett område som i stor utsträckning undkommit mänsklig påverkan medan Fillstabäckens naturreservat är präglat av det kalkhaltiga vattnet.

Fillstabäcken
Under flera tusen år har kalken i Fillstabäckens vatten byggt upp en lång och bred höjning i marken. Den består av en genomsläpplig, porös mineral som kallas kalktuff. Storleken på kalktuffen saknar motsvarighet i Sverige.
Grundvattnet innehåller en hög halt av kalk. För ungefär 5 000 år sen började vatten från källan rinna ut över marken. Kalk från vattnet blev kvar på marken och med tiden bildades en hård förhöjning på backen som kallas kalktuff.
Kalktuffen har formen av en kupol och är ungefär 30 meter lång och 25 meter bred.
Kalk är förklaringen
Du kan också se att bäckens vatten innehåller kalk. Den ljusa bottnen består av kalkbleke, det vill säga kalkpartiklar som fällt ut från det kalkhaltiga vattnet blandat med jord. Marken närmast bäcken är gråvit. Också det är bevis på att vattnet och marken innehåller kalk. Lager av kalk har byggts på bäckens sluttningar under årens lopp.
Doft av ovanlig svamp
Längs med den ovanliga Fillstabäcken finns sluttningar som ibland är översvämmade. I dessa kärrmarker trivs vackra och ovanliga blommor. Du kan njuta av till exempel majviva, björnbrodd, brudsporre. Här finns också flugblomster, kung Karls spira, jämtstarr och knagglestarr.
Ovanliga svampar växer också här, till exempel en riktigt sällsynt svamp som bara finns på ett annat ställe i Sverige, i Västergötland på Kinnekulle. Den heter balsamtråding och är en svamp som hör till trådskivlingarna. Har du tur kan du känna att den doftar riktigt gott.
Var rädd om området
Var rädd om den speciella kalktuffen. Kalktuffen kan trampas sönder. Använd markerade stigar och spänger så hjälps vi åt att ta hand om området för framtiden.
Aktuellt för detta besöksmål
Just nu har vi inga nyheter. Men håll utkik här efter kommande nyheter.
Föreskrifter
Välkommen till Fillstabäcken. Tänk på att det i reservatet inte är tillåtet att:
- göra upp eld
- tälta
- hacka, gräva eller på annat sätt skada markytan eller fast naturföremål
- bryta kvistar, fälla eller på annan sätt skada levande eller döda träd och buskar
- utan länsstyrelsens tillstånd utföra vetenskapliga eller andra undersökningar.
Andra regler gäller om du vill bedriva någon form av verksamhet i området, se aktuellt reservatsbeslut för fullständiga föreskrifter. Det kan också finnas andra lagar att ta hänsyn till, exempelvis rennäringslagen.
Serviceinformation
Fakta
Beslutsår: 1982
Storlek: 15 hektar
Kommun: Östersund
Förvaltare: Länsstyrelsen Jämtlands län
Skyddsområde: Naturreservat och Natura 2000-område
Hitta hit
Tack för din medverkan
Berätta hur vi kan göra den här sidan bättre. Dina synpunkter är värdefulla för oss och din medverkan hjälper oss att förbättra webbplatsen.
Tyvärr kan vi inte svara på dina synpunkter här. Om du har en fråga som du vill ha svar på kan du gå via kontaktinformation.


Östersunds kommun

Genom kommunen flyter vattendrag som Hårkan, Långan och Indalsälven. Hårkan från norr till söder, Långan från sydväst och Indalsälven från väster till öster. Kommunen har andel av Storsjön där Frösön är belägen. Andra större sjöar är Locknesjön, Näkten och Ismunden. I sänkorna mellan höjderna finns förutom sjöar även rikligt med myrmark.
Naturskydd


Östersunds kommun


Älgar

Älgar (Alces) är ett släkte partåiga hovdjur och de största nu levande hjortdjuren. Populationerna listades fram till mitten av 2000-talet som en art med varierande antal underarter. Efter flera fylogenetiska studier delas taxonet av de uppdaterade publikationerna i två arter, europeisk älg (Alces alces) och amerikansk älg (Alces americanus).

Älgar förekommer i norra Europa, Asien, och Nordamerika. Utöver sin storlek känns älgar igen på den hos hanarna stora flertaggade kronan. De förekommer vanligtvis i löv- och blandskog i tempererat till subarktiskt klimat. Älgar har haft ett mycket större globalt utbredningsområde men jakt och annan mänsklig aktivitet har reducerat populationen genom historien. Arterna lever av växtdelar, som blad och vattenväxter. Till skillnad från de flesta hjortdjuren så lever älgar till största delen ensamma. De är dagaktiva och förflyttar sig stora sträckor per dygn. Älgar är oftast sävliga och rör sig långsamt men kan vid fara förflytta sig mycket snabbt och också uppvisa aggressivitet. De parar sig om hösten då hanar kämpar om specifika kor. Älgar ses som viktiga jaktvilt på många platser runt om i världen.

miniatyr|stående|Grafisk återgivning av älg.
Älgen är Jämtlands landskapsdjur.

I Sverige finns en seriefigur som är en älg och heter Hälge och i Kanada finns ett bryggeri som heter Moosehead Breweries. Älgar förekommer på James & Karins album Barnlåtar (1974) och Djurens brevlåda (1976). I Härnösand finns idrottsföreningen Älgarna-Härnösand IF.

Referenser till älgar är också vanliga i Sune- och Bertböckerna av Anders Jacobsson och Sören Olsson, till exempel den påstådda "Monsterälgen" som Sune och Joakim är rädda för när de övernattar i den träkoja de byggt i familjen Anderssons trädgård i Självklart, Sune

Referenser till älgar är också vanliga i Sune- och Bertböckerna av Anders Jacobsson och Sören Olsson, till exempel den påstådda "Monsterälgen" som Sune och Joakim är rädda för när de övernattar i den träkoja de byggt i familjen Anderssons trädgård i Självklart, Sune.

Anders Jacobsson Och Sören Olsson – Sunes Självklarheter
|Label:||EMI – 7934874|
|Série:||Sunekassett – 6|
|Format:|
|Pays:||Sweden|
|Sortie:|
|Genre:||Non-Music, Children's|
|Style:||Audiobook, Story|
Tracklist
|A1||Sprutan|
|A2||Sune Hos Frisören|
|A3||Den Fasansfulla Upptäckten|
|A4||Sune På Trivselkväll|
|B1||Den Hemliga Kojan|
|B2||Monsterälgen|
|B3||Sune Slutar Tvåan|
Sociétés, etc.
- Copyright ℗ phonographique – Änglatroll AB
- Copyright © – Änglatroll AB
- Imprimé par – SIB-Tryck AB, Norsborg
Crédits
- Music By – Anders Jacobsson, Olle Gustafsson (2), Sören Olsson
- Read By – Anders Jacobsson
- Script By – Anders Jacobsson, Sören Olsson
Notes
℗ © 1989 Änglatroll AB
Printed in Sweden
Made in Sweden
Printed in Sweden
Made in Sweden
Code-barres et autres identifiants
- Société des droits d'auteur: BIEM/n©b
- Code-barres (Text): 0 77779 34874 9
- Code-barres (String): 077779348749
Avis
Référence
Modifier la référence
Nouvelle proposition
Nouvelle proposition
Marketplace
Aucun article à vendre pour ceci Release.
Vendez le vôtre ou Découvrez comment commencer à vendre


Älgar

miniatyr|stående|Grafisk återgivning av älg.
Älgen är Jämtlands landskapsdjur.


Älgar

miniatyr|stående|Grafisk återgivning av älg.
Älgen är Jämtlands landskapsdjur.

I Sverige finns en seriefigur som är en älg och heter Hälge och i Kanada finns ett bryggeri som heter Moosehead Breweries. Älgar förekommer på James & Karins album Barnlåtar (1974) och Djurens brevlåda (1976). I Härnösand finns idrottsföreningen Älgarna-Härnösand IF.


Kaffe

miniatyr|En kopp svart kaffe.
Kaffe är en dryck som tillverkas av kaffebuskens frön, kallade kaffebönor. Kaffebusken kommer ursprungligen från subtropiska Afrika och har därifrån exporterats till andra delar av världen.http://www.ncausa.org/About-Coffee/What-is-Coffee

Kaffedrickandet har sitt ursprung i Etiopien för två tusen år sedan och fick en spridning via Arabiska halvön till Turkiet. Esat Ayyıldız. “Kahve Sözcüğünün Etimolojisi ve Arap Literatüründeki Yansımaları”. International Anatolian Conference on Coffee & Cocoa: Full Text Book. ed. Sinem Karakundakoglu. Malatya: IKSAD Global Publishing House, 2021. p.61-68.Kaffe importerades först som apoteksvara till Sverige under slutet av 1600-talet. Under 1800-talet tog kaffedrickandet rejäl fart i samband med koloniseringen av Afrika och Sydamerika där stora plantager kunde förse bland annat kolonialmakterna med bönor. Under 1900- och 2000-talet har drycken fått en starkare ställning i många länder i Afrika, Amerika och Europa. Finländare är den mest kaffedrickande nationaliteten, de dricker omkring 12 kg kaffe per person och år (2011).

Kaffe var i slutet av 1900-talet den vara som genererade näst mest exportinkomster för utvecklingsländer, efter olja.John M. Talbot. (2004). Grounds for Agreement: The Political Economy of the Coffee Commodity Chain: Chapter 2. Material and Historical Grounds for the Analysis Rowman & Littlefield Publishers. Läst 5 november 2020. År 2010 producerades 7,4 miljoner ton kaffebönor. De främsta odlingarna ligger i Brasilien, Vietnam, Indonesien, Colombia och Etiopien.

Claes Rålamb är den förste svensk som skrivit om kaffe. Efter en längre tid som politiskt sändebud i Konstantinopel på 1650-talet, rapporterade han ofördelaktigt om dess smak hem till Sverige."Café, ett slags drick hos Turkarne tilredes aff ett slags Erter ifrån Egypten och som sörplas in emellan läpparne sjudande hett ... Det är eljest illa smakande, lika som det vore lag av stekte Erter."  Det första kaffet kom till Sverige 1685,Historia , Svensk kaffeinformation. vilket är belagt genom arkivkällor i Landsarkivet i Göteborg som visar att 425 gram kaffe inkom från Amsterdam på sommaren detta år. Inledningsvis såldes kaffet enbart på apotek i  Sverige, då den ansågs lindra och bota sjukdomar. Kaffets genombrott i Sverige tog fart på allvar i början av 1700-talet då den dåvarande svenska kungen Karl XII introducerade kaffet. Han var mycket förtjust i drycken och hade fått upp ögonen för den under sin tid i Turkiet. Under 1700-talets första hälft hade Stockholm ett femtiotal kaffehus. Vid 1756 års riksdag infördes förbud mot kaffedrickande, och blev någon ertappad med kaffedrickande utdömdes böter. Det var bondeståndet som genomdrev förbudet, som hämnd mot att husbehovsbränningen av brännvin hade förbjudits. Men 1769 hävdes förbudet och ersattes med en importtull. Nya kaffeförbud gällde 1794–1796, 1799–1802 och 1817–1823.

+ Kaffeimport till Sverige Kaffe, alkohol m.m., artikel av Alf. Larson i Svensk Kemisk Tidskrift (1914), sid. 33 ff. År1740178118301850188119132007Ton5,827121 3213 37712 341 37 000  112 000kg/invånare      0,33             2,706,612,4 Importtull öre/kg      35242812

Enligt en undersökning som SCB gjorde år 2007 var Sveriges viktigaste ursprungsland för kaffe Brasilien med 41 % eller motsvarande 46 000 ton kaffe. Sedan följde Colombia med 17 %, Peru (8 %), Kenya (7 %), Etiopien (5 %), Guatemala (3 %), Honduras (3 %), Vietnam (2 %).Sveriges viktigaste ursprungsländer 2007 , Svensk kaffeinformation


Kaffe


Kaffe

Claes Rålamb är den förste svensk som skrivit om kaffe. Efter en längre tid som politiskt sändebud i Konstantinopel på 1650-talet, rapporterade han ofördelaktigt om dess smak hem till Sverige."Café, ett slags drick hos Turkarne tilredes aff ett slags Erter ifrån Egypten och som sörplas in emellan läpparne sjudande hett ... Det är eljest illa smakande, lika som det vore lag av stekte Erter."  Det första kaffet kom till Sverige 1685,Historia , Svensk kaffeinformation. vilket är belagt genom arkivkällor i Landsarkivet i Göteborg som visar att 425 gram kaffe inkom från Amsterdam på sommaren detta år. Inledningsvis såldes kaffet enbart på apotek i  Sverige, då den ansågs lindra och bota sjukdomar. Kaffets genombrott i Sverige tog fart på allvar i början av 1700-talet då den dåvarande svenska kungen Karl XII introducerade kaffet. Han var mycket förtjust i drycken och hade fått upp ögonen för den under sin tid i Turkiet. Under 1700-talets första hälft hade Stockholm ett femtiotal kaffehus. Vid 1756 års riksdag infördes förbud mot kaffedrickande, och blev någon ertappad med kaffedrickande utdömdes böter.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q10631821--Politiska partier och regeringar-5--sv-0004-161

Italien

Italien (), formellt Republiken Italien (I Italien har andra språk officiellt erkänts som legitima autoktonta (regionala) språk under Europarådets stadga om landsdels- eller minoritetsspråk. I vart och ett av dessa är Italiens officiella namn enligt följande:
 ;
 ;
 ;
 ;
 ;
 ;
 ;
 ;
 ), är en enhetlig parlamentarisk republik i Sydeuropa. Italiens territorium täcker 301 338 km² och påverkas av ett tempererat säsongsklimat. Med 60,8 miljoner invånare är Italien det femte mest folkrika landet i Europa och det 23:e folkrikaste i världen.

I norr gränsar landet till Schweiz och Österrike, i nordost till Slovenien, i nordväst till Frankrike. De självständiga staterna San Marino och Vatikanstaten är enklaver inom Italien. Italien har maritim gräns med Slovenien och Kroatien i Triestebukten och med Frankrike mellan Ventimiglia och Menton, mellan Sardinien och Korsika samt mellan Toskanska arkipelagen och Korsika. Avståndet till Albanien är cirka 72 km, utmed Otrantosundet. Campione d’Italia är en italiensk exklav i Schweiz.

Malteserorden har sitt högkvarter i Rom.

Italien består från norr till söder av nästan hela södra sidan av Alpkedjan söder om dess vattendelare, hela Poslätten, Apenninska halvön, Sicilien, Sardinien – de två största öarna i Medelhavet – och många andra mindre öar.

Italien liknar en stövel till formen. I norr kantas stövelns skaft av Alperna och där ligger landets högsta berg Monte Bianco (4 810 m ö.h., i Sverige känt som Mont Blanc). I alpområdet finns det många skidorter och tre stora sjöar. En av dem är Comosjön. Söder om Alperna finns en av Europas mest bördiga slätter, Poslätten. Genom Poslätten rinner den stora floden Po, med sina många bifloder. Där ligger även de två stora modestäderna Milano och Turin. Från norr till söder genom den italienska halvön löper bergskedjan Apenninerna.

Rom, Italiens huvudstad, var i århundraden ett politiskt och religiöst centrum i den västerländska civilisationen som huvudstad i Romerska riket och plats för Heliga stolen. Efter Romerska rikets fall uthärdade Italien flertal invasioner av främmande folk, från germanska stammarna som till exempel langobarderna och östgoterna, till bysantiner och senare normanderna. Århundraden senare blev Italien födelseplatsen för maritima republiker och renässansen,.} en intellektuell rörelse som skulle visa sig vara av stor vikt för att forma den efterföljande kursen av det europeiska tänkandet.

Under den större delen av tiden efter romerska riket var Italien splittrat i flera riken (till exempel Kungariket Sardinien och Kungariket Bägge Sicilierna och Hertigdömet Milano) och stadsstater, men enades år 1861, efter en tumultartad period i historien känd som Il Risorgimento ("återuppvaknandet").

Italien var en av initiativtagarna till bildandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen 1951, som senare utvecklades till Europeiska gemenskapen och Europeiska unionen. Italien är medlem av militäralliansen Nato sedan den bildades 1949.  Italien är medlem av informella G7-gruppen om världens största industrialiserade ekonomier.

Landets europeiska politiska, sociala och ekonomiska betydelse gör det till en regional stormakt. Landet har en hög offentlig utbildningsnivå och är en mycket globaliserad nation.

I början på 1990-talet skakade en serie skandaler, som gavs öknamnet Tangentopoli (mutstaden), det italienska politiska systemet. Den efterföljande stora polisutredningen, Mani pulite (rena händer), ledde inte bara till stora konstitutionella förändringar utan också till en rekonstruktion av det efterkrigstida partipolitiska systemet. Nya partier och nya koalitioner uppkom. Till höger efterträdde mediamogulen Silvio Berlusconis Forza Italia det kristdemokratiska partiet. Till vänster efterträdde Democratici di Sinistra (vänsterdemokraterna) kommunistpartiet.

År 1994 vann Forza Italia och dess koalitionspartner Lega Nord valet, men regeringen avgick efter några månader då Lega Nord utträdde. En expeditionsministär stödd av vänsterpartier och Lega Nord regerade till Romano Prodis nya center-vänster koalition vann valen 1996. 2001 vann en center-höger koalition valen och en regering ledd av Silvio Berlusconi satt vid makten under hela den femåriga valperioden. Vid valet 2006 vann Prodis samarbetspartier valet. Vid valen 2008 vann åter Silvio Berlusconis centerhögerallians Frihetens folk över Walter Veltronis center-vänsterallians. Berlusconi tvingades avgå i november 2011 och efterträddes av teknokraten Mario Monti.

I maj 2018 blev okänd  juridikprofessorn Giuseppe Conte premiärminister i Italiens nya, radikala, populistiska regering. Regeringspartrierna var Femstjärnerörelsen (M5S) och Lega (tidigare Lega Nord). Partiledarna M5S-ledaren Luigi Di Maio och Legas Matteo Salvini var ministrar i regeringen.I 2018 års parlamentsval  blev EU-kritiska Femstjärnerörelsen (M5S) den stora segraren med drygt 32 procent av rösterna. Främlingsfientliga Lega gick också framåt och fick över 17 procent. Lega lämnade regeringen i augusti 2019 och premiärministern Conte formade en ny regering mellan  Femstjärnerörelsen (M5S) och mittenvänsterorienterade Demokratiska partiet (PD). I januari 2021 avgick premiärminister Giuseppe Conte.

I februari 2021 blev Europeiska centralbankens förre chef Mario Draghi Italiens nästa premiärminister. Han i folkmun kallades för "Super Mario". Draghi lyckades få flera partiers stöd och Luigi Di Maio som ledde Femstjärnerörelsen fortsatte som utrikesminister. I augusti 2021 hade Italiens förre premiärminister Giuseppe Conte officiellt utsetts till ledare för populistiska Femstjärnerörelsen (M5S). Partiet var ännu det största i parlamentet men djupt splittrat och hade dalat i opinionsmätningarna

Conte tar över Femstjärnerörelsen
Av: TT-AFP
Italiens förre premiärminister Giuseppe Conte har officiellt utsetts till ledare för populistiska Femstjärnerörelsen (M5S). Partiet är det största i parlamentet men djupt splittrat och har dalat i opinionsmätningarna.
Conte lämnade jobbet som regeringschef i januari och föreslogs som ny partiledare för flera månader sedan men interna strider i partiet har försenat den formella medlemsomröstningen. I omröstningen på nätet, där Conte var enda kandidaten, fick han stöd av nästan 93 procent, eller runt 62 000 röster.
M5S ingår i Mario Draghis samlingsregering och Conte har lovat regeringen fortsatt stöd.
Tidigare juridikprofessorn Conte utsågs till partilös premiärminister efter Femstjärnerörelsens valseger 2018. Partiet som bildades av komikern Beppe Grillo bars fram av en våg av missnöje med åtstramningspolitiken som Italien tvingades till efter eurokrisen 2011–2012. Partiet var det största i två regeringar, men dess stöd har minskat kraftigt enligt opinionsmätningar och många av dess parlamentariker har lämnat partiet eller uteslutits.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q10631821--Politiska partier och regeringar-5--sv-0004-163

Italien


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q10631821--Politiska partier och regeringar-5--sv-0004-164

Italien

I början på 1990-talet skakade en serie skandaler, som gavs öknamnet Tangentopoli (mutstaden), det italienska politiska systemet. Den efterföljande stora polisutredningen, Mani pulite (rena händer), ledde inte bara till stora konstitutionella förändringar utan också till en rekonstruktion av det efterkrigstida partipolitiska systemet. Nya partier och nya koalitioner uppkom. Till höger efterträdde mediamogulen Silvio Berlusconis Forza Italia det kristdemokratiska partiet. Till vänster efterträdde Democratici di Sinistra (vänsterdemokraterna) kommunistpartiet.

År 1994 vann Forza Italia och dess koalitionspartner Lega Nord valet, men regeringen avgick efter några månader då Lega Nord utträdde. En expeditionsministär stödd av vänsterpartier och Lega Nord regerade till Romano Prodis nya center-vänster koalition vann valen 1996. 2001 vann en center-höger koalition valen och en regering ledd av Silvio Berlusconi satt vid makten under hela den femåriga valperioden. Vid valet 2006 vann Prodis samarbetspartier valet. Vid valen 2008 vann åter Silvio Berlusconis centerhögerallians Frihetens folk över Walter Veltronis center-vänsterallians. Berlusconi tvingades avgå i november 2011 och efterträddes av teknokraten Mario Monti.

I maj 2018 blev okänd  juridikprofessorn Giuseppe Conte premiärminister i Italiens nya, radikala, populistiska regering. Regeringspartrierna var Femstjärnerörelsen (M5S) och Lega (tidigare Lega Nord). Partiledarna M5S-ledaren Luigi Di Maio och Legas Matteo Salvini var ministrar i regeringen.I 2018 års parlamentsval  blev EU-kritiska Femstjärnerörelsen (M5S) den stora segraren med drygt 32 procent av rösterna. Främlingsfientliga Lega gick också framåt och fick över 17 procent. Lega lämnade regeringen i augusti 2019 och premiärministern Conte formade en ny regering mellan  Femstjärnerörelsen (M5S) och mittenvänsterorienterade Demokratiska partiet (PD). I januari 2021 avgick premiärminister Giuseppe Conte.

I februari 2021 blev Europeiska centralbankens förre chef Mario Draghi Italiens nästa premiärminister.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q10631821--Politiska partier och regeringar-5--sv-0004-165

Italien

I början på 1990-talet skakade en serie skandaler, som gavs öknamnet Tangentopoli (mutstaden), det italienska politiska systemet. Den efterföljande stora polisutredningen, Mani pulite (rena händer), ledde inte bara till stora konstitutionella förändringar utan också till en rekonstruktion av det efterkrigstida partipolitiska systemet. Nya partier och nya koalitioner uppkom. Till höger efterträdde mediamogulen Silvio Berlusconis Forza Italia det kristdemokratiska partiet. Till vänster efterträdde Democratici di Sinistra (vänsterdemokraterna) kommunistpartiet.

År 1994 vann Forza Italia och dess koalitionspartner Lega Nord valet, men regeringen avgick efter några månader då Lega Nord utträdde. En expeditionsministär stödd av vänsterpartier och Lega Nord regerade till Romano Prodis nya center-vänster koalition vann valen 1996. 2001 vann en center-höger koalition valen och en regering ledd av Silvio Berlusconi satt vid makten under hela den femåriga valperioden. Vid valet 2006 vann Prodis samarbetspartier valet. Vid valen 2008 vann åter Silvio Berlusconis centerhögerallians Frihetens folk över Walter Veltronis center-vänsterallians. Berlusconi tvingades avgå i november 2011 och efterträddes av teknokraten Mario Monti.

I maj 2018 blev okänd  juridikprofessorn Giuseppe Conte premiärminister i Italiens nya, radikala, populistiska regering. Regeringspartrierna var Femstjärnerörelsen (M5S) och Lega (tidigare Lega Nord). Partiledarna M5S-ledaren Luigi Di Maio och Legas Matteo Salvini var ministrar i regeringen.I 2018 års parlamentsval  blev EU-kritiska Femstjärnerörelsen (M5S) den stora segraren med drygt 32 procent av rösterna. Främlingsfientliga Lega gick också framåt och fick över 17 procent. Lega lämnade regeringen i augusti 2019 och premiärministern Conte formade en ny regering mellan  Femstjärnerörelsen (M5S) och mittenvänsterorienterade Demokratiska partiet (PD). I januari 2021 avgick premiärminister Giuseppe Conte.

I februari 2021 blev Europeiska centralbankens förre chef Mario Draghi Italiens nästa premiärminister. Han i folkmun kallades för "Super Mario".


Arbetaren

Arbetaren är en nyhetstidning grundad 1922. Tidningen ges ut av fackföreningen SAC Syndikalisterna och betecknas som syndikalistisk.https://www.arbetaren.se/kontakt/ Sedan 2016 ges tidningen ut två dagar i veckan som webbtidning, samt som ett månadsmagasin i pappersformat.

På SAC:s kongress hösten 2015 valdes Toivo Jokkala, tidigare medarbetare på tidningen, till chefredaktör. Bland de första större förändringarna som klubbades av kongressen var att veckotidningen Arbetaren ska gå över till tvådagarsutgivning som webbtidning under 2016, därtill med ett magasin på papper till prenumeranterna varje månad.

I december 2019 aviserade chefredaktören Toivo Jokkala sin avgång från Arbetaren. I början av 2020 tillträdde Annie Hellquist som tillförordnad chefredaktör.
Övrigt
Tidningen Arbetaren delade förr årligen ut ett stipendium, Vilhelm Moberg-stipendiet, instiftat av Vilhelm Moberg själv.

Sedan januari 2018 delas Ottarpriset ut av Arbetaren prissumman är på 10 000 kronor.

”Jag drömmer om den dag då alla barn som föds är välkomna, alla män och kvinnor jämlika och sexualiteten ett uttryck för innerlighet, njutning och ömhet.” Orden är Elise Ottesen-Jensens, frihetlig socialist, sexualupplysare och kvinnorättskämpe. Nu har Arbetaren glädjen att meddela att vi instiftar ett pris till hennes minne.
2018 är det 45 år sedan Elise Ottesen-Jensen dog – den frihetliga socialisten, journalisten, sexualupplysaren och kvinnorättskämpen som stod på barrikaderna för kvinnors reproduktiva rättigheter och hälsa. I många år, från och med tidningen Arbetarens grundande 1922, arbetade hon på redaktionen och redigerade bland annat tidningens kvinnosida under vinjetten ”Kvinnan och hemmet”. Det var under dessa år som hon började använda signaturen Ottar. Elise Ottesen-Jensen har haft stor betydelse när det gäller att visa på hur kampen mot klassamhället hänger samman med sexualpolitisk kamp och kvinnokamp.
På flera håll i världen ser vi i dag en tillbakagång av de landvinningar kvinnor gjort vad gäller grundläggande jämlikhet, som rätten till att bestämma över sina egna kroppar och rätten att på samma villkor som män få röra sig i och ta del av de offentliga rummen och samhällets resurser. Reaktionära och patriarkala krafter gör gemensam sak i sina försök att frånta och inskränka flickors och kvinnors – det vill säga halva jordens befolkning – deras rättigheter.
Arbetarens redaktion vill uppmärksamma och befrämja de som arbetar i Ottars anda för att motverka denna utveckling. Därför instiftar vi nu Ottarpriset, en utmärkelse som är tänkt att årligen tilldelas en person eller grupp som i Elise Ottesen-Jensens anda varit verksam i kampen för sexuell hälsa, jämlikhet och samhällelig rättvisa, i ett arbete som präglats av feministisk och social medvetenhet och upplysningsambitioner.
– Det pågår ett kroppsligt, socialt och ekonomiskt krig mot kvinnor jorden runt. Grunden för kvinnors emancipation, för vår rätt att behandlas som fullvärdiga människor och medborgare, har lagts av feministiska pionjärer som Elise Ottesen-Jensen, säger Arbetarens redaktionssekreterare Cecilia Irefalk.
– Vi på Arbetaren vill uppmärksamma det arbete som bedrivs av hennes efterföljare för att flickor och kvinnor ska slippa utnyttjas och hållas nere, individuellt och strukturellt. Det är ett arbete som många gånger sker i det fördolda, på kvinnojourer och i flyktingboenden, på skolor och vårdkliniker.
Ottarpriset består av 10 000 kronor samt en middag med Arbetarens redaktion. Var med och nominera personer/grupper som ni skulle vilja se som mottagare av Ottarpriset per mejl till ottarpriset@arbetaren.se senast den 20 november.
Den 2 januari 2018, på Elise Ottesen-Jensens födelsedag, tillkännages den allra första pristagaren av Ottarpriset.


Arbetaren

På SAC:s kongress hösten 2015 valdes Toivo Jokkala, tidigare medarbetare på tidningen, till chefredaktör. Bland de första större förändringarna som klubbades av kongressen var att veckotidningen Arbetaren ska gå över till tvådagarsutgivning som webbtidning under 2016, därtill med ett magasin på papper till prenumeranterna varje månad.


Arbetaren


Öl

miniatyr|höger|Lageröl, arketypen för ett modernt öl.
miniatyr|höger|Tutankhamun Ale. En autentisk kopia av ett egyptiskt öl, bryggt 1996.
höger|miniatyr|Ett bryggeri på slutet av 1500-talet.
höger|miniatyr|Ett bryggeri på slutet av 1700-talet.
miniatyr|höger|Buteljering i ett bryggeri, 1945, Australien.
miniatyr|höger|Bryggeriet Abbaye Notre-Dame de Saint-Remy Rochefort, 2007.
miniatyr|Vörtpannorna på Spendrups bryggeri, Vårby, januari 2013.
thumb|Kolsyran bubblar i ett glas öl.
thumb|Etikett på det danska starkölet Knark som bryggdes i styrka  7.4%, 11% och 14%.
Öl är en dryck (i huvudsak med visst innehåll av alkohol) som har producerats i uppskattningsvis 7 000 år. Det första ölet skapades troligtvis då stärkelse- och sockerrika bröd blöttes och jäste i kontakt med vilda jästsvampar. Den moderna bryggeritekniken utvecklades i huvudsak i kloster under medeltiden och de största tekniska framstegen i industrialiserandet av bryggprocessen skedde under 1700- och 1800-talen. Bryggeriindustrin är idag en multinationell miljardindustri med Kina som största producentland.

Ursprungligen tillverkades öl av jäst, vatten och stärkelsebaserade ingredienser, i huvudsak korn men även vete, ris och majs. Humle började användas under slutet av det första millenniet e.Kr och idag är humle en av huvudingredienserna i de allra flesta ölsorterna. Innan dess kryddades ölen ofta med frukter, bär, honung och olika kryddor, exempelvis pors (Myrica gule), sumppors (Ledum palustre), enbär och rölleka (Achillea millefolium)Nordiska kemistmötet 1926, Om den antika maltdryckstillverkningen, Peter Klason.. Andra ingredienser kan vara potatis, kryddor och socker. Det öl som tillverkas idag kan delas in i många olika typer, som lager, ale, veteöl och spontanjäst öl. Vissa öltyper är även regionspecifika och produceras utifrån de förutsättningar som finns i regionen. Processen kallas för bryggning. Alkohol uppstår naturligt vid jäsningen, men under 2000-talet har man även lyckats producera alkoholfritt öl med godtagbar kvalitet.

Ölproduktion +De största ölproducenterna i världen (2007) Placering Land Ölproduktion (1000-tal hl) 1 Kina 388 727 2 USA 207 990 3 Ryssland 114 995 4 Brasilien 104 436 5 Tyskland 100 658 6 Mexiko 81 176 7 Japan 66 429 8 Storbritannien 51 358 9 Polen 36 400 10 Spanien 35 569 11 Nederländerna 27 256 12 Sydafrika 27 178 13 Venezuela 26 641 14 Kanada 23 924 15 Thailand 20 929 16 Tjeckien 19 897 17 Rumänien 19 614 18 Belgien 18 565 19 Australien 16 694 20 Vietnam 16 665 Ölkonsumtion +Länder med högst ölkonsumtion per capita samt Sverige (2010)Ölkonsumtion i världen – rent statistiskt 2014-03-19Sveriges Bryggerier: Konsumtion av öl i liter per invånare 2014-03-19.Coladryckerna dominerar läskkonsumtionen 2014-03-19. Placering Land Ölkonsumtion per invånare och år (liter) 1 Tjeckien 158,6 2 Irland 131,1 3 Tyskland 110 4 Österrike 108,3 5 Australien 104,7 6 Storbritannien 99 7 Polen 95 8 Danmark 89,9 9 Finland 85 10 Luxemburg 84,4 35 Sverige 50,1


Öl


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q750444--Nybyggets andra fas 1727–1771-3--sv-0004-364

Stockholms slott

Stockholms slott, officiellt Kungliga slottet, har funnits på samma plats vid Norrström på nordöstra Stadsholmen i Stockholm sedan senare hälften av 1200-talet. Dess första århundradens historia tillhör den medeltida slottsanläggningen Tre Kronor. I modern tid avser begreppet byggnaden som heter Kungliga slottet, det av de kungliga slotten i landet som ligger i stadsdelen Gamla stan i Stockholm. Slottet är den svenske monarkens officiella residens och på denna plats har befästningar legat sedan medeltiden. Den nuvarande slottsbyggnaden är ritad av Nicodemus Tessin den yngre och uppfördes på platsen efter att det gamla slottet Tre Kronor hade förstörts i en häftig brand den 7 maj 1697. På grund av det Stora nordiska kriget, som inleddes av Sachsen-Polen, Danmark och Ryssland 1700 och tog oerhörda svenska resurser i anspråk, avstannade byggnadsarbetena helt 1709 och återupptogs först 1727 – sex år efter krigets slut. Då Tessin avled 1728 färdigställdes slottet under ledning av Carl Hårleman, som ritade många av slottets ursprungliga rokokointeriörer. Slottet kunde inte tas i bruk förrän 1754, då kung Adolf Fredrik och drottning Lovisa Ulrika flyttade in men en del invändiga arbeten pågick fortfarande ända fram till 1770-talet. Efter att det nya slottet färdigställdes har inga större ombyggnader av anläggningen företagits, bortsett från en rad anpassningar, nya inredningar, moderniseringar och ommöbleringar för olika regenter och deras familjer samt fasadernas färgsättning och tillkomsten av slottets olika museer.

Exteriört omges slottet som utgör kvarteret Tre Kronor av Lejonbacken och Norrbro i norr, Logården och Skeppsbron i öster, Slottsbacken och Storkyrkan i söder, samt yttre borggården och Högvaktsterrassen i nordväst.

Interiört omfattar slottet för närvarande (2009) 1 430 rum, varav 660 med fönster. Förutom de kungliga bostadsvåningarna rymmer slottet representations- och festvåningar av olika slag, däribland Festvåningen, Stora gästvåningen och Bernadottevåningen. I slottet ligger också Rikssalen, Slottskyrkan, Gustav III:s antikmuseum, Skattkammaren med riksregalierna, Livrustkammaren och Museum Tre Kronor med källarvalv från den gamla borgen. Fram till 1878 fanns också Kungliga biblioteket inrymt i den nordöstra flygeln, den så kallade Biblioteksflygeln hyser idag Bernadottebiblioteket. I Kansliflygeln återfinns Slottsarkivet. Kungliga hovstaterna har sina lokaler i slottet, som utgör arbetsplats för cirka 200 fast anställda personer. Högvakten har bevakat slottet och kungafamiljen sedan 1523. Slottet är 42 000 m² stort.http://www.mynewsdesk.com/se/pressreleases/stockholms-slotts-fasader-den-mest-omfattande-restaureringen-i-modern-tid-640536, SFV pressmeddelande på mynewsdesk läst 2016-10-25

Sedan 2011 pågår en omfattande fasadrenovering, som innebär bland annat reparationer av vittringsskadade sandstensdetaljer. Arbetet beräknas vara klart år 2050.

Kungliga slottet ägs av Svenska staten genom Statens Fastighetsverk som svarar för fastighetsdrift och underhåll medan Ståthållarämbetet förvaltar den kungliga dispositionsrätten.Sveriges Kungahus om Ståthållarämbetet

left|miniatyr|Hårleman och Tessin på slottsbygget i en tolkning av Carl Larsson från 1896
miniatyr|Carl Hårlemans väggskiss till Prins Gustafs audiensrum 1750.
miniatyr|Jean Eric Rehns ritningar till lyktgrupper i trapphuset, 1750-tal

Nicodemus Tessin d.y. dog 1728 innan slottsbygget blev klart. Ansvaret övertogs då av Carl Hårleman, även om Nicodemus Tessins ämbete som överintendent formellt övertogs av hans son Carl Gustaf Tessin.von Malmborg m fl (1971), s. 34, 37, 39 och planen över slottet mellan s. 52.

Hårleman utformade stora delar av slottets inre detaljer i en senare stil, mer i samtidens smak: rokoko. På Hårlemans initiativ ändrades även den tidigare tegelröda fasadfärgen till ljusgult (se avsnitt "Färgsättning"). När slottsbygget återupptogs 1727 uppstod igen behov av kvalificerad arbetskraft. På sommaren 1732 anlände så den andra franska konstnärs- och hantverkargruppen till Stockholm; resultatet av Carl Hårlemans underhandlingar i Paris under vintern året innan. I gruppen ingick sex personer: två mästare, Antoine Bellettevon Malmborg m fl (1971), s. 45–52. och Michel Le Lievre samt fyra gesäller.Projekt Runeberg: Svensk Tidskrift, 1925
Viktiga skulptörer och hantverkare under den andra byggnadsfasen inkluderade även
Charles Guillaume Cousin,
Jacques-Philippe Bouchardon,
Pierre Hubert L'Archevêque,
Johan Tobias Sergel och
Adrien Masreliez.

1771 betraktas det år som slottet officiellt kan anses vara helt klart. Detta år färdigställdes den östra kajens terrassmur.

Carl Fredrik Adelcrantz
|Levde:||1716-1796 (80 år)|
|Titel:||Arkitekt, överintendent, friherre|
|Friherrliga ätten Adelcrantz. Friherrlig 1766. Utdöd 1796.|
|Far:||Göran Joshua Adelcrantz (1668-1739)|
|Mor:||Anna Maria Köhnman (1681-1730)|
Biografi
Carl Fredrik Adelcrantz föddes den 30 januari 1716 i Stockholm som son till slotts- och stadsarkitekten Göran Joshua Adelcrantz (38) och Anna Maria Köhnman (35).
Fyraårig studieresa
Tjugotre år gammal (1739) gav han sig ut på en fyraårig studieresa, bland annat till Frankrike och Italien. Fortfarande medan resan ännu pågick utnämndes han 1741 till konduktör vid slottsbyggnaden i Stockholm. Väl tillbaka i Stockholm (1743) började han anställningen som biträde åt slottsarkitekten Carl Hårleman. Hans uppgift var att hålla uppsikt över konstnärerna och konsthantverkarna, och på samma gång vara Hårlemans högra hand, till exempel så utförde Adelcrantz de ritningar som Hårleman inte hann med. Parallellt med den här befattningen tjänstgjorde han även som hovjunkare hos kungaparet, Adolf Fredrik och Lovisa Ulrika. Dessa kom han att få en nära relation till. Efter att Hårleman avlidit 1753 blev Adelcrantz den verklige ledaren över inredningsarbetena på slottet.
Överintendent
Vid 41 års ålder (1757) fick Adelcrantz titeln överintendent men inte förrän tio år senare, när den verklige överintendenten Carl Johan Cronstedt lämnat tjänsten blev Adelcrantz ensam om ämbetet.
En ny huvudbyggnad som ersatte det gamla träslottet Kina i Drottningholmsparken började byggas efter ritningar av Adelcrantz 1763, och stod klart sex år senare. 1764 blev han direktör för hovkapellet och två år senare, vid femtio års ålder, blev han upphöjd till friherre. Mellan åren 1768-1774 byggde han, under ganska ogynnsamma förhållanden, Adolf Fredriks kyrka i Stockholm, och de åtta följande åren (1774-1782) byggde han om Ekebladska huset till ett kungligt operahus. Han var även ordförande i Målare- och bildhuggareakademien. Han blev också Gustav III:s främste arkitekt, fram till att kungens smak ändrades, vilket den gjorde efter italienresan denne gjorde 1783-1784.
God vän till kungafamiljen
Adelcrantz blev som sagt en god vän till kungafamiljen och detta gjorde att han drog på sig mössornas ovilja. På mycket långsökta skäl ställdes han därför 1771 till ansvar inför en kommision. Men som tur var kom Gustav III:s statskupp (1772) emellan och Adelcrantz fortsatte som ordföranden ändra till 1795 då han tog avsked vid nästan åttio års ålder.
Som överintendent vid slottsbyggnaden utförde Adelcrantz ett mycket stort inflytande på Sveriges byggnadskonst. Han hade också en stor betydelse som reformator för den Ritareakademien (grundad 1735) som han 1768 gjorde om till en verklig konstakademie och där kungen fem år senare fastslog lagstadgarna.
Dåliga ekonomi
De sista åren av Adelcrantz liv tyngdes dock av den dåliga ekonomin han hade. Mycket berodde detta på att han dragit på sig för stora skulder när han slutförde Drottningholms Slottsteater 1766, och för att han ur egen ficka betalat lön till ämbetets personal. Till följd av detta var han 1785 tvungen att sälja sitt hus i Stockholm, och senare dessutom sitt sommarställe i Trångsund.
|Verk/ritningar (urval)|
|Kina slott 1763-1769|
|Stockholms slott ansvar för bygget från 1757|
|Ulriksdals slott inredde hovteatern 1750-talet|
|Ekolsunds slott, upprustning av slottets interiör 1767-1770|
|Svartsjö slott, ritningar på flyglarna 1770-talet|
|Strömsholms slott, ansvarig för inredningsarbetet 1767-1775|
|Teatern vid Drottningholms slott|
Adelcrantz (80) gick bort ogift den 1 mars 1796 och begravdes på Katarina kyrkogård i Stockholm. Med hans död dog den friherrliga grenen Adelcrantz ut.
Kuriosa
94 år efter hans död lät Svenska Akademien slå en medalj över honom.
|År||Titel/händelse (urval)|
|1734||Student i Uppsala|
|1735||Auskultant i kammarrevisionen|
|1739||Ägnade sig efter faderns död 1739 helt åt arkitektstudier|
|1741||Konduktör vid slottsbyggnaden i Stockholm|
|1744||Hovjunkare vid kronprins Adolf Fredriks hov|
|1753||Hovintendent|
|1753-1771||Direktör för kungliga franska spektaklet|
|1753||Underceremonimästare i kungl maj:ts orden|
|1754||Ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien (LVA)|
|1754||Riddare av Nordstjärneorden (RNO)|
|1757-1767||Överintendent (tillsamman med Carl Johan Cronstedt)|
|1764||Direktör för hovkapellet|
|1766||Friherre|
|1767-1795||Ensam överintendent|
|1767-1795||Preses i målar- och bildhuggarakademien|
|1769||Kommendör av Nordstjärneorden (KNO)|
|1770-1778||Ledamot av riddarhusdirektionen|
|1782-1795||Ordförande i direktionen för allmän brandförsäkringsfonden|
|1786||Hedersledamot av Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien (HedLHA)|
|Fullmäktig i riksgäldskontoret|
1725 Missväxt i stora delar av landet
1726 Bönemöten i hemmen förbjuds
1730 Glasögonbågarna uppfinns
1731 Ostindiska kompaniet bildas
1734 Stympning avskaffas som straff
1734 Bouppteckningar blir lag i Sverige
1739 Vetenskapsakademien grundas
1740 Bellman föds i Stockholm
1741-1743 Hattarnas ryska krig
1743 Stora daldansen utspelar sig
1749 Modern befolkningsstatistik införs
1751 Fredrik I dör, Adolf Fredrik blir kung
1752 Serafimerlasarettet invigs (Sthlm)
1753 Den gregorianska kalendern införs
1755 Cajsa Wargs kokbok kommer ut
1757 Storskifte införs i Sverige
1757 Kaffeförbud införs i landet
1757-1763 Pommerska kriget pågår
1760 Sverige har 1 925 000 invånare
1765 Mösspartiet tar makten i Sverige
1767 Sverige har 2 009 696 invånare
1769 Kaffeförbudet från 1757 hävs
1771 Adolf Fredrik dör
1771 Gustav III blir kung
1772 Gustav III:s statskupp
1774 Ny tryckfrihetsförordning skrivs
1779 Sverige förbjuder häxjakt
1784 Kolonin Saint Barthélemy grundas
1788 Anjalaförbundet
1788-1790 Gustav III ryska krig
1789-1799 Franska revolutionen pågår
1792 Gustav III blir skjuten och dör
1794 Kaffe förbjuds i Sverige igen
• Svenska män och kvinnor (Bonniers förlag)
• Berömda svenskar från tolv sekler (Sahlberg)
Hemsidor:
» adelsvapen.com
» runeberg.org
» nedre stora bilden


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q750444--Nybyggets andra fas 1727–1771-3--sv-0004-365

Stockholms slott

left|miniatyr|Hårleman och Tessin på slottsbygget i en tolkning av Carl Larsson från 1896
miniatyr|Carl Hårlemans väggskiss till Prins Gustafs audiensrum 1750.
miniatyr|Jean Eric Rehns ritningar till lyktgrupper i trapphuset, 1750-tal

Nicodemus Tessin d.y. dog 1728 innan slottsbygget blev klart. Ansvaret övertogs då av Carl Hårleman, även om Nicodemus Tessins ämbete som överintendent formellt övertogs av hans son Carl Gustaf Tessin.von Malmborg m fl (1971), s. 34, 37, 39 och planen över slottet mellan s. 52.

Hårleman utformade stora delar av slottets inre detaljer i en senare stil, mer i samtidens smak: rokoko. På Hårlemans initiativ ändrades även den tidigare tegelröda fasadfärgen till ljusgult (se avsnitt "Färgsättning"). När slottsbygget återupptogs 1727 uppstod igen behov av kvalificerad arbetskraft. På sommaren 1732 anlände så den andra franska konstnärs- och hantverkargruppen till Stockholm; resultatet av Carl Hårlemans underhandlingar i Paris under vintern året innan. I gruppen ingick sex personer: två mästare, Antoine Bellettevon Malmborg m fl (1971), s. 45–52. och Michel Le Lievre samt fyra gesäller.Projekt Runeberg: Svensk Tidskrift, 1925
Viktiga skulptörer och hantverkare under den andra byggnadsfasen inkluderade även
Charles Guillaume Cousin,
Jacques-Philippe Bouchardon,
Pierre Hubert L'Archevêque,
Johan Tobias Sergel och
Adrien Masreliez.
Giovanni Battista Tiepolo tackade nej till att utföra Tessins hantverksuppdrag.von Malmborg m fl (1971), s. 91.

År 1753 dog Carl Hårleman och hans arbete togs över av Carl Johan Cronstedt, som tillsammans med Carl Gustaf Tessin färdigställde slottet. Detta år blev även de delar av slottet klara där kungafamiljen skulle bo, alltså i den norra längan och det som idag är festvåningen i representationsvåningarna.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q750444--Nybyggets andra fas 1727–1771-3--sv-0004-366

Stockholms slott

left|miniatyr|Hårleman och Tessin på slottsbygget i en tolkning av Carl Larsson från 1896
miniatyr|Carl Hårlemans väggskiss till Prins Gustafs audiensrum 1750.
miniatyr|Jean Eric Rehns ritningar till lyktgrupper i trapphuset, 1750-tal

Nicodemus Tessin d.y. dog 1728 innan slottsbygget blev klart. Ansvaret övertogs då av Carl Hårleman, även om Nicodemus Tessins ämbete som överintendent formellt övertogs av hans son Carl Gustaf Tessin.von Malmborg m fl (1971), s. 34, 37, 39 och planen över slottet mellan s. 52.

Hårleman utformade stora delar av slottets inre detaljer i en senare stil, mer i samtidens smak: rokoko. På Hårlemans initiativ ändrades även den tidigare tegelröda fasadfärgen till ljusgult (se avsnitt "Färgsättning"). När slottsbygget återupptogs 1727 uppstod igen behov av kvalificerad arbetskraft. På sommaren 1732 anlände så den andra franska konstnärs- och hantverkargruppen till Stockholm; resultatet av Carl Hårlemans underhandlingar i Paris under vintern året innan. I gruppen ingick sex personer: två mästare, Antoine Bellettevon Malmborg m fl (1971), s. 45–52. och Michel Le Lievre samt fyra gesäller.Projekt Runeberg: Svensk Tidskrift, 1925
Viktiga skulptörer och hantverkare under den andra byggnadsfasen inkluderade även
Charles Guillaume Cousin,
Jacques-Philippe Bouchardon,
Pierre Hubert L'Archevêque,
Johan Tobias Sergel och
Adrien Masreliez.
Giovanni Battista Tiepolo tackade nej till att utföra Tessins hantverksuppdrag.von Malmborg m fl (1971), s. 91.

År 1753 dog Carl Hårleman och hans arbete togs över av Carl Johan Cronstedt, som tillsammans med Carl Gustaf Tessin färdigställde slottet. Detta år blev även de delar av slottet klara där kungafamiljen skulle bo, alltså i den norra längan och det som idag är festvåningen i representationsvåningarna. Stockholms slott stod färdigt för inflyttning 1754. Den kungliga familjen, som sedan branden i det gamla slottet hade residerat i Wrangelska palatset på Riddarholmen, flyttade in i sin nya bostad första advent samma år. Istället för respresentationsvåningen valde kungafamiljen dock att bo i den delen som numera kallas Bernadottevåningen. Arbetena med inredningen av de andra delarna av slottet fortsatte även med kungafamiljen på plats. Prioritet gavs åt inredning istället för färdigställande av Slottsbacken och Lejonbacken.Stockholm Gamla Stan: "Kungliga slottet – Byggnationen"

Lejonbacken och Kansliflygeln slutfördes av arkitekt Carl Fredrik Adelcrantz, som även kom att ta över ledningen för inredningsarbetena efter Hårlemans död 1753.


Stockholms slott

Enleveringsgruppen, som består av fyra skulpturer (två till höger och två till vänster om Södra valvet), illustrerar bortförande av kvinnor (enlevering) och skapades av Bernard Foucquet d.ä. i början av 1700-talet.

Sidan du sökte finns ej
Tyvärr, den sidan du söker finns inte på webbplatsen eller så var länken felaktig.
Vi rekommenderar att du kontrollerar så att du har skrivit rätt adress och försöker igen. Kommer du tillbaka igen till denna sida, trots korrigering, så finns inte sidan på webbplatsen. Försök då istället hitta det du söker via menyn som finns längst upp till vänster på denna sida, där finns merparten av alla ämnen och artiklar på vår webbplats.
Du kan också försöka med webbplatskartan som innehåller nästan alla sidor på webbplatsen. Webbplatskartan hittas enklast via länken längst ner på denna sida.
Med Bästa Hälsningar
StockholmGamlaStan
Redaktionen


Stockholms slott


Riksarkivet (Sverige)

För byggnaden, se Riksarkivets huvudbyggnad.

Riksarkivet (RA) är en svensk statlig förvaltningsmyndighet, som sorterar under Kulturdepartementet. Riksarkivet har ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet.1 och 2 §§ förordningen (2009:1593) med instruktion för Riksarkivet. Myndighetschefen kallas riksarkivarie.27 § förordningen med instruktion för Riksarkivet.

Riksarkivet (broschyr, 2005). riksarkivet.se. Läst 18 juni 2015.
Noter
"Digisam".  riksarkivet.se. Läst 18 juni 2015.
"Historik". riksarkivet.se, 2013-05-08/2015-02-25. Läst 18 juni 2015.
"Organisation". riksarkivet.se. Läst 18 juni 2015.

"Att använda arkiven". riksarkivet.se. Läst 18 juni 2015

Referenser Riksarkivet (broschyr, 2005). riksarkivet.se.


Riksarkivet (Sverige)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q109010--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0004-718

Solna kommun

För andra betydelser av "Solna", se Solna (olika betydelser).

Solna kommun eller Solna stad är en kommun i Stockholms län, belägen strax norr om Stockholms innerstad, med Solna som centralort och tätbebyggelse som till största delen tillhör tätorten Stockholm, utom Sörentorp (med före detta polishögskolan) som år 2015 blev utbrutet ur Stockholm och uppgick i tätorten Upplands Väsby och Sollentuna.

Solna är Sveriges tredje minsta kommun till ytan, med en landareal på endast  km². Befolkningsmässigt är Solna landets  största kommun.

Solna kommun ligger i de södra delarna av landskapet Uppland. I sydöst, söder, sydväst och nordväst gränsar kommunen till Stockholms kommun, i väster till Sundbybergs kommun, i nordväst också till Sollentuna kommun och i nordöst till Danderyds kommun, alla i Stockholms län.

Solna är en av de numera 14 kommuner i Sverige som kallar sig stad. Detta formuleras sålunda i kommunens grafiska profil från den 9 december 1991: Kommunens namn är i fortsättningen Solna stad utom i sådana juridiskt bindande sammanhang då lagen föreskriver att beteckningen "kommun" ska användas.

Namn Tillträdde Avgick Politisk tillhörighet    C.-G. Eklund  1971  1977  Folkpartiet   Sune Berglund  1977  1983  Moderaterna   Gösta Fagerberg  1983  1989  Socialdemokraterna   K.-G. Svensson  1989  1991  Socialdemokraterna   Anders Gustâv  1991  1994  Moderaterna   K.-G. Svensson  1994  1998  Socialdemokraterna   Anders Gustâv  1998  2006  Moderaterna   Anders Ekegren (t.f.) 2006  2006  Folkpartiet   Lars-Erik Salminen 2006  2011  Moderaterna   Anders Ekegren (t.f.) 2011  2011  Folkpartiet   Lars-Erik Salminen http://www.dn.se/sthlm/mutatalad-politiker-hoppar-av  2011  2012  Moderaterna   Pehr Granfalk http://www.dn.se/sthlm/granfalk-tar-over-i-solna  2012   Moderaterna

Pehr Granfalk (M) föreslås efterträda avgående Lars-Erik Salminen som kommunstyrelsens ordförande i Solna.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q109010--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0004-719

Solna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q109010--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0004-720

Solna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q109010--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0004-721

Solna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q109010--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0004-722

Solna kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0004.jsonl--Q109010--Lista över kommunstyrelsens ordförande-5--sv-0004-723

Solna kommun