Sveriges Television

Leif Holmkvist. "Produktionsbolag tar strid mot SVT – förnekar dold sponsring", resume.se, 17 november 2016. Åtkomst den 20 november 2016.
 (s 46), svt.se. Åtkomst den 20 november 2016.
"SOM-Seminariet 2017 ", gu.se. Åtkomst den 25 mars 2018.
"Janne Josefsson" (vid 26m13s), Sommar & Vinter i P1, 9 juli 2017. Åtkomst den 14 juli.
Thomas Nilsson. "Aron Flam: SVT censurerade skämt som slår mot vänstern", Resumé, 9 mars 2017. Åtkomst den 2 april 2017.
Rebecca Weidmo Uvell. "43. Islamism & Tvärvändningar med Per Gudmundson ", Borgarbrackor, 28 november 2017. Åtkomst den 6 januari 2017.
"Förtroendebarometern 2018", medieakademien.se, 2018. Arkiverad på Internet Archive, åtkomst den 25 mars 2018.
"SOM-Seminariet 2018 " (s. 42), gu.se. Åtkomst den 10 maj 2018.
Aktuellt (vid 13m30s), Sveriges Television, 24 april 2018.
"Sveriges Televisions public service-redovisning 2017", svt.se. Åtkomst den 15 september 2018.
 medieakademien.se, 2019.
"Trots kraven: SVT fortsätter dölja Melodifestivalens intäkter", Medierna, Sveriges Radio, 8 mars 2019. Åtkomst den 8 mars 2019.
Ulrika Andersson. "Medieförtroende - En fråga om ålder, ideologi och relevans ", gu.se. Åtkomst den 8 juni 2019.
"Är SVT och SR opartiska när det gäller GAL-TAN-skalan?, prisregn efter kritiserad journalistrankning och Västerbottenkommuner i radioskugga" (1m10s), Medierna, 8 juni 2019. Åtkomst den 8 juni 2019.
Carl-Vincent Reimers. "Ny rapport visar på GAL-vinkling i public service" (rapporten "Public service – en bastion för vänsterliberaler?"), 8 juni 2019. Åtkomst den 19 juni 2019.
"Eget gynnande när SVT krängde barnbok på nyhetsplats, DN nyhetsvärderar sin egen tågcharter och Google vägrar betala medier för länkar", Medierna, Sveriges Radio, 5 oktober 2019. Åtkomst den 5 oktober 2019.
Emanuel Karlsten.  medieakademien.se, 11 mars 2020.
 medieakademien.se, 11 mars 2020.
 svt.se.
"Medverkan i SVT", teaterforbundet.se


Sveriges Television

Sveriges Television Aktiebolag (förkortat SVT), ursprungligen Sveriges Radio TV, är ett svenskt massmedieföretag som har till uppgift att bedriva reklamfri televisionsverksamhet i allmänhetens tjänst ("public service"). Det ägs av Förvaltningsstiftelsen för SR, SVT och UR och finansieras genom en speciell avgift, Public service-avgiften, som tas in via skattsedeln. Ledamöterna i SVT:s styrelse utses av styrelsen för Förvaltningsstiftelsen, som är tillsatt av Sveriges regering. SVT:s program går dessutom att se gratis på SVT Play, och även en del direktsändningar. SVT:s program är bara tillgängliga i Sverige.

Enligt ett sändningstillstånd ska SVT ansvara för den allmännyttiga (public service)-produktionen och -utsändningen (tillsammans med Teracom) av television i Sverige. SVT började sända reguljärt 1956, då under namnet Radiotjänst, sedermera Sveriges Radio. Sveriges Radio delades upp i fyra bolag från och med den 1 juli 1979,Televisionens historia i årtal på svt.se då SVT bildades och fick hand om televisionen.

Utbudet riktar sig till alla åldrar och det sända innehållet utgörs till största delen av fiktion, underhållning, sport, kultur och musik men även fritidsfakta, vetenskapsfakta, samhällsfakta och nyheter. De mest sedda programmen på SVT:s kanaler är i kategorierna nöje och sport.

Företagets ägare, Förvaltningsstiftelsen för SR, SVT och UR, utser även företagets styrelse. Styrelseordförande är sedan 2020 Kia Orback Pettersson. Företaget leds av en verkställande direktör, som sedan 2014 är Hanna Stjärne.


Sveriges Television


Karamelodiktstipendiet

thumb|Felix Herngren får KaRAMELodiktstipendiet 2018.
Karamelodiktstipendiet är ett stipendium som årligen utdelas till en förnyare av det svenska språket eller för framstående gärningar inom musik.

Stipendiet har genom åren tilldelats:
 ÅrStipendiatMotiveringKaramelodiktstipendiater  1983  Totte Wallin  För originellt och spännande visskapande i oförutsägbar riktning. 1984  Björn Skifs  För artistisk mångsidighet styrd av värme, humor och dille. 1985  Anne-Lie Rydé  För att hon med säker känsla, fin röstbehandling och tongivande fantasi låter sång och musik genomsyras av en spännande neosensualism med inbyggda klacksparkar. 1986  Mikael Ramel  För personligt artisteri, musikaliskt stigfinneri och klurigt textsnickeri. 1987  Claes Eriksson  En begåvad, kvick galenskapare av verbala och musikaliska krumsprång. Därmed en glimrande representant för den länge åstundande nya svenska humorböljan – vilket meddelas som en i högsta grad positiv efterrakning. 1988  Ainbusk Singers  För att gruppen i sina musikal-presentationer framgångsrikt förenar komisk fränhet med allvar i folkton; aktuellt engagemang med tidlös enebuskis – alltsammans resultatet av en fräsch, gotländsk talangexplosion, lika uppskattad där i När som här i fjärran. 1989  Robert Broberg  För att han i decennier lyckats bana en ensamväg genom underhållningsdjungeln vid sidan av gängse röjare, ofta ett par takter före – och för att han, styrd av skärpt iakttagelseförmåga, lyhörd musikalitet och burlesk humor, framgångsrikt designat och solobefolkat sin alldeles personliga manege. 1990  Ulla Skoog  För att hon, djärvt och personligt, på ett enastående sätt och trotsande alla tillgängliga tabun, demonstrerar att humorn och allvaret har sinne för varandra. 1991  Magnus Uggla  För ett spännande artisteri som väljer oväntade vägar, för slagkraftiga och fröjdefullt fräcka texter och för en musik som inte lämnar melodin i sticket. 1992  Tomas von Brömssen  För en utsökt framställningskonst där det absurda och det rörande förenas i tyngdlöst clowneri med trygg västkustförankring, födande såväl hejdlösa skratt som varma eftertankar. 1993  Marie Bergman  För hennes förmåga att under en lång karriär, fylld av framgångsrika skinnömsningar i populärmusikens labyrinter, förena djupt engagemang med hög kvalitet. 1994  Killinggänget  För att dom, genom dessa ”Killings kätterier”, lyckats förläna ironin kultstatus, lossa den bisarra humorns skruvar bortom förväntan och suveränt utnyttja ”The entertaining art of killing your neighbours babies”. 1995  Peter Dalle  Dråplige Dalle är väl värd att prisa –
ständigt han kunnat talangen bevisa.
Juryn har skrattat och tänkt på't och minns det;
Många många meriter finns det 1996  Louise Hoffsten  En sjungande munspelande musikant som banat sin personliga väg genom pop-djungeln och landat i en explosion av het blond puls, tuffa tonslingor och ordkynniga texter – hela tiden med jazzen i ryggmärgen och med en östgöta-trygg distans till sig själv. 1997  Wille Crafoord  För lekfull ordbehandling – oftast mitt i prick och för musik med ny typ av annorlunda kick. 1998  Hannes HolmMåns Herngren  För deras framgångsrika vandring från fräcka förspel till huvudfilmer fyllda av skön komik och varm skarpsyn. 1999  Viba Femba  För dessa kvintettingars suveränt sångliga stigfinneri med en förförisk blandning av precision i musik, kvickt provocemang i text och glad ödmjukhet vid leverans. 2000  Robyn  För att hon genom sitt skapande och framförande av närmast elektriskt laddade låtar, i förening med klokskap och tuff karisma, har satt spännande spår i musikmyllan – ”En den unga popens fixstjärna; rytmiskt svävande över mörka vatten”. 2001  Fredrik Lindström  …som med imponerande färdighet i komisk brisering och språkdissekering lämnat värdefulla stämplar i svensk underhållningsmylla – allt från den vassa Hassans kvicka stickspår till lackskoschlagerfjät av Harry Viktor.  2002  The Real Group  ”…för ett virtuost grupparbete där stämmor med raffinerad precision omfamnar och adlar kräset utvalda melodier och spännande nyskapelser med kick i texten. 2003  Peter Carlsson  För ett unikt artisteri av hög värmegrad som i många skepnader, tillsynes förstrött, släntrar sig igenom en oemotståndlig blandning av filosofisk bondkomik, suggestiv blues, skrattskapande språkvolter, finstämda visor och ett enastående rytmiskt hålligång med diverse köksattiraljer – men också för att han lyckats upprätthålla något så ovanligt som en diskret pyramidal succé år efter år i alldeles egen Scala. 2004  Lena Philipsson  För ett välutvecklat artisteri och ett skräddarsytt musiksinne – för en sprakande scennärvaro med hemliga underströmmar i sångleveransen – och för hennes förmåga att ge enkla texter karaktären av privilegierade privatbudskap. 2005  Sissela Kyle  För hennes suveräna uppvisning i precis komik där träffsäkerheten är total och där satirkulor fyras av i exakt rätt nanosekund från en ramp kamouflerad till sanslös grannflicka. Här är en artist som överrumplar, som är roligt oroande och som kommer från många håll. 2006  Kalle Moraeus  För ymnig musikalisk mångsidighet, total strängkontroll och imponerande stråkkunskaper men även för hans showmanskap, där han med karismatisk frodighet sätter kick i kadenserna och, inte minst, för hans riksomfattande spridning av en nära nog pandemisk musikantglädje. 2007  Henrik Dorsin  För att han med kvicka slevslängar och andra yttringar av synnerligen godkänd kvalitetsunderhållning, så tydligt visar att en ny kreativ humorgeneration är på ”upp-sprattling”. 2008  Babben Larsson  För att hon med humor och värme så giftigt och precist kan leverera – inte bara poänger och ”one-liners” – utan även ädel sång och text med träffsäker tajming.
Från ”småtting i julottan” via ”3:a med pentry” och dessutom kvarnhjulsguide – har hon blivit en karismatisk ”stå-upp, relax, koppla-av-drottning i världsklass”. 2009  Johan Ulveson  För att han under flera decennier visat sig vara en varmhjärtad företrädare för precis komik. 2010  Maria Lundqvist   med sin alldeles egen komiska ådra bidragit till att lyfta själva knäppheten mot nya höjder – bland annat genom sin förmåga att skickligt spela på ”tajmad otajming”. I sitt vida spektrum av rolltolkningar har hon gestaltat mänsklighet, värme och ett behövligt fång av galenskap. Man tackar och ger sin ”Sally-ut”!  2011  Johan Glans  För att han med egensinnig förmåga, friskt och fräckt, bidragit till stå-upp-komedins spännvidd med absolut intelligent komik. Johan Glans är dessutom en av samtidens mest omedelbara parlamentariker. Och en av få svenskar som kan skratta på franska. Det är sådant folk vi behöver!http://www.dn.se/kultur-noje/scen/karamelodiktpriset-till-johan-glans 2012  Eva Rydberg  För att hon etablerat en makalös spännvidd som dansare, clown, komedienne, skådespelerska, imitatör och sångerska inom såväl lustspel, bondkomik, teater och cirkus. 2013  Carl-Einar Häckner  För att han på ett unikt sätt och med varmt hjärta besjälar en kombination av varieté, vaudeville, cirkus och revy. Med sin trollkonst, sin musik, dikter och galenskap har han format en tradition och satt den i spinn. 2014  Kristina Lugn  För att hon med sitt egenartade sinne för skönheten i det obegripliga – humoristiskt och drastiskt – berör till eftertanke och engagemang. Med poetens känsla och till vår fröjd och berusning, lyckas hon få oss att bättre förstå det svenska språket. 2015  Niklas Strömstedt  För att han med spjuveraktig nyfikenhet och med hantverkarens gedigna känslighet delar med sig av sin mångsidighet som musikant, låtskrivare, popsnickrare, gitarrist, programledare och inte minst som översättare. 2016  Per Andersson  För att han från tvättstugan i Mölndal med hemsnickrade revyer kom att bli en fullständigt enastående parlamentariker, revykomiker och underhållare med en käftslängdhet som når himmelska höjder. 2017  Lisa Nilsson  För att hon med sin mångsidighet – såväl inom pop, rock och visa som inom teater – utvecklat bredd och djup med särpräglad finess och känsla 2018  Felix Herngren  För att han med gediget konstnärskap visat en absolut känsla för komiskt finlir genom bland annat skapelser från "Bert – den sista oskulden” och ”Adam och Eva” till ”Vuxna människor” och hundraåringar på Solsidan. Karaktärer som Papi Raul och Dan Bäckman har dessutom envist trängt sig på var och en av oss på ett retfullt roande sätt. 2019Suzanne ReuterFör att hon med en exceptionell, meriterande bredd och höjd som skådespelare och komedienn genom till exempel ”Lorry”, "Cleo" och ”Vår tid är nu” visat att hon är allt annat än en ”Svensson Svensson”. Hon är outstanding i sin sällsynta förmåga att kombinera humor och timing till perfektion i rakbladsvassa one-liners.https://www.dn.se/kultur-noje/suzanne-reuter-far-arets-karamelodiktstipendium/ 2020Bengan JansonFör ett fröjdefullt musikanteri, med en lekfullhet och precision det sannerligen svänger om

Stipendiater Stipendiet har genom åren tilldelats: ÅrStipendiatMotiveringKaramelodiktstipendiater 1983 Totte Wallin För originellt och spännande visskapande i oförutsägbar riktning. 1984 Björn Skifs


Karamelodiktstipendiet


Karamelodiktstipendiet

Stipendiet har genom åren tilldelats:
 ÅrStipendiatMotiveringKaramelodiktstipendiater  1983  Totte Wallin  För originellt och spännande visskapande i oförutsägbar riktning. 1984  Björn Skifs  För artistisk mångsidighet styrd av värme, humor och dille. 1985  Anne-Lie Rydé  För att hon med säker känsla, fin röstbehandling och tongivande fantasi låter sång och musik genomsyras av en spännande neosensualism med inbyggda klacksparkar. 1986  Mikael Ramel  För personligt artisteri, musikaliskt stigfinneri och klurigt textsnickeri. 1987  Claes Eriksson  En begåvad, kvick galenskapare av verbala och musikaliska krumsprång. Därmed en glimrande representant för den länge åstundande nya svenska humorböljan – vilket meddelas som en i högsta grad positiv efterrakning. 1988  Ainbusk Singers  För att gruppen i sina musikal-presentationer framgångsrikt förenar komisk fränhet med allvar i folkton; aktuellt engagemang med tidlös enebuskis – alltsammans resultatet av en fräsch, gotländsk talangexplosion, lika uppskattad där i När som här i fjärran. 1989  Robert Broberg  För att han i decennier lyckats bana en ensamväg genom underhållningsdjungeln vid sidan av gängse röjare, ofta ett par takter före – och för att han, styrd av skärpt iakttagelseförmåga, lyhörd musikalitet och burlesk humor, framgångsrikt designat och solobefolkat sin alldeles personliga manege. 1990  Ulla Skoog  För att hon, djärvt och personligt, på ett enastående sätt och trotsande alla tillgängliga tabun, demonstrerar att humorn och allvaret har sinne för varandra. 1991  Magnus Uggla  För ett spännande artisteri som väljer oväntade vägar, för slagkraftiga och fröjdefullt fräcka texter och för en musik som inte lämnar melodin i sticket. 1992  Tomas von Brömssen  För en utsökt framställningskonst där det absurda och det rörande förenas i tyngdlöst clowneri med trygg västkustförankring, födande såväl hejdlösa skratt som varma eftertankar. 1993  Marie Bergman  För hennes förmåga att under en lång karriär, fylld av framgångsrika skinnömsningar i populärmusikens labyrinter, förena djupt engagemang med hög kvalitet. 1994  Killinggänget  För att dom, genom dessa ”Killings kätterier”, lyckats förläna ironin kultstatus, lossa den bisarra humorns skruvar bortom förväntan och suveränt utnyttja ”The entertaining art of killing your neighbours babies”. 1995  Peter Dalle  Dråplige Dalle är väl värd att prisa –
ständigt han kunnat talangen bevisa.
Juryn har skrattat och tänkt på't och minns det;
Många många meriter finns det 1996  Louise Hoffsten  En sjungande munspelande musikant som banat sin personliga väg genom pop-djungeln och landat i en explosion av het blond puls, tuffa tonslingor och ordkynniga texter – hela tiden med jazzen i ryggmärgen och med en östgöta-trygg distans till sig själv. 1997  Wille Crafoord  För lekfull ordbehandling – oftast mitt i prick och för musik med ny typ av annorlunda kick. 1998  Hannes HolmMåns Herngren  För deras framgångsrika vandring från fräcka förspel till huvudfilmer fyllda av skön komik och varm skarpsyn. 1999  Viba Femba  För dessa kvintettingars suveränt sångliga stigfinneri med en förförisk blandning av precision i musik, kvickt provocemang i text och glad ödmjukhet vid leverans. 2000  Robyn  För att hon genom sitt skapande och framförande av närmast elektriskt laddade låtar, i förening med klokskap och tuff karisma, har satt spännande spår i musikmyllan – ”En den unga popens fixstjärna; rytmiskt svävande över mörka vatten”. 2001  Fredrik Lindström  …som med imponerande färdighet i komisk brisering och språkdissekering lämnat värdefulla stämplar i svensk underhållningsmylla – allt från den vassa Hassans kvicka stickspår till lackskoschlagerfjät av Harry Viktor.  2002  The Real Group  ”…för ett virtuost grupparbete där stämmor med raffinerad precision omfamnar och adlar kräset utvalda melodier och spännande nyskapelser med kick i texten. 2003  Peter Carlsson  För ett unikt artisteri av hög värmegrad som i många skepnader, tillsynes förstrött, släntrar sig igenom en oemotståndlig blandning av filosofisk bondkomik, suggestiv blues, skrattskapande språkvolter, finstämda visor och ett enastående rytmiskt hålligång med diverse köksattiraljer – men också för att han lyckats upprätthålla något så ovanligt som en diskret pyramidal succé år efter år i alldeles egen Scala. 2004  Lena Philipsson  För ett välutvecklat artisteri och ett skräddarsytt musiksinne – för en sprakande scennärvaro med hemliga underströmmar i sångleveransen – och för hennes förmåga att ge enkla texter karaktären av privilegierade privatbudskap. 2005  Sissela Kyle  För hennes suveräna uppvisning i precis komik där träffsäkerheten är total och där satirkulor fyras av i exakt rätt nanosekund från en ramp kamouflerad till sanslös grannflicka. Här är en artist som överrumplar, som är roligt oroande och som kommer från många håll. 2006  Kalle Moraeus  För ymnig musikalisk mångsidighet, total strängkontroll och imponerande stråkkunskaper men även för hans showmanskap, där han med karismatisk frodighet sätter kick i kadenserna och, inte minst, för hans riksomfattande spridning av en nära nog pandemisk musikantglädje. 2007  Henrik Dorsin  För att han med kvicka slevslängar och andra yttringar av synnerligen godkänd kvalitetsunderhållning, så tydligt visar att en ny kreativ humorgeneration är på ”upp-sprattling”. 2008  Babben Larsson  För att hon med humor och värme så giftigt och precist kan leverera – inte bara poänger och ”one-liners” – utan även ädel sång och text med träffsäker tajming.
Från ”småtting i julottan” via ”3:a med pentry” och dessutom kvarnhjulsguide – har hon blivit en karismatisk ”stå-upp, relax, koppla-av-drottning i världsklass”. 2009  Johan Ulveson  För att han under flera decennier visat sig vara en varmhjärtad företrädare för precis komik. 2010  Maria Lundqvist   med sin alldeles egen komiska ådra bidragit till att lyfta själva knäppheten mot nya höjder – bland annat genom sin förmåga att skickligt spela på ”tajmad otajming”. I sitt vida spektrum av rolltolkningar har hon gestaltat mänsklighet, värme och ett behövligt fång av galenskap. Man tackar och ger sin ”Sally-ut”!  2011  Johan Glans  För att han med egensinnig förmåga, friskt och fräckt, bidragit till stå-upp-komedins spännvidd med absolut intelligent komik. Johan Glans är dessutom en av samtidens mest omedelbara parlamentariker. Och en av få svenskar som kan skratta på franska. Det är sådant folk vi behöver!http://www.dn.se/kultur-noje/scen/karamelodiktpriset-till-johan-glans 2012  Eva Rydberg  För att hon etablerat en makalös spännvidd som dansare, clown, komedienne, skådespelerska, imitatör och sångerska inom såväl lustspel, bondkomik, teater och cirkus. 2013  Carl-Einar Häckner  För att han på ett unikt sätt och med varmt hjärta besjälar en kombination av varieté, vaudeville, cirkus och revy. Med sin trollkonst, sin musik, dikter och galenskap har han format en tradition och satt den i spinn. 2014  Kristina Lugn  För att hon med sitt egenartade sinne för skönheten i det obegripliga – humoristiskt och drastiskt – berör till eftertanke och engagemang. Med poetens känsla och till vår fröjd och berusning, lyckas hon få oss att bättre förstå det svenska språket. 2015  Niklas Strömstedt  För att han med spjuveraktig nyfikenhet och med hantverkarens gedigna känslighet delar med sig av sin mångsidighet som musikant, låtskrivare, popsnickrare, gitarrist, programledare och inte minst som översättare. 2016  Per Andersson  För att han från tvättstugan i Mölndal med hemsnickrade revyer kom att bli en fullständigt enastående parlamentariker, revykomiker och underhållare med en käftslängdhet som når himmelska höjder. 2017  Lisa Nilsson  För att hon med sin mångsidighet – såväl inom pop, rock och visa som inom teater – utvecklat bredd och djup med särpräglad finess och känsla 2018  Felix Herngren  För att han med gediget konstnärskap visat en absolut känsla för komiskt finlir genom bland annat skapelser från "Bert – den sista oskulden” och ”Adam och Eva” till ”Vuxna människor” och hundraåringar på Solsidan.


Arvid Carlsson

Per Arvid Emil Carlsson, född 25 januari 1923 i Uppsala, död 29 juni 2018 i Göteborg, var en svensk farmakolog och professor emeritus vid Göteborgs universitet och mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin år 2000.

Arvid Carlsson tilldelades 1979 Wolfpriset i medicin tillsammans med Roger W. Sperry och Oleh Hornykiewicz.

Carlsson tilldelades år 2000 Nobelpriset i fysiologi eller medicin för sina "upptäckter rörande signalsubstanser i nervsystemet". Bland annat studerade han signalsubstanserna dopamin och serotonin. Han delade priset med amerikanerna Paul Greengard och Eric R. Kandel.
Signalerna från en nervcell till en annan överförs med hjälp av olika signalsubstanser. Signalöverföringen sker i speciella kontaktpunkter, så kallade synapser. En enda nervcell kan ha tusentals kontaktpunkter med andra nervceller.

Carlsson upptäckte att dopamin är en sådan signalsubstans i hjärnan och att dopamin har stor betydelse för kontrollen av våra rörelser. Hans forskningsrön ledde i sin tur till insikten att Parkinsons sjukdom orsakas av dopaminbrist i vissa delar av hjärnan. Detta ledde sedan till framställandet av Levodopa, ett effektivt läkemedel mot denna sjukdom.

Den andre nobelpristagaren i medicin år 2000, Paul Greengard upptäckte vilka effekter dopamin och en rad andra signalsubstanser har på nervsystemet. Signalsubstanserna påverkar först en receptor på cellens yta. Det utlöser en kaskad av reaktioner som påverkar vissa nyckelproteiner som i sin tur reglerar olika funktioner i cellen. Proteinernas form och funktion förändras genom att fosfatgrupper tillförs (fosforylering) eller tas bort (defosforylering). Genom denna mekanism kan signalsubstanser överföra sina budskap mellan nervceller.

Den tredje nobelpristagaren i medicin år 2000, Eric Kandel, upptäckte sedan hur synapsernas effektivitet kan förändras och med vilka molekylära mekanismer detta sker. Han visade att synapsernas funktion är central för inlärning och minne. För uppkomsten av en form av korttidsminne spelar proteinfosforylering i synapsen en viktig roll. För att ett långtidsminne ska uppstå krävs dessutom nybildning av proteiner, vilket bland annat leder till att synapsens form och funktion förändras.

Carlssons studier kring dopaminets funktion ledde 1963 till ännu ett vetenskapligt genombrott. Han upptäckte, att de läkemedel som lindrar symtomen vid schizofreni och andra psykossjukdomar utövar sina effekter genom att minska dopaminets inflytande i hjärnan. Det var också Arvid Carlsson och hans medarbetare som först insåg att en selektiv förstärkning av signalämnet serotonin utgör ett effektivt och skonsamt sätt att behandla depressioner. Carlsson tog i samarbete med Astra i slutet av 1970-talet fram det första SSRI-preparatet Zelmid (Zimelidin), som inregistrerades i Sverige 1982. På grund av sällsynta men allvarliga biverkningar avregistrerades dock detta preparat efter en tid. Andra läkemedel som Prozac och Cipramil, baseras på samma verkningsmekanism. Dessa preparat anses ha revolutionerat behandlingen av depression och ångestsjukdomar.

Iakttagelsen att man kan påverka symtomen vid Parkinsons sjukdom och psykos genom att modifiera dopaminaktiviteten har varit av avgörande betydelse för förståelsen av dessa sjukdomar. Men ännu viktigare är att man genom dessa studier för första gången fick klart för sig att det faktiskt är möjligt att påverka hjärnans funktion genom att modulera de signalämnen som sköter kommunikationen mellan nervcellerna med hjälp av farmaka. I stort sett all senare forskning kring läkemedelsbehandling av neurologiska och psykiska sjukdomar bygger på denna av Arvid Carlsson anvisade strategi.

Arvid Carlsson Institutet fanns på Medicinarberget vid Sahlgrenska sjukhuset, men lades ner 2006 efter interna stridigheter. Arvid Carlsson var med om att bilda Arvid Carlsson Fonden där han var styrelseledamot.


Arvid Carlsson

Arvid Carlsson tilldelades 1979 Wolfpriset i medicin tillsammans med Roger W. Sperry och Oleh Hornykiewicz.

Carlsson tilldelades år 2000 Nobelpriset i fysiologi eller medicin för sina "upptäckter rörande signalsubstanser i nervsystemet". Bland annat studerade han signalsubstanserna dopamin och serotonin. Han delade priset med amerikanerna Paul Greengard och Eric R. Kandel.
Signalerna från en nervcell till en annan överförs med hjälp av olika signalsubstanser. Signalöverföringen sker i speciella kontaktpunkter, så kallade synapser. En enda nervcell kan ha tusentals kontaktpunkter med andra nervceller.

Carlsson upptäckte att dopamin är en sådan signalsubstans i hjärnan och att dopamin har stor betydelse för kontrollen av våra rörelser. Hans forskningsrön ledde i sin tur till insikten att Parkinsons sjukdom orsakas av dopaminbrist i vissa delar av hjärnan. Detta ledde sedan till framställandet av Levodopa, ett effektivt läkemedel mot denna sjukdom.

Den andre nobelpristagaren i medicin år 2000, Paul Greengard upptäckte vilka effekter dopamin och en rad andra signalsubstanser har på nervsystemet. Signalsubstanserna påverkar först en receptor på cellens yta. Det utlöser en kaskad av reaktioner som påverkar vissa nyckelproteiner som i sin tur reglerar olika funktioner i cellen. Proteinernas form och funktion förändras genom att fosfatgrupper tillförs (fosforylering) eller tas bort (defosforylering). Genom denna mekanism kan signalsubstanser överföra sina budskap mellan nervceller.

Den tredje nobelpristagaren i medicin år 2000, Eric Kandel, upptäckte sedan hur synapsernas effektivitet kan förändras och med vilka molekylära mekanismer detta sker. Han visade att synapsernas funktion är central för inlärning och minne. För uppkomsten av en form av korttidsminne spelar proteinfosforylering i synapsen en viktig roll. För att ett långtidsminne ska uppstå krävs dessutom nybildning av proteiner, vilket bland annat leder till att synapsens form och funktion förändras.

Carlssons studier kring dopaminets funktion ledde 1963 till ännu ett vetenskapligt genombrott. Han upptäckte, att de läkemedel som lindrar symtomen vid schizofreni och andra psykossjukdomar utövar sina effekter genom att minska dopaminets inflytande i hjärnan. Det var också Arvid Carlsson och hans medarbetare som först insåg att en selektiv förstärkning av signalämnet serotonin utgör ett effektivt och skonsamt sätt att behandla depressioner. Carlsson tog i samarbete med Astra i slutet av 1970-talet fram det första SSRI-preparatet Zelmid (Zimelidin), som inregistrerades i Sverige 1982. På grund av sällsynta men allvarliga biverkningar avregistrerades dock detta preparat efter en tid. Andra läkemedel som Prozac och Cipramil, baseras på samma verkningsmekanism. Dessa preparat anses ha revolutionerat behandlingen av depression och ångestsjukdomar.

Iakttagelsen att man kan påverka symtomen vid Parkinsons sjukdom och psykos genom att modifiera dopaminaktiviteten har varit av avgörande betydelse för förståelsen av dessa sjukdomar. Men ännu viktigare är att man genom dessa studier för första gången fick klart för sig att det faktiskt är möjligt att påverka hjärnans funktion genom att modulera de signalämnen som sköter kommunikationen mellan nervcellerna med hjälp av farmaka. I stort sett all senare forskning kring läkemedelsbehandling av neurologiska och psykiska sjukdomar bygger på denna av Arvid Carlsson anvisade strategi.

Han har också varit med om att ta fram blodtrycks- och astmamedicin.http://www.dn.se/nyheter/vetenskap/jag-motte-arvid-carlsson-i-gallerian

Carlsson har kritiserat läkemedelsföretagen och stamcellsforskningen. Han menar att media ger en alltför positiv bild av neurogenes och nybildningen av hjärnceller hos vuxna. Han menar att det inte är bevisat att nya nervceller kan ersätta döda nervceller hos vuxna människor.

Arvid Carlsson bildade Carlsson Research AB, för att sedan, enligt hans egen uppgift, ha tvingats lämna sitt bolag, enligt andra ha frivilligt sålt sin aktieandel i företaget. Arvid Carlsson Institutet fanns på Medicinarberget vid Sahlgrenska sjukhuset, men lades ner 2006 efter interna stridigheter.


Arvid Carlsson


Katarina Frostenson

miniatyr|Tucholskypristagaren Uladzimir Njakljajeu och Katarina Frostenson i Stockholm 2014.
Alma Katarina Frostenson Arnault, ogift Frostenson, född 5 mars 1953 i Brännkyrka församling i Stockholm, är en svensk lyriker och översättare. Hon var ledamot av Svenska Akademien 1992–2019 på stol nr 18.

Frostenson debuterade med I mellan 1978 och beskrevs 1985 av Dagens Nyheters litteratursida att ha "kommit att inta en framskjuten position i den nya svenska poesin". Hennes lyriska språk som konsekvent undviker allt metaforiskt bildskapande och andra konventioner är ett säreget inslag i den svenska lyriken. De tidiga verken var en egensinnig och ofta svårtillgänglig diktning inriktad på själva språkets klang och sammansättning. Med Joner (1991) skedde en förnyelse med berättande inslag av myt och saga, bland annat med en diktsvit influerad av den medeltida balladen Jungfrun i hindhamn. Denna inriktning fortsätts i den tematiskt närbesläktade Tankarna (1994) som blev en av årets nomineringar till Nordiska rådets litteraturpris, samt Korallen (1999). Frostenson provade även en sagoinfluerad stil i prosaform med den uppmärksammade Berättelser från dom (1992). I Flodtid (2011) märktes ännu en förnyelse med en större öppenhet inför omvärlden och samtiden, även denna nominerad till Nordiska rådets litteraturpris.

Hon skrev librettot till Sven-David Sandströms opera Staden som uruppfördes på Kungliga Operan 1998.

Katarina Frostenson
Frostenson, Katarina, född 5 mars 1953, författare, ledamot av Svenska Akademien 1992–2019; brorsdotter till Anders Frostenson. Efter debutsamlingen I mellan (1978) framträdde Katarina Frostenson som en av 1980-talets ledande lyriker. Samlingar som Rena land (1980), Den(36 av 247 ord)
Vill du få tillgång till hela artikeln?
Testa NE.se gratis eller Logga in
Information om artikeln Visa Stäng
Medverkande
Litteraturanvisning
S. Bergsten, Klang och åter: Tre röster i samtida svensk kvinnolyrik (1997);
A. Fioretos, ”Frostensons mun: Fjorton anteckningar och två efterskrifter” i M. Grive & C. Wahlin (utgivare), Att skriva sin tid (1993);
C. Franzén, För en litteraturens etik: En studie i Birgitta Trotzigs och Katarina Frostensons författarskap (2007);
Barbro Sigfridsson, Jagets plats: Gestaltningen av det kvinnliga subjektet i Katarina Frostensons Nilen, Traum, Sal P och Staden (2003).
Källangivelse
Nationalencyklopedin, Katarina Frostenson. http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/lång/katarina-frostenson


Katarina Frostenson

Frostenson debuterade med I mellan 1978 och beskrevs 1985 av Dagens Nyheters litteratursida att ha "kommit att inta en framskjuten position i den nya svenska poesin". Hennes lyriska språk som konsekvent undviker allt metaforiskt bildskapande och andra konventioner är ett säreget inslag i den svenska lyriken. De tidiga verken var en egensinnig och ofta svårtillgänglig diktning inriktad på själva språkets klang och sammansättning. Med Joner (1991) skedde en förnyelse med berättande inslag av myt och saga, bland annat med en diktsvit influerad av den medeltida balladen Jungfrun i hindhamn. Denna inriktning fortsätts i den tematiskt närbesläktade Tankarna (1994) som blev en av årets nomineringar till Nordiska rådets litteraturpris, samt Korallen (1999). Frostenson provade även en sagoinfluerad stil i prosaform med den uppmärksammade Berättelser från dom (1992). I Flodtid (2011) märktes ännu en förnyelse med en större öppenhet inför omvärlden och samtiden, även denna nominerad till Nordiska rådets litteraturpris.

Frostenson har även nått framgångar som dramatiker. Hon debuterade som författare för scenen 1990 med fyra monodramer som har blivit uppförda på scen och i radio.


Katarina Frostenson

Frostenson debuterade med I mellan 1978 och beskrevs 1985 av Dagens Nyheters litteratursida att ha "kommit att inta en framskjuten position i den nya svenska poesin". Hennes lyriska språk som konsekvent undviker allt metaforiskt bildskapande och andra konventioner är ett säreget inslag i den svenska lyriken. De tidiga verken var en egensinnig och ofta svårtillgänglig diktning inriktad på själva språkets klang och sammansättning. Med Joner (1991) skedde en förnyelse med berättande inslag av myt och saga, bland annat med en diktsvit influerad av den medeltida balladen Jungfrun i hindhamn. Denna inriktning fortsätts i den tematiskt närbesläktade Tankarna (1994) som blev en av årets nomineringar till Nordiska rådets litteraturpris, samt Korallen (1999). Frostenson provade även en sagoinfluerad stil i prosaform med den uppmärksammade Berättelser från dom (1992). I Flodtid (2011) märktes ännu en förnyelse med en större öppenhet inför omvärlden och samtiden, även denna nominerad till Nordiska rådets litteraturpris.

Frostenson har även nått framgångar som dramatiker. Hon debuterade som författare för scenen 1990 med fyra monodramer som har blivit uppförda på scen och i radio. 2 Skådespel från 1996 har uruppförts på Kungliga Dramatiska Teatern. År 2002 sattes Kristallvägen upp på Judiska teatern i Stockholm.


Lunds universitet

Lunds universitet (ursprungligt namn Regia Academia Carolina, Kungliga Karolinska akademien) är ett svenskt statligt universitet. Det grundades 1666 som det då femte universitetet under dåvarande svensk överhöghet och är det nutida Sveriges näst äldsta lärosäte efter Uppsala universitet. Lunds universitet är ett av de största universiteten i Norden. Under medeltiden fanns en tidigare institution för högre utbildning i Lund.

Lund rankas återkommande som ett av världens 100 främsta lärosäten. Universitetet kom till exempel på plats 92 i QS World Rankings 2020.

År 2022 har lärosätet omkring 46 000 studenter per år (35 000 individer per termin) och över 8 000 anställda. Universitetet har campus i Lund, Helsingborg och Malmö, samt en trafikflyghögskola i Ljungbyhed. Lunds universitet har cirka 270 utbildningsprogram på grundutbildnings- och avancerad nivå och cirka 1 400 fristående kurser. Omsättningen är totalt 9 miljarder, varav två tredjedelar går till forskning och en tredjedel till utbildning.
Lunds universitet samarbetar med över 640 partneruniversitet i omkring 70 länder och är medlem i de internationella nätverken League of European Research Universities (LERU) och Universitas 21.

I Lund utvecklas två stora forskningsanläggningar med koppling till universitetet: synkrotronljusanläggningen MAX IV som invigdes i juni 2016 och europeiska ESS som blir världens mest kraftfulla neutronkälla när den öppnar för full drift mot slutet av 2027.

Lunds universitet rankas ofta som ett av de främsta i Sverige och på en framträdande plats i Europa och världen.

 Organisation År Rankning i världen Fokus ranking av Sveriges bästa högskolorFokus högskolerankning 2012 - Academic Ranking of World Universities (Shanghairankingen) Academic Ranking of World Universities 2022 101-150 QS World University RankingsQS Top Universities: Top 400 universities 2022 87 URAP - Ranking by academic performance 2015 89 Wuhan Ranking 2007Wuhan Ranking 2007 2012 186 Times Higher EducationTimes Higher Education 2022 116
* Bland de universitet som inte är inriktade på ett eller ett fåtal vetenskapliga områden rankas Lunds universitet främst. Urank gör också jämförelser inom tre utbildningsområden. Lunds universitet hamnar på första plats inom området Vård och medicin, på andra plats inom området Teknik och naturvetenskap och på andra plats inom området Humaniora och samhällsvetenskap


Lunds universitet

Lunds universitet rankas ofta som ett av de främsta i Sverige och på en framträdande plats i Europa och världen.

 Organisation År Rankning i världen Fokus ranking av Sveriges bästa högskolorFokus högskolerankning 2012 - Academic Ranking of World Universities (Shanghairankingen) Academic Ranking of World Universities 2022 101-150 QS World University RankingsQS Top Universities: Top 400 universities 2022 87 URAP - Ranking by academic performance 2015 89 Wuhan Ranking 2007Wuhan Ranking 2007 2012 186 Times Higher EducationTimes Higher Education 2022 116
* Bland de universitet som inte är inriktade på ett eller ett fåtal vetenskapliga områden rankas Lunds universitet främst.


Lunds universitet


Herman Lindqvist (författare)

Bror Herman Lindqvist, född 1 april 1943 i Bromma församling i Stockholm, är en svensk journalist, författare och populärhistoriker.

Lindqvist har från akademiskt skolade historiker fått kritik för att en del av hans böcker innehåller faktafel och kontroversiella värderingar. 2000 drogs hela förstaupplagan av Lindqvists bok Drömmar och verklighet in av hans dåvarande förlag Norstedts på grund av att han där, utan faktagrund och mot befintlig historisk forskning, pekade ut professor Karl-Gustaf Hildebrand som antisemit. Efter korrigering utkom boken i ny version.

År 2012 stoppade Bonniers utgivningen av Lindqvists memoarer, Mitt i allt, sedan Dagens Nyheter-journalisten Henrik Arnstad anklagat Lindqvist för historieförfalskning då Lindqvist i memoarerna än en gång anklagat Hildebrand för antisemitism. Lindqvist hävdade senare i ett e-brev till Dagens Nyheter att kontroversen berodde på en olycklig formulering och att han inte hade för avsikt att peka ut Hildebrand som nazist. Han meddelade även att formuleringen skulle tas bort. Memoarerna utkom strax efteråt i korrigerad form.

I samband med att svenska prinsessan Estelles namn kungjordes 2012 gav Lindqvist ett negativt utlåtande om namnvalet. Kommentaren att namnet "låter som en nattklubbsdrottning", väckte skarpa reaktioner. Senare bad Lindqvist om ursäkt.

Våren 2012 hamnade Lindqvist även i blåsväder efter att ha medverkat i en intervju för en högerextremistisk webbplats

Våren 2012 hamnade Lindqvist även i blåsväder efter att ha medverkat i en intervju för en högerextremistisk webbplats.

Författaren Herman Lindqvist har hamnat i blåsväder sedan han ställt upp för en intervju med den extremnationalistiska nättidningen nationell.nu.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Herman Lindqvist (författare)


Herman Lindqvist (författare)

Lindqvist har från akademiskt skolade historiker fått kritik för att en del av hans böcker innehåller faktafel och kontroversiella värderingar. 2000 drogs hela förstaupplagan av Lindqvists bok Drömmar och verklighet in av hans dåvarande förlag Norstedts på grund av att han där, utan faktagrund och mot befintlig historisk forskning, pekade ut professor Karl-Gustaf Hildebrand som antisemit. Efter korrigering utkom boken i ny version.

År 2012 stoppade Bonniers utgivningen av Lindqvists memoarer, Mitt i allt, sedan Dagens Nyheter-journalisten Henrik Arnstad anklagat Lindqvist för historieförfalskning då Lindqvist i memoarerna än en gång anklagat Hildebrand för antisemitism. Lindqvist hävdade senare i ett e-brev till Dagens Nyheter att kontroversen berodde på en olycklig formulering och att han inte hade för avsikt att peka ut Hildebrand som nazist. Han meddelade även att formuleringen skulle tas bort. Memoarerna utkom strax efteråt i korrigerad form.

I samband med att svenska prinsessan Estelles namn kungjordes 2012 gav Lindqvist ett negativt utlåtande om namnvalet. Kommentaren att namnet "låter som en nattklubbsdrottning", väckte skarpa reaktioner. Senare bad Lindqvist om ursäkt.


Britta Lejon

Britta Cecilia Lejon, född 2 november 1964 i Järfälla, är en svensk politiker (socialdemokrat). Hon var statsråd (demokrati- och förvaltningsminister, konsumentminister och ungdomsminister) 1998–2002 och riksdagsledamot (tjänstgörande ersättare respektive statsrådsersättare) 2002–2006, invald för Stockholms läns valkrets.

Lejon var tjänstgörande ersättare för Björn von Sydow 21 oktober 2002–14 juni 2004 och statsrådsersättare för Mona Sahlin från och med 15 juni 2004. Detta framgår av Sveriges riksdags protokoll 2002/03:8 (§ 4) och 2003/04:128 (§ 2).
Lejon var invald i Sveriges riksdag för Stockholms läns valkrets. Valkretsen framgår av riksdagens protokoll 2002/03:1 (§ 2; ersättare)

Noter Lejon var tjänstgörande ersättare för Björn von Sydow 21 oktober 2002–14 juni 2004 och statsrådsersättare för Mona Sahlin från och med 15 juni 2004.

Riksdagens snabbprotokoll
Protokoll 2002/03:1
Måndagen den 30 september
Kl. 11.00 - 11.42
Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor
Protokoll
2002/03:1
-----------------------------------------------------------------------------
1 § Hälsningsanförande av ålderspresidenten
Anf. 1 Ålderspresident ANDERS
BJÖRCK (m):
Ärade kammarledamöter! I egenskap av ålders-
president hälsar jag er varmt välkomna till riksmötets
första sammanträde.
Jag vänder mig särskilt till dem som för första
gången är ledamöter av Sveriges riksdag. Väljarna
har gett er och oss övriga ledamöter det finaste upp-
drag som en svensk medborgare kan inneha, att som
folkvald få verka i landets högsta beslutande organ,
riksdagen.
Riksdagsledamotskapet ger inflytande, möjlighe-
ter att påverka, ja, ibland till och med makt - men
inte utan vidare. Inget annat samhällsorgan står över
riksdagen. Den har sitt mandat direkt från folket och
ansvarar inför detta.
Riksdagen har inom ramen för grundlagarna den
makt den anser sig behöva för att utöva sin ställning
som folkets främsta företrädare. Riksdagen kan inte,
aldrig, skylla ifrån sig. Den måste alltid ta sitt ansvar
och vara herre över sina egna arbetsformer.
Riksdagen är vad dess 349 ledamöter förmår. Där-
för står och faller riksdagens ställning ytterst med vad
de enskilda riksdagsledamöterna presterar. En riks-
dagsledamot får aldrig glömma varför väljarna sänt
honom eller henne till riksdagen. Han eller hon har ett
tidsbegränsat mandat. Det gäller att förvalta detta
med integritet.
Riksdagsledamoten måste vara medveten om att
det sällan eller aldrig finns patentlösningar på de
svåra problem som riksdagen har att ta ställning till.
Funnes det sådana lösningar skulle talmannen snabbt
klubbfästa de förslag som löser allt.
Frånvaron av enkla och snabba lösningar på sam-
hällsfrågorna gör emellertid inte riksdagsarbetet
mindre intressant, tvärtom. I uthålligheten visar sig
styrkan.
Två egenskaper krävs för ett framgångsrikt arbete
i riksdagen, mod och hänsyn. Mod att våga stå för det
obekväma gentemot det för dagen korrekta. Hänsyn
gentemot dem som har andra uppfattningar som är
grundade på en ärlig övertygelse.
Arbetet i riksdagen har två huvuddimensioner. I
utskotten ges tillfälle till samverkan och kompromis-
ser, i kammaren till offentlig redovisning, polemik
och beslut.
En gång för mycket länge sedan talades det om
ledamöter som hade kammarens öra. Det var de som
lockade till lyssnande och respekt över partigränser-
na. Jag hoppas att den nyvalda riksdagen består av
ledamöter som lyckas fånga kammarens öra och där-
med uppdragsgivarens, svenska folkets. Om så sker
kan riksdagen bli vad den förutsätts vara, den plats
där kompassriktningen tas ut för samhällsutveckling-
en och där de viktiga och långsiktiga besluten fattas.
Med dessa ord förklarar jag dagens sammanträde
öppnat.
(Applåder)
2 § Anmälan om granskning av bevis för riks-
dagens ledamöter och ersättare
Upplästes och lades till handlingarna följande från
Valprövningsnämnden inkomna
Berättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-
möter och ersättare
Till Valprövningsnämnden har från Valmyndig-
heten inkommit bevis för dem som med anledning av
riksdagsvalet den 15 september 2002 har utsetts till
ledamöter av riksdagen och ersättare för dessa. Bevi-
sen, som daterats den 19 september 2002, är till an-
talet 349 för riksdagsledamöter och 588 för ersättare.
Valprövningsnämnden har vid sammanträde den-
na dag granskat bevisen och därvid funnit, att de
blivit utfärdade i enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.
Stockholm den 26 september 2002
Lars Tottie/
Kerstin Siverby
Valmyndigheten hade upprättat nedan intagna
förteckning över dels partivis antalet riksdagsleda-
möter i hela riket, dels valkretsvis mandatfördelning-
en mellan partierna, ledamöternas och ersättarnas
namn samt ordningen mellan de senare.
HELA RIKET
Parti Antal ledamöter
av riksdagen
Moderata samlingspartiet 55
Centerpartiet 22
Folkpartiet liberalerna 48
Kristdemokraterna 33
Arbetarpartiet Social-
demokraterna 144
Vänsterpartiet 30
Miljöpartiet de gröna 17
VALKRETS STOCKHOLMS KOMMUN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Gunilla Carlsson
Beatrice Ask
Lena Adelsohn Liljeroth
Gunnar Hökmark
Mikael Odenberg
Henrik S Järrel
Anna Lilliehöök
Ersättare
1. Carl-Erik Skårman
2. Folke Schött
3. Margareta Cederfelt
4. Ibrahim Adan
5. Gustav Blix
6. Anna Kinberg
7. Sofia Arkelsten
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Bo Könberg
Birgitta Ohlsson
Ana Maria Narti
Nyamko Sabuni
Gabriel Romanus
Mauricio Rojas
Ersättare
1. Louise Edlind-Friberg
2. Jan Björklund
3. Madeleine Sjöstedt
4. Maria Wallhager
5. Fredrik Malm
6. Lena Huss
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Helena Höij
Stefan Attefall
Ersättare
1. Desirée Pethrus-Engström
2. Jakob Forssmed
3. Ewa Samuelsson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Bosse Ringholm
Sylvia Lindgren
Anders Ygeman
Inger Segelström
Nikos Papadopoulos
Veronica Palm
Börje Vestlund
Maria Hassan
Joe Frans
Ersättare
1. Inger Nordlander
2. Kaj Nordquist
3. Teres Lindberg
4. Tomas Agenberg
5. Margarita Pulido
6. Lars Lindberg
7. Karin Hanqvist
8. Karl-Petter Thorwaldsson
9. Nanna Wikholm
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Kalle Larsson
Lars Ohly
Ulla Hoffmann
Ersättare
1. Jenny Lindahl Persson
2. Kenneth Kvist
3. Lisa Rasmussen
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Gustav Fridolin
Yvonne Ruwaida
Ersättare
1. Ewa Larsson
2. Carl Schlyter
3. Eva Goës
STOCKHOLMS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Chris Heister
Fredrik Reinfeldt
Göran Lennmarker
Catharina Elmsäter-Svärd
Karin Enström
Marietta de Pourbaix-Lundin
Henrik Westman
Hillevi Engström
Ewa Björling
Ersättare
1. Björn Hamilton
2. Nils Oskar Nilsson
3. Johanna Möllerström
4. Arion Chryssafis
5. Björn Molin
6. Håkan Hagwall
7. Isabella Jernbeck
8. F Mikael Sandström
9. Eva Öhbom Ekdahl
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Kerstin Lundgren
Ersättare
1. Anki Elken
2. Bengt Ericsson
3. Malin Svensson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Lars Leijonborg
Karin Pilsäter
Carl B Hamilton
Helena Bargholtz
Gunnar Andrén
Mia Franzén
Martin Andreasson
Nina Lundström
Ersättare
1. Jan Björklund
2. Christina Berlin
3. Emil Barhebréus
4. Anita Mickos
5. Lennart Gabrielsson
6. Eva-Lena Eirefelt
7. John Glas
8. Anna SteeleKarlström
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Ingvar Svensson
Inger Davidson
Mats Odell
Ersättare
1. Amanda Agestav
2. Inger Strömbom
3. Magda Ayoub
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Ingela Thalén
Tommy Waidelich
Mona Sahlin
Björn von Sydow
Anita Johansson
Ola Rask
Carina Moberg
Pär Nuder
Cinnika Beiming
Yilmaz Kerimo
Eva Arvidsson
Mikael Damberg
Christina Axelsson
Ersättare
1. Jan Emanuel Johansson
2. Britta Lejon
3. Niclas Lindberg
4. Mariam Sherifay
5. Christer Erlandsson
6. Maryam Yazdanfar
7. Conny Fogelström
8. Anna-Karin Lundström
9. Magnus Hedberg
10. Kerstin Olsson-Berglund
11. Michael Simonsson Silkesjöö
12. Nina Wadensjö
13. Emil Högberg
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Gudrun Schyman
Sermin Özürküt
Mats Einarsson
Ersättare
1. Jenny Lindahl Persson
2. Kenneth Kvist
3. Lisa Rasmussen
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdgen
Mikaela Valtersson
Lars Ångström
Ersättare
1. Esabelle Reshdouni
2. Mats Pertoft
3. Kerstin Nöre
UPPSALA LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Per Bill
Lennart Hedquist
Ersättare
1. Ulrika Karlsson
2. Gustaf von Essen
3. Siv Godberg
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Rigmor Stenmark
Ersättare
1. Bengt Wahlberg
2. Ulrika Andersson
3. Mattias Johansson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Erik Ullenhag
Cecilia Wikström
Ersättare
1. Harald Nordlund
2. Sigbritt Dahlberg
3. Ali Malla
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdgen
Mikael Oscarsson
Ersättare
1. Maj-Britt Andersson
2. Lars Svensk
3. Mikael Bergman
ARBETARPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Thomas Östros
Tone Tingsgård
Mats Berglind
Agneta Gille
Ersättare
1. Rezene Tesfazion
2. Lisa Pelling
3. Roger Lamell
4. Helena Proos
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Ingrid Burman
Ersättare
1. Jonas Wikström
2. Liza Boëthius
3. Sores Bladhede
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Åsa Domeij
Ersättare
1. Gunnar Goude
2. Inger Hallqvist-Lindvall
3. Georg Olsson
SÖDERMANLANDS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Per Westerberg
Ersättare
1. Peder Wachtmeister
2. Walburga Douglas
3. Lotta Finstorp
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Roger Karlsson
Ersättare
1. Christina Andersson
2. Marianne Andersson
3. Malin Jansson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Liselott Hagberg
Ersättare
1. Margaretha Furustrand
2. Rune Nyberg
3. Anders Svensson
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Björn von der Esch
Ersättare
1. Lotta Jonsson
2. Gunnar Karltorp
3. Violeta Huamán de Lundberg
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Anna Lindh
Reynoldh Furustrand
Laila Bjurling
Michael Hagberg
Elisebeht Markström
Ersättare
1. Fredrik Olovsson
2. Caroline Helmersson-Olsson
3. Greger Tidlund
4. Kristina Lantz
5. Ola Sjöberg
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Elina Linna
Ersättare
1. Emil Carlsson
2. Charlotte Berglund
3. Kaj Johansson
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Maria Wetterstrand
Ersättare
1. Gunvor G Ericson
2. Magnus Johansson
3. Claes Lissenko
ÖSTERGÖTLANDS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Per Unckel
Gunnar Axén
Anna Lindgren
Ersättare
1. Stefan Hagfeldt
2. Betty Malmberg
3. Jan-Owe Larsson
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Lena Ek
Ersättare
1. Staffan Danielsson
2. Karin Jonsson
3. Michael Cornell
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Linnéa Darell
Karin Granbom
Ersättare
1. Gunnar Asserhed
2. Kjell Fransson
3. Thomas Dahl
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Yvonne Andersson
Sven Brus
Ersättare
1. Levi Eckeskog
2. Carin Stenström
3. Christina Halldorf
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Berndt Sköldestig
Sonia Karlsson
Conny Öhman
Louise Malmström
Billy Gustafsson
Anne Ludvigsson
Johan Löfstrand
Ersättare
1. Britt Olausson
2. Jan-Erik Johansson
3. Soghra Bahmani
4. Ali Hajar
5. Susanne Järnefjord
6. Sonnie Knutling
7. Madelaine Vilgren
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Britt-Marie Danestig
Ersättare
1. Torbjörn Björlund
2. Marja Bergström
3. Elisabet Rehn
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Helena Hillar Rosenqvist
Ersättare
1. Stefan Arrelid
2. Charles Pylad
3. Pelle Gustafsson
JÖNKÖPINGS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Anders Björck
Bengt-Anders Johansson
Ersättare
1. Magdalena Andersson
2. Marie-Louise Ekholm
3. Helena Bouveng
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Margareta Andersson
Ersättare
1. Kjell Magnusson
2. Ann-Mari Nilsson
3. Raymond Pettersson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Tobias Krantz
Ersättare
1. Inger Gustafsson
2. Anders Ohlsson
3. Ann-Marie Johansson
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Alf Svensson
Göran Hägglund
Maria Larsson
Ersättare
1. Johan Broman
2. Lise-Lotte Jonasson
3. Christer Fjordevik
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Lars Engqvist
Margareta Sandgren
Martin Nilsson
Carina Hägg
Göte Wahlström
Ersättare
1. Helene Pettersson
2. Thomas Strand
3. Lina Afvander
4. Ilan DeBasso
5. Carina Ödebrink
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Alice Åström
Ersättare
1. Jerry Hansson
2. Kristina Nero
3. Björn Jönsson
KRONOBERGS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Anders G Högmark
Ersättare
1. Katarina Brännström
2. Ulrica Fors
3. Tobias Sjö
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Eskil Erlandsson
Ersättare
1. Gunnar Elm
2. Lena Karlsson
3. Karin Nilsson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Gunnar Nordmark
Ersättare
1. Margareta Artéus Thor
2. Jarl Branting
3. Ann-Christin Karlsson
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Olle Sandahl
Ersättare
1. Åsa Björkman
2. Rolf Sällryd
3. Bengt Germundsson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Tomas Eneroth
Carina Adolfsson Elgestam
Lars Wegendal
Ersättare
1. Åsa Karlsson
2. RosMarie J Neckö
3. Anders Salvén
KALMAR LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Nils Fredrik Aurelius
Ersättare
1. Leif Carlson
2. Malin Petersson
3. Christina Henrikson
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Agne Hansson
Ersättare
1. Anders Åkesson
2. Ann Petersson
3. Lisbeth Lennartsson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Sverker Thorén
Ersättare
1. Lars Hamrin
2. Åsa Stigwall
3. Pierre Edström
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Chatrine Pålsson
Ersättare
1. Anders Andersson
2. Bengt-Olof Roos
3. Monica Bengtsson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Håkan Juholt
Agneta Ringman
Krister Örnfjäder
Ann-Marie Fagerström
Ersättare
1. Jussi Gröhn
2. Marianne Dahlberg
3. Nasim Malik
4. Laila Naraghi
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Lennart Beijer
Ersättare
1. Sonia Lindell
2. Lena Runnsjö
3. Birgitta Axelsson
GOTLANDS LÄN
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Lilian Virgin
Christer Engelhardt
Ersättare
1. Carina Grönhagen
2. Åke Svensson
3. Anna Ardin
BLEKINGE LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Jeppe Johnsson
Ersättare
1. Gustav Nilsson
2. Alexander Wendt
3. Solveig Johansson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Heli Berg
Ersättare
1. Rita Holmgren
2. Urban Sylvan
3. Ebbe Lamberg
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Johnny Gylling
Ersättare
1. Roger Holmqvist
2. Inga Lill Siggelsten
3. Febe Björklund
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Jan Björkman
Kerstin Andersson
Christer Skoog
Ersättare
1. Karin Larsson
2. Nils-Olov Olofsson
3. Cecilia Eklund
MALMÖ KOMMUN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Carl-Axel Roslund
Tobias Billström
Ersättare
1. Inge Garstedt
2. Anja Hemmestorp
3. Johan Bengt-Påhlsson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Allan Widman
Ersättare
1. Iva Parizkova Ryggeståhl
2. Fredrik Grubb
3. Corina Gabrielin
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Göran Persson
Marie Granlund
Lars-Erik Lövdén
Britt-Marie Lindkvist
Leif Jakobsson
Ersättare
1. Hillevi Larsson
2. Luciano Astudillo
3. Cecilia Dahl
4. Jamal El-Haj
5. Elsa Hansson
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Sten Lundström
Ersättare
1. Linda Svensson
2. Morgan Svensson
3. Sarah Levin
SKÅNE LÄNS VÄSTRA
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Cristina Husmark Pehrsson
Peter Danielsson
Ersättare
1. Sven Yngve Persson
2. Cecilia Brorsson
3. Bo Thente
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Torkild Strandberg
Tina Acketoft
Ersättare
1. Mohamed Benrabah
2. Brita Edholm
3. Christer Sörliden
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Kenneth Lantz
Ersättare
1. Per Staffan Johansson
2. Annika Bladh Blomquist
3. Lennart Pettersson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Anders Karlsson
Annika Nilsson
Kent Härstedt
Christin Nilsson
Ersättare
1. Johan Andersson
2. Ingrid Olsson
3. Lennart Nilsson
4. Anette Roos
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Tasso Stafilidis
Ersättare
1. Maria Hagberg
2. Lars Ståhl
3. Katja Rajala
SKÅNE LÄNS SÖDRA
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Anne-Marie Pålsson
Lars Lindblad
Carl-Axel Johansson
Ersättare
1. Ewa Thalén Finné
2. Gunilla Nordgren
3. Linda Wahlquist
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Johan Linander
Ersättare
1. Stina Larsson
2. Katarina Erlingson
3. Jörgen Sjöslätt
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Ulf Nilsson
Marie Wahlgren
Ersättare
1. Eva Klang
2. Magnus Bergström
3. Oskar Krantz
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Peter Althin
Ersättare
1. Lars Lundberg
2. Inga Ghenarp
3. Birgitta Sörlycke
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Ronny Olander
Anita Jönsson
Morgan Johansson
Catherine Persson
Bo Bernhardsson
Ersättare
1. Inger Jarl Beck
2. Bengt-Göran Hansson
3. Lena Wigholm-Lindberg
4. Torbjörn Lövendahl
5. Rebecka Phersson
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Karin Svensson Smith
Ersättare
1. Philip Maugham
2. Mats Åstrand
3. Diana Mulinari
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Ulf Holm
Ersättare
1. Ann Touré
2. Bo Thunell
3. Monika Ekström
SKÅNE LÄNS NORRA OCH ÖSTRA
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Bo Lundgren
Margareta Pålsson
Ersättare
1. Maud Ekendahl
2. Bengt Svensson
3. Jörn Holmgren
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Lars-Ivar Ericson
Ersättare
1. Gunnel Wallin
2. Leif Sandberg
3. Ingrid Johansson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Christer Nylander
Ersättare
1. Åsa Hellberg
2. Barbro Kärrstrand
3. Dick Svensson
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Tuve Skånberg
Ersättare
1. Michael Anefur
2. Anna-Karin Nilsson
3. Douglas Brommesson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Christer Adelsbo
Kerstin Engle
Göran Persson
Ulla Wester
Anders Bengtsson
Ersättare
1. Lena Wallentheim
2. Per-Arne Håkansson
3. Ulrika Thulin
4. Christoffer Ahlqvist
5. Jenny Önnevik
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Sven-Erik Sjöstrand
Ersättare
1. Britt-Marie Pettersson
2. Chris Lindell
3. Hans Wendel
HALLANDS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Henrik von Sydow
Anne Marie Brodén
Ersättare
1. Marianne Kierkemann
2. Annika Carlsson
3. Mats Eriksson
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Jan Andersson
Ersättare
1. Rolf Kenneryd
2. Gunnel Bengtsson
3. Jenny Karlsson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Lennart Kollmats
Jan Ertsborn
Ersättare
1. Arife Yeniler
2. Gunnel Wandel
3. Göran Holmberg
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Lars Gustafsson
Ersättare
1. Ester Lindstedt Staaf
2. Larry Söder
3. Karl-Gunnar Svensson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Alf Eriksson
Majléne Westerlund Panke
Pär Axel Sahlberg
Hans Hoff
Ersättare
1. Jennie Nilsson
2. Anna-Karin Malmkvist
3. Björn Lind
4. Lise-Lotte Olsson
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Kjell-Erik Karlsson
Ersättare
1. Annelie Gustafsson
2. Kristina Hallberg
3. Mikael Hallberg
GÖTEBORGS KOMMUN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Anita Sidén
Cecilia Magnusson
Göran Lindblad
Ersättare
1. Gunnar Ek
2. Hans Rothenberg
3. Bahram Atabeyli
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Eva Flyborg
Cecilia Nilsson
Erling Bager
Axel Darvik
Ersättare
1. Rocio Fernández
2. Abraham Staifo
3. Vivian Lagerquist
4. Peter Jensen
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Per Landgren
Annelie Enochson
Ersättare
1. Jakob Forssmed
2. Helen Richard
3. Magnus Berntsson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Leif Pagrotsky
Marianne Carlström
Claes-Göran Brandin
Siw Wittgren-Ahl
Lars Johansson
Gunilla Carlsson
Ersättare
1. Rolf Lindén
2. Iman Shakarchi
3. Abbas Zarrinpour
4. Ewelina Tokarczyk
5. Roger Andersson
6. Cecilia Dalman Eek
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Johan Lönnroth
Berit Jóhannesson
Ersättare
1. Rolf Olsson
2. Anja Karlsson
3. Ata Ala
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Claes Roxbergh
Ersättare
1. Kia Andreasson
2. Lage Rahm
3. Ethel Sjöberg
VÄSTRA GÖTALANDS LÄNS VÄSTRA
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Inger René
Kent Olsson
Ersättare
1. Mikael Cederbratt
2. Berit Adolfsson
3. Lars-Arne Staxäng
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Åsa Torstensson
Ersättare
1. Maria Kornevik Jakobsson
2. Peter Heie
3. Ingrid Larsson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Marita Aronson
Lars Tysklind
Ersättare
1. Berith af Geijerstam
2. Pär Flyborg
3. Ann-Charlotte Jonsson
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Rosita Runegrund
Ersättare
1. Urban Svensson
2. Magnus Jacobsson
3. Marianne Nilsson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Lennart Nilsson
Mona Berglund Nilsson
Jan-Olof Larsson
Catharina Bråkenhielm
Kenneth G Forslund
Ersättare
1. Malin Servin
2. Ola Frithiofson
3. Louise Persson
4. Kiomars Heydar
5. Jeanette Ahokas
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Lars Bäckström
Ersättare
1. Siv Bergström
2. Hamza Demir
3. Florence Fridén
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Mona Jönsson
Ersättare
1. Per Leonardsson
2. Tina Ehn
3. Johan Söderpalm
VÄSTRA GÖTALANDS LÄNS NORRA
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Elizabeth Nyström
Ersättare
1. Björn Leivik
2. Martin Andreasson
3. Bengt Hörnlund
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Annika Qarlsson
Ersättare
1. Rune Forsdahl
2. Ida Karlsson
3. Bengt Hilmersson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Anita Brodén
Ersättare
1. Kenneth Carlsson
2. Rose-Marie Fihn
3. Anders Castberger
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Ingemar Vänerlöv
Ersättare
1. Penilla Gunther
2. Claes-Olof Olsson
3. Gunilla Bengtsdotter
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Britt Bohlin
Nils-Erik Söderqvist
Christina Nenes
Peter Jonsson
Ersättare
1. Kerstin Fredriksson
2. Lars Westbratt
3. Sabina Chaudhry
4. Jörgen Hellman
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Rossana Valeria Dinamarca
Ersättare
1. Annica Jonsson
2. Jan Gustafsson
3. Annette Ternstedt
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Barbro Feltzing
Ersättare
1. Marianne Samuelsson
2. Peter Rådberg
3. Bertil Borglund
VÄSTRA GÖTALANDS LÄNS SÖDRA
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Ulf Sjösten
Ersättare
1. Christer Johansson
2. Birgitta Wichne
3. Christina Brandt
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Claes Västerteg
Ersättare
1. Marianne Henningsson
2. Kerstin Hermansson
3. Viktoria Haraldson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Anne-Marie Ekström
Ersättare
1. Göte Håkansson
2. Anna Svalander
3. Nils-Gunnar Blanc
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Else-Marie Lindgren
Ersättare
1. Kjell Eldensjö
2. Dagny Sjödin
3. Jan-Olof Broberg
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Arne Kjörnsberg
Sonja Fransson
Berndt Ekholm
Ersättare
1. Ann-Christin Ahlberg
2. Hans Olsson
3. Eva-Karin Haglund
VÄSTRA GÖTALANDS LÄNS ÖSTRA
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Cecilia Widegren
Ersättare
1. Lars Elinderson
2. Lars Åke Carlsson
3. Charlotte Nordström
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Birgitta Carlsson
Ersättare
1. Per Gustafsson
2. Anne-Mari Allansson
3. Jonas Johansson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Christer Winbäck
Ersättare
1. Monica Holm
2. Hanna Lager
3. Karl-Gustav Bynke
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Holger Gustafsson
Ersättare
1. Ulla-Britt Hagström
2. Conny Brännberg
3. Annika Eclund
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Kjell Nordström
Monica Green
Urban Ahlin
Carina Ohlsson
Ersättare
1. Peter Lindroth
2. Mia Bloom
3. Conny Johansson
4. Karin Hjärtqvist
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Per Rosengren
Ersättare
1. Ewa Hamberg
2. Ulf Sandberg
3. Christina Kvist
VÄRMLANDS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Jan-Evert Rådhström
Ersättare
1. Per-Samuel Nisser
2. Stina Lendrup
3. Katarina Hultkrantz
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Viviann Gerdin
Ersättare
1. Erik A Eriksson
2. Jane Larsson
3. Henrik Lander
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Runar Patriksson
Ersättare
1. Henrik Lindblom
2. Carin Melin
3. Marianne Granqvist
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Dan Kihlström
Ersättare
1. Lillemor Gustafsson
2. Sven-Tage Johansson
3. Magnus Göransson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Ann-Kristine Johansson
Jarl Lander
Marina Pettersson
Tommy Ternemar
Berit Högman
Ersättare
1. Lars "Mejern" Larsson
2. Birgitta Halvarsson
3. Håkan Holm
4. Anne Marit Överby
5. Mikael Dahlqvist
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Marie Engström
Ersättare
1. Sture Arnesson
2. Lena Karlsson
3. Anders Nilsson
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Leif Björnlod
Ersättare
1. Eva Hallström
2. Birgitta Karstensson
3. Owe Edman
ÖREBRO LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Sten Tolgfors
Ersättare
1. Ola Karlsson
2. Johan Lagerfelt
3. Gunilla Holmström
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Sofia Jonsson
Ersättare
1. Anders Larsson
2. Gunhild Wallin
3. Lars Pettersson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Johan Pehrson
Ersättare
1. Anna Ågerfalk
2. Linda Axäng
3. Staffan Werme
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Sven Gunnar Persson
Ersättare
1. Ewa Sundkvist
2. Behcet Barsom
3. Christine Beckman
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Thomas Bodström
Inger Lundberg
Nils-Göran Holmqvist
Helena Zakariasén
Lennart Axelsson
Ersättare
1. Matilda Ernkrans
2. Ameer Sachet
3. Eva Marcusdotter
4. Bjarne Rasmussen
5. Ewa-Leena Johansson
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Peter Pedersen
Ersättare
1. Mia Sydow Mölleby
2. Murad Artin
3. Karin Brunzell
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Mikael Johansson
Ersättare
1. Olof Johansson
2. Helen Ulizcka
3. Zargam Asadi
VÄSTMANLANDS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Tomas Högström
Ersättare
1. Jessica Polfjärd
2. Niclas Damsgaard
3. Staffan Anger
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Jörgen Johansson
Ersättare
1. Annika Krispinsson
2. Fredrick Federley
3. Lars Kallsäby
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Kerstin Heinemann
Ersättare
1. Azad Karim
2. Lars Alderfors
3. Birgitta Nilsson
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Torsten Lindström
Ersättare
1. Ingegerd Staberg
2. Stefan Sturesson
3. Hanke Joneklav
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Sven-Erik Österberg
Margareta Israelsson
Göran Magnusson
Mariann Ytterberg
Paavo Vallius
Ersättare
1. Pia Nilsson
2. Olle Thorell
3. Isabelle Sannestedt
4. Anders Teljebäck
5. Anna Wallén
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Stig Henriksson
Ersättare
1. Karin Thorborg
2. Lars Nordin
3. Beatrice Björkskog
DALARNAS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Rolf Gunnarsson
Ersättare
1. Christel Anderberg
2. Ulla Olsson
3. Mikael Rosén
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Kenneth Johansson
Ersättare
1. Gun Drugge
2. Bertil Daniels
3. Lena Reyier-Ingman
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Lennart Fremling
Ersättare
1. Veronica Hedenmark
2. Bo Brännström
3. Maria Park
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Ulrik Lindgren
Ersättare
1. Birgitta Sacrédeus
2. Katarina Gustavsson
3. Torsten Larsson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Marita Ulvskog
Per Erik Granström
Barbro Hietala Nordlund
Kurt Kvarnström
Anneli Särnblad Stoors
Ersättare
1. Hans Unander
2. Solmaz Fadai
3. Jonny Gahnshag
4. Eva Kungsmark
5. Thomas Gustavsson
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Anders Wiklund
Ersättare
1. Ulla Lindvall
2. Ola Olin
3. Birgitta Lundkvist
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Kerstin-Maria Stalin
Ersättare
1. Jan Lindholm
2. Sara Källgarn
3. Calle Morgården
GÄVLEBORGS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Patrik Norinder
Ersättare
1. Anne-Katrine Dunker
2. Tomas Tobé
3. Margareta B Kjellin
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Sven Bergström
Ersättare
1. Anders W Jonsson
2. Maud Kvarnäng
3. Magnus Andersson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Hans Backman
Ersättare
1. Ingrid Hammarberg
2. Lena Ödeen
3. Ola Nordebo
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Ragnwi Marcelind
Ersättare
1. Lars-Erik Häggblom
2. Gunnar Canslätt
3. Lennart Ahlenius
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Ulrica Messing
Per-Olof Svensson
Sinikka Bohlin
Raimo Pärssinen
Åsa Lindestam
Ersättare
1. Kenth Högström
2. Yoomi Renström
3. Jörgen Olsson
4. Marie Centerwall
5. Roger O Nilsson
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Owe Hellberg
Ersättare
1. Yvonne Oscarsson
2. Ulla Andersson
3. Jerker Svensson
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Lotta N Hedström
Ersättare
1. Ronald Krathmann
2. Bodil Ceballos
3. Jörgen Sjöstedt
VÄSTERNORRLANDS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Bertil Kjellberg
Ersättare
1. Lennart Bolander
2. Jacomina Beertema
3. Bertil Lindström
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Birgitta Sellén
Ersättare
1. Hans Hedlund
2. Dan Olsson
3. Tage Påhlsson
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Solveig Hellquist
Ersättare
1. Jarl Strömbäck
2. Lars Persson
3. Don Rösberg
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Lars Lindén
Ersättare
1. Jan Erik Ågren
2. Ulla Sjöström
3. Maria Utbult
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Agneta Lundberg
Hans Stenberg
Susanne Eberstein
Göran Norlander
Kerstin Kristiansson Karlstedt
Ersättare
1. Jôao Pinheiro
2. Lillemor Edholm
3. Jim Sundelin
4. Pernilla Eurenius
5. Åke Nyhlén
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Gunilla Wahlén
Ersättare
1. Claes Stockhaus
2. Mona Westerlund
3. Thomas Lundberg
JÄMTLANDS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Ola Sundell
Ersättare
1. Pär Jönsson
2. Laura Wandry-Mattsson
3. Jananders Mattsson
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Håkan Larsson
Ersättare
1. Sven Hellström
2. Elisabeth Thand Ringqvist
3. Catrin Mattsson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Margareta Winberg
Rune Berglund
Berit Andnor
Ersättare
1. Gunnar Sandberg
2. Marie Nordén
3. Stefan Wikén
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Camilla Sköld Jansson
Ersättare
1. Peter Frost
2. Berit Dahlström
3. Per Ström
VÄSTERBOTTENS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Ulla Löfgren
Ersättare
1. Anders Sjölund
2. Karin Glaas
3. Anders Ågren
CENTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Maud Olofsson
Ersättare
1. Åke Sandström
2. Tomas Mörtsell
3. Eva Enqvist
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Yvonne Ångström
Ersättare
1. Lars Jacobsson
2. Per Hammar
3. Britt-Marie Lövgren
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Gunilla Tjernberg
Ersättare
1. Kenneth Vidmark
2. Elisabeth Eriksson
3. Torbjörn Arvidsson
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Sören Wibe
Carin Lundberg
Karl Gustav Abramsson
Lena Sandlin-Hedman
Lars Lilja
Ersättare
1. Britta Rådström
2. Ibrahim Baylan
3. Anna Sjödin
4. Daniel Ådin
5. Lilly Bäcklund
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Lennart Gustavsson
Ersättare
1. LiseLotte Olsson
2. Pia Risán
3. Lasse Jacobson
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Ingegerd Saarinen
Ersättare
1. Jabar Amin
2. Thomas Nihlén
3. Göran Hådén
NORRBOTTENS LÄN
MODERATA SAMLINGSPARTIET
Ledamot av riksdagen
Anna Ibrisagic
Ersättare
1. Olle Lindström
2. Krister Hammarbergh
3. Hans Swedell
FOLKPARTIET LIBERALERNA
Ledamot av riksdagen
Anna Grönlund
Ersättare
1. Åke Bergbäck
2. Yvonne Bergmark-Bröske
3. Alf Sundström
KRISTDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Erling Wälivaara
Ersättare
1. Ina Järlesjö
2. Sune Berg
3. Yvonne Björnström
ARBETAREPARTIET SOCIALDEMOKRATERNA
Ledamot av riksdagen
Anders Sundström
Björn Rosengren
Kristina Zakrisson
Maria Öberg
Lennart Klockare
Birgitta Ahlqvist
Ersättare
1. Lars U Granberg
2. Karin Åström
3. Kent Ögren
4. Birgitta Gidblom
5. Robert Forsberg
6. Christina Tjärnberg
VÄNSTERPARTIET
Ledamot av riksdagen
Siv Holma
Ersättare
1. Stig Eriksson
2. Birgitta Norling
3. Bosse Strömbäck
MILJÖPARTIET DE GRÖNA
Ledamot av riksdagen
Peter Eriksson
Ersättare
1. Annika Eriksson
2. Olof T Johansson
3. Agneta Granström
3 § Anmälan om entledigande av statsråd
Från statsminister Göran Persson hade följande
skrivelse inkommit:
Till riksdagens talman
Jag har i dag med verkan från och med denna dag
entledigat statsrådet och chefen för Försvarsdeparte-
mentet Björn von Sydow.
Jag har vidare med verkan från och med denna
dag förordnat statsrådet Lena Hjelm-Wallén att vara
chef för Försvarsdepartementet.
Stockholm den 30 september 2002
Göran Persson
Skrivelsen lades till handlingarna.
4 § Anmälan om ersättare för statsråd
Ålderspresidenten anmälde att följande ersättare
fr.o.m. denna dag kallats att tjänstgöra i stället för
riksdagsledamöter som är statsråd:
Hillevi Larsson för Göran Persson
Jan Emanuel Johansson för Ingela Thalén
Gunnar Sandberg för Margareta Winberg
Hans Unander för Marita Ulvskog
Fredrik Olovsson för Anna Lindh
Niclas Lindberg för Mona Sahlin
Rolf Lindén för Leif Pagrotsky
Rezene Tesfazion för Thomas Östros
Kenth Högström för Ulrica Messing
Helene Pettersson för Lars Engqvist
Lars U Granberg för Björn Rosengren
Luciano Astudillo för Lars-Erik Lövdén
Inger Nordlander för Bosse Ringholm
Matilda Ernkrans för Thomas Bodström
5 § Anmälan om ledighet från dagens samman-
träde
Ålderspresidenten meddelade att Erling Wälivaara
(kd) beviljats ledighet från deltagande i dagens sam-
manträde.
6 § Upprop
Företogs upprop av kammarens ledamöter.
7 § Val av talman
Anf. 2 BRITT BOHLIN (s):
Herr ålderspresident! Jag föreslår å den socialde-
mokratiska riksdagsgruppens vägnar att riksdagen till
ny talman väljer Björn von Sydow.
Valet av talman är ett viktigt och ansvarsfullt be-
slut för riksdagens ledamöter. Den person vi väljer
kommer att få ett mycket betydelsefullt uppdrag i den
svenska demokratin. Talmannen ska utöva sitt ämbete
med skicklighet och oväld. Det ställer stora krav på
opartiskhet och förtroende. Talmannens uppgift är
ytterst att säkra att svenska folkets vilja - såsom den
uttrycks i allmänna val - också ges förutsättningar att
verka i den svenska riksdagen.
Trots att det har gjorts många gånger, vill jag ändå
ta tillfället i akt att framföra ett varmt tack till Birgitta
Dahl. Hon har på ett förträffligt sätt utövat talman-
skapet. Hon har mött respekt och förtroende i alla
läger. Hon har förnyat riksdagsarbetet, och hon läm-
nar ett gott dagsverke till oss att förvalta och utveck-
la. Det är en bra grund för att blicka mot framtiden.
Stora uppgifter ligger framför oss i det kommande
riksdagsarbetet. När vi nu väljer en ny talman bör det
vara en person med lång politisk erfarenhet och erfa-
renhet från olika delar av samhället. Det bör vara en
person som genom sin kompetens och sitt uppträdan-
de är en god representant för Sveriges riksdag och en
värdig innehavare av rikets högsta valda ämbete.
Herr ålderspresident! Därför föreslår jag nu Björn
von Sydow. Han har ägnat större delen av sitt liv åt
politik och politikens villkor. Björn von Sydow har
erfarenheter från det kommunala politiska arbetet i
sin hemkommun Solna. Han har också under de se-
naste åren på ett förtjänstfullt sätt innehaft posten som
statsråd och departementschef i Försvarsdepartemen-
tet. Han har varit handelsminister, riksdagsledamot
och ordförande för Miljönämnden i Solna. Detta är
viktigt eftersom talmanskapet fordrar att man har
politiska erfarenheter som också sträcker sig utöver
riksdagsarbetet, och därmed läggs grunden för det
förtroende och den respekt som uppdraget kräver.
Björn von Sydow har vid sidan av sitt politiska
arbete också en gedigen akademisk bakgrund. Han
har varit utredare, forskare och universitetslektor.
Han har vid ett par tillfällen gästforskat vid olika
universitet i USA. Han är filosofie doktor och docent
i statsvetenskap. Som lärare på Stockholms universi-
tet har han undervisat många blivande statsvetare.
Säkert finns det flera ledamöter här i kammaren i dag
som en gång haft honom som lärare. Jag tror att
många av oss också har läst hans undersökningar av
det parlamentariska systemets utveckling i Sverige.
Björn von Sydows doktorsavhandling hade nam-
net Kan vi lita på politikerna?. Det är en fråga som
även i dessa dagar är brännande aktuell. Demokratins
grundbult är just att man måste kunna lita på oss
förtroendevalda. Just förtroendet är centralt. Björn
von Sydow har med särskilt intresse forskat och skri-
vit kring frågeställningar rörande vår författning, vårt
parlamentariska system och parlamentarismens ut-
veckling i vårt land. Detta ger honom en stor och bred
kunskap kring just de frågeställningar som är grund-
läggande för uppdraget som talman.
Vi är därför många som uppskattar honom som en
kunnig och inspirerande person, och han har dessut-
om ett stort mått av mänsklig värme och humor. Ock-
så det är förmågor som gör honom särskilt lämplig
för det för oss alla betydelsefulla ämbetet som riksda-
gens talman.
Herr ålderspresident! Mot denna bakgrund före-
slår den socialdemokratiska riksdagsgruppen att
Björn von Sydow väljs till riksdagens talman.
Kammaren valde med acklamation Björn von Sy-
dow till talman.
(Applåder)
Ålderspresidenten överlät åt Lennart Nilsson (s)
att som tjänstgörande ålderspresident leda kammarens
sammanträde under valen av vice talmän.
8 § Val av förste vice talman
Anf. 3 TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERS-
PRESIDENT LENNART NILSSON (s):
Ärade ledamöter! Det är naturligtvis trevligt för
en bohuslänning att få tjänstgöra som ordförande för
dessa viktiga val.
Anf. 4 BO LUNDGREN (m):
Herr tjänstgörande ålderspresident! Jag ber att för
Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp få föreslå
omval av Anders Björck som förste vice talman.
Kammaren valde med acklamation Anders Björck
till förste vice talman.
(Applåder)
9 § Val av andre vice talman
Anf. 5 BO KÖNBERG (fp):
Herr tjänstgörande ålderspresident! Folkpartiet li-
beralerna nominerar som andre vice talman Kerstin
Heinemann.
Kammaren valde med acklamation Kerstin Hei-
nemann till andre vice talman.
(Applåder)
10 § Val av tredje vice talman
Anf. 6 GÖRAN HÄGGLUND (kd):
Herr tjänstgörande ålderspresident! Jag ber på den
kristdemokratiska riksdagsgruppens vägnar att som
tredje vice talman få nominera Helena Höij, Stock-
holm.
Kammaren valde med acklamation Helena Höij
till tredje vice talman.
(Applåder)
Talmannen och vice talmännen intog sina platser.
Anf. 7 TALMANNEN:
Ärade kammarledamöter! Jag vill börja med att
tacka för det förtroende ni visat mig och mina nyval-
da kolleger. Jag hoppas på ett gott samarbete.
Jag vill särskilt rikta mig till förste vice talman-
nen, tillika ålderspresidenten. Vi är tre nya, och jag
hoppas att dina erfarenheter kan vara till god nytta för
oss alla.
Personligen känner jag mig naturligtvis mycket
hedrad över att bli vald till rikets högsta valda ämbe-
te, men jag känner mig också ödmjuk inför uppgiften.
Sverige har ett demokratiskt system som vi har
anledning att vara stolta över. Det yttersta beviset är
riksdagen och dess folkvalda ledamöter. Det känns
därför extra högtidligt att få hälsa er alla ledamöter,
nyvalda och omvalda, välkomna till de viktiga och
ansvarsfulla uppgifter som väntar under riksdagsåret.
Tillsammans hoppas jag att vi ska kunna fördjupa
och vitalisera riksdagens arbete, ett arbete som min
företrädare på ett förtjänstfullt sätt inlett. En öppen
debatt och därmed ett öppet parlament är livsnerven i
vårt demokratiska system och ska också uppfattas på
det sättet av medborgarna. Därför krävs ständiga
förändringar och förbättringar för att möta de krav
som ska ställas på allas vårt arbete i riksdagen.
Jag kan konstatera att de 349 ledamöter som val-
des in i riksdagen vid årets val borgar för förnyelse
parad med erfarenhet - detta med anledning av att
medelåldern sjunkit och kvinnorna ytterligare har
stärkt sin ställning. Medelåldern i riksdagen var 49,3
år vid 1998 års val. I dag är medelåldern 48 år - en
föryngring som de nyvalda ledamöterna inte helt
oväntat står för. De två yngsta ledamöterna är Axel
Darvik från Folkpartiet, som är 20 år, och miljöpar-
tisten Gustav Fridolin, som är 19 år. Jag tror att det
vore riktigt för mig att också säga att ålderman är
kristdemokraten Björn von der Esch, med sina 72 år.
Alla åldrar i vårt samhälle ska vara representerade i
vår riksdag.
Världens mest jämställda riksdag har alltså ytter-
ligare stärkt sin ställning genom att kvinnorepresen-
tationen ökat också detta val och är den högsta genom
tiderna. Av ledamöterna är 192 män, 55 %, och 157
kvinnor, vilket motsvarar 45 %. Andelen kvinnor vid
valet 1998 var 42,7 %.
Nu börjar arbetet, och det ligger många viktiga
uppgifter framför oss. Och under denna vecka kom-
mer regeringens parlamentariska grund att bli klar-
lagd.
Vi har alla genomfört en valrörelse där stora och
viktiga frågor för vårt lands framtid har debatterats
och diskuterats; skolans roll, vården och omsorgen,
sysselsättningen och tillväxten, för att nämna några
frågor. Medborgarna har gjort sina val, och vi har
blivit invalda för att representera och vara ombud för
det svenska folket - ett stort och viktigt uppdrag.
I dag har vi en riksdag och ett riksdagsarbete som
har utvecklats till att ge den enskilda riksdagskvinnan
och riksdagsmannen ett större inflytande.
Utvecklingen har visat att ledamöterna har fått ett
eget större bestämmande och därmed också inflytan-
de över sina respektive partiers partilinjer. Herbert
Tingsten skrev på 1960-talet att riksdagsmännen
enbart fyllde statistplatser. Inget kan vara mer fel.
Som riksdagen i dag är konstruerad kan ledamöterna i
stor omfattning välja utskott som passar deras specia-
lisering och intressen, vilket gör det möjligt för den
enskilde ledamoten att också i stor utsträckning välja
område på ett strategiskt sätt. Allt detta sammantaget
gör att riksdagens utskott har fått större betydelse.
Denna individualisering är ett för den parlamentariska
demokratin mycket viktigt drag, enligt min bedöm-
ning.
Vi lever i dag i ett informationssamhälle. Utbudet
av information är enormt. Den som har möjligheterna
och kunnandet har tillgång till information på ett sätt
som vi inte kunde drömma om för bara tio år sedan.
Men för att söka och få del av den information som vi
alla som individer har rätt till krävs nästan lika myck-
et viljestyrka som för att bestiga Mount Everest. Det
måste vi ändra på. Riksdagen är vår viktigaste demo-
kratiska instans. Här sitter vi folkvalda och ska till-
sammans med regeringen styra och fatta beslut som
alla som bor i Sverige är beroende av.
Min ambition inför det kommande riksdagsåret är
att vi ska ha fokus på öppenhet och insyn både i det
interna och i det externa arbetet.
Politiker och politiska partier löser inte alla val
och alla problem som vi människor ställs inför. Där-
emot är demokratin ett nödvändigt verktyg. Om man
har en optimistisk syn på människans möjligheter att
forma det goda - och det har jag - så har man det
därför att människor brukar handla med ansvar.
Hjärtat och känslorna ska spela en avgörande roll för
hur samhället ska vara.
Allt detta, ärade kolleger, det enskilda och det
kollektiva, sammanfaller i den demokratiska proces-
sen och utgör medlet för samhällets förändring. Till
skillnad från dem som talar om nödvändigheten i en
viss utveckling ser vi hur det ytterst är människornas
kraft och vilja som bestämmer vilket samhälle vi
skapar.
(Applåder)
11 § Val av kammarsekreterare
Anf. 8 BRITT BOHLIN (s):
Herr talman! Efter samråd med företrädare för
riksdagsgrupperna ber jag att till kammarsekreterare
få föreslå Anders Forsberg.
Kammaren valde med acklamation Anders Fors-
berg till kammarsekreterare.
(Applåder)
12 § Anmälan om valberedningens samman-
sättning m.m.
Med stöd av 7 kap. 2 § riksdagsordningen och
tilläggsbestämmelserna 7.2.1 hade partiernas repre-
sentation i valberedningen fastställts till
sex platser för Socialdemokraterna
tre platser för Moderata samlingspartiet
två platser för Folkpartiet liberalerna
två platser för Kristdemokraterna
två platser för Vänsterpartiet
en plats för Centerpartiet
en plats för Miljöpartiet de gröna
Partigrupperna hade anmält följande
ledamöter i valberedningen
Britt Bohlin (s)
Beatrice Ask (m)
Helena Bargholtz (fp)
Göran Hägglund (kd)
Alice Åström (v)
Lena Ek (c)
Barbro Feltzing (mp)
Carina Ohlsson (s)
Carin Lundberg (s)
Fredrik Reinfeldt (m)
Lennart Kollmats (fp)
Lilian Virgin (s)
Anders Karlsson (s)
Chatrine Pålsson (kd)
Per Rosengren (v)
Berndt Sköldestig (s)
Chris Heister (m)
suppleanter i valberedningen
Anders Ygeman (s)
Per Westerberg (m)
Bo Könberg (fp)
Maria Larsson (kd)
Britt-Marie Danestig (v)
Kenneth Johansson (c)
Ingegerd Saarinen (mp)
Barbro Hietala Nordlund (s)
Alf Eriksson (s)
Inger René (m)
Yvonne Ångström (fp)
Catherine Persson (s)
Tomas Eneroth (s)
Mats Odell (kd)
Ingrid Burman (v)
Carina Moberg (s)
Anders Björck (m)
Talmannen förklarade de anmälda företrädarna för
respektive partigrupper utsedda till ledamöter och
suppleanter i valberedningen för riksdagens inneva-
rande valperiod.
Valberedningen kallades till konstituerande sam-
manträde kl. 14.00 denna eftermiddag i talmanskon-
ferensens rum.
13 § Avsägelser
Talmannen meddelade att Stig Henriksson (v) an-
hållit om att fr.o.m. den 1 oktober bli entledigad från
uppdraget som riksdagsledamot.
Kammaren biföll denna anhållan.
Talmannen meddelade att Gunnel Norell Söder-
blom anhållit om att fr.o.m. den 1 januari 2003 bli
entledigad från uppdraget som ställföreträdande ju-
stitieombudsman.
Kammaren biföll denna anhållan.
14 § Ledigheter, m.m.
Talmannen meddelade att Pär Nuder (s) ansökt
om ledighet under tiden 30 september 2002-
16 september 2003.
Kammaren biföll denna ansökan.
Talmannen anmälde att Christer Erlandsson
skulle tjänstgöra som ersättare för Pär Nuder.
Talmannen meddelade att Martin Nilsson (s) an-
sökt om ledighet under tiden 1 oktober-14 december
2002.
Kammaren biföll denna ansökan.
Talmannen anmälde att Thomas Strand skulle
tjänstgöra som ersättare för Martin Nilsson.
15 § Ersättare för talmannen
Talmannen anmälde att Mariam Osman Sherifay
(s) skulle tjänstgöra som ersättare för honom under
den tid han var riksdagens talman.
16 § Meddelande om val
Talmannen meddelade att tisdagen den 8 oktober
kl. 10.00 skulle val företas till bl.a. utskott och riks-
dagsstyrelse.
17 § Anmälan om inkomna faktapromemorior
om förslag från Europeiska kommissionen, mm
Talmannen anmälde att följande faktapromemori-
or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-
mit och överlämnats till utskott:
2001/02:FPM104 Översyn av den europeiska läke-
medelslagstiftningen KOM(2001)404 till socialut-
skottet
2001/02:FPM105 Autonom importkvot av nötkött av
hög kvalitet från Paraguay KOM(2002)94 till
miljö- och jordbruksutskottet
2001/02:FPM106 Kommissionens meddelande "En
framtida integrerad förvaltning av EU:s yttre
gränser" KOM(2002)233 till justitieutskottet
2001/02:FPM107 Reform av den gemensamma fiske-
ripolitiken - resurspolitiken KOM(2002)185 till
miljö- och jordbruksutskottet
2001/02:FPM108 Handlingsplan för att integrera
miljöskyddskrav i den gemensamma fiskeripoliti-
ken KOM(2002)186 till miljö- och jordbruksut-
skottet
2001/02:FPM109 Kommissionens förslag till ett
femte direktiv om trafikförsäkring
KOM(2002)244 till lagutskottet
2001/02:FPM110 Förslag till rambeslut om angrepp
mot informationssystem KOM(2002)173 till justi-
tieutskottet
2001/02:FPM111 Kommissionens direktivförslag om
ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador
KOM(2002)17 till miljö- och jordbruksutskottet
2001/02:FPM112 Kommissionens preliminära förslag
till Europeiska gemenskapens allmänna budget för
budgetåret 2003 till finansutskottet
2001/02:FPM113 Förslag till direktiv om villkor för
tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte
att bedriva verksamhet som anställd eller egenfö-
retagare KOM(2001)386 till socialförsäkringsut-
skottet
2001/02:FPM114 Kommissionens förslag till direktiv
om modernisering av redovisningsdirektiv
KOM(2002)259 till lagutskottet
2001/02:FPM115 eEurope 2005 - Ett informations-
samhälle för alla KOM(2002)263 till trafikutskot-
tet
2001/02:FPM116 Rambeslut om bekämpande av
korruption i den privata sektorn till justitieutskot-
tet
2001/02:FPM117 Beslut om ett flerårigt program för
åtgärder på energiområdet KOM(2002)162 till
näringsutskottet
2001/02:FPM118 Halvtidsöversynen av den gemen-
samma jordbrukspolitiken KOM(2002)394 till
miljö- och jordbruksutskottet
2001/02:FPM119 Förslag till rambeslut om förver-
kande av vinning, hjälpmedel och egendom som
härrör från brott till justitieutskottet
2001/02:FPM120 Den sociala dialogen i EU
KOM(2002)341 till arbetsmarknadsutskottet
2001/02:FPM121 Ersättning och service till alla pas-
sagerare vid nekad ombordstigning, inställda eller
kraftigt försenade flygningar KOM(2001)305 till
lagutskottet
2001/02:FPM122 Uppföljningen av grönboken om
konsumentskyddet inom Europeiska unionen
KOM(2002)289 till lagutskottet
2001/02:FPM123 Återanvändning och kommersiali-
sering av myndighetsinformation KOM(2002)207
till konstitutionsutskottet
18 § Anmälan om inkomna uppteckningar vid
EU-nämndens sammanträden
Talmannen anmälde att uppteckningar från föl-
jande EU-nämndssammanträden inkommit:
fredagen den 31 maj
fredagen den 7 juni
onsdagen den 12 juni
torsdagen den 13 juni
torsdagen den 20 juni
torsdagen den 11 juli
torsdagen den 18 juli
onsdagen den 28 augusti
19 § Anmälan om skriftliga frågor och skriftli-
ga svar
Talmannen meddelade att under tiden den
13 juni-27 september hade 293 skriftliga frågor fram-
ställts samt att det under samma tid hade inkommit
313 skriftliga svar på frågor.
20 § Bordläggning
Anmäldes och bordlades
Propositioner
2001/02:190 Riksrevisionen
2001/02:191 Sekretessfrågor - Ekonomisk brottslig-
het m.m.
Förslag
2001/02:RR21 Riksdagens revisorers förslag angåen-
de statens avtalsförsäkringar
2001/02:RS3 Nya administrativa rutiner m.m. för
inkomstgarantier
21 § Yrkande om misstroendeförklaring
Anf. 9 BO LUNDGREN (m):
Herr talman! Låt mig först gratulera till valet till
det maktpåliggande och viktiga uppdraget och önska
all välgång för talmannen och oss alla i kammaren.
Herr talman! De senaste veckornas politiska oreda
visar tydligt vikten av att vid ett oklart parlamenta-
riskt läge tillämpa grundlagens bestämmelser om
regeringsbildning. Det finns inget krav i grundlagen
på att en regering alltid måste avgå efter ett val. Det
är en rimlig ordning. En majoritetsregering som får
förnyat förtroende av väljarna ska självfallet inte
behöva avgå. Lika självklart är det att en majoritets-
regering som förlorar sin majoritetsställning i ett val
ska avgå.
Med minoritetsregeringar är läget mer komplice-
rat. Enligt min mening bör en minoritetsregering avgå
om det parlamentariska underlaget efter ett val skiftar
eller är oklart. Talmannen har då att efter konsultatio-
ner med riksdagspartierna föreslå regeringsbildare.
En sådan process ger stadga och klargör regeringens
parlamentariska underlag.
I den oklara situation som uppstod efter valet den
15 september borde den socialdemokratiska regering-
en ha avgått. Hade så skett hade den politiska oredan
kunnat undvikas. För att nu skapa förutsättningar för
en ordnad process yrkar den moderata riksdagsgrup-
pen i enlighet med 12 kap. 4 § regeringsformen att
riksdagen uttalar att statsministern inte åtnjuter riks-
dagens förtroende.
Skrivelsen överlämnades till talmannen och hade
följande lydelse:
Till talmannen
I enlighet med 12 kap. 4 § regeringsformen yrkar
Moderata samlingspartiet att riksdagen skall förklara
att statsminister Göran Persson icke åtnjuter riksda-
gens förtroende.
Stockholm den 30 september 2002
Bo Lundgren (m)
Per Unckel (m)
Beatrice Ask (m)
Anders Björck (m)
Chris Heister (m)
Anders G Högmark (m)
Gunnar Hökmark (m)
Göran Lennmarker (m)
Fredrik Reinfeldt (m)
Ola Sundell (m)
Gunnar Axén (m)
Per Bill (m)
Gunilla Carlsson (m)
Rolf Gunnarsson (m)
Cristina Husmark Pehrsson (m)
Anna Ibrisagic (m)
Carl-Axel Johansson (m)
Jeppe Johnsson (m)
Inger René (m)
Per Westerberg (m)
Nils Fredrik Aurelius (m)
Catharina Elmsäter-Svärd (m)
Lennart Hedquist (m)
Tomas Högström (m)
Patrik Norinder (m)
Cecilia Widegren (m)
Marietta de Pourbaix-Lundin (m)
Bertil Kjellberg (m)
Göran Lindblad (m)
Ulla Löfgren (m)
Elizabeth Nyström (m)
Kent Olsson (m)
Jan-Evert Rådhström (m)
Anita Sidén (m)
Sten Tolgfors (m)
Överläggningen var härmed avslutad.
22 § Bordläggning
Talmannen meddelade att under kammarens
sammanträde hade Bo Lundgren (m) väckt yrkande
om misstroendeförklaring mot statsminister Göran
Persson.
Talmannen konstaterade att det av den överläm-
nade skrivelsen framgick att yrkandet biträtts av 35
ledamöter.
Enligt förutsättningarna i regeringsformen 12 kap.
4 § skulle ärendet nu bordläggas.
Talmannen meddelade att ärendet skulle bordläg-
gas på nytt tisdagen den 1 oktober kl. 16.30 och upp-
tas till slutligt avgörande vid kammarens sammanträ-
de onsdagen den 2 oktober kl. 9.00 eller - om kam-
maren då beslutade om ännu en bordläggning - vid
sammanträde torsdagen den 3 oktober kl. 9.00.
Talmannen meddelade vidare att i enligthet med
föreskriften i tilläggsbestämmelse 1, 2 kap. 7 § i riks-
dagsordningen skulle ärendet uppföras som första
punkt på föredragningslistan.
Ärendet bordlades.
23 § Kammaren åtskildes kl. 11.42.
Förhandlingarna leddes
av ålderspresidenten från sammanträdets början
t.o.m. 7 § anf. 2,
av tjänstgörande ålderspresidenten Lennart Nils-
son (s) därefter t.o.m. 10 § anf. 5 och
av talmannen därefter till sammanträdets slut.


Britta Lejon


Stig Malm

Stig Nils Åke Malm, född 4 mars 1942 i Sundbyberg i Stockholms län,http://runeberg.org/vemardet/1985/0749.html död 5 mars 2021 i Stockholm,https://www.svd.se/dodsannonser#/Case/707466 var en svensk fackföreningsman (Metallindustriarbetareförbundet). Han var ordförande i LO 1983–1993.

Stig Malm växte upp i ett arbetarhem i Sundbyberg, och började som sextonåring arbeta på Arenco. Han utbildade sig vid yrkesskolan till instrumentmakare 1958, och började snart engagera sig fackligt, först vid Arencos verkstadsklubb och sedan från 1965 som assistent vid Metalls förbundsskola Skåvsjöholm i Åkersberga. 1967 blev han förhandlingsombudsman för Svenska metallindustriarbetarefacket, blev 1979 andre vice ordförande där, 1981 andre vice ordförande för LO, och 1983 ordförande för LO.

Malm är upphovsman till flera nya uttryck i svenska språket, bland annat "betonghäckar" och "finansvalp" samt gjorde ordet "fittstim" känt efter att ha återberättat en anekdot om en taxichaufför som använde ordet. Han hade en ledande roll i det så kallade "rosornas krig" under 1980- och början av 1990-talet, där han stod på vänstersidan, och finansminister Kjell-Olof Feldt och den så kallade kanslihushögern stod på den andra sidan.Rosornas krig (s)pökar ännu , Folket 1999-05-09

Malm avgick från tjänsten som LO:s ordförande den 3 december 1993 efter att han uppmärksammats för att som styrelseledamot ha godkänt ett antal generösa fallskärmsavtal. 1994 gav han ut memoarboken 13 år. Därefter var han under några år styrelseordförande för Svensk Bilprovning men lämnade uppdraget. Malm har senare även varit kommunpolitiker i Solna kommun. Han satt i SVT-programmet Gomorron Sveriges nyhetspanel i 16 år"Stig Malm lämnar Nyhetspanelen" Sveriges Television 7 november 2014 och deltog 2004 i På spåret."Stig Malm död i sviterna av covid-19" Aftonbladet 7 mars 2021På spåret (TV Series 1987– ) - Stig Malm as Self Imdb.com

Den 5 mars 2021 avled han i sviterna av Covid-19. Malm är begravd på Solna kyrkogård.Gravar.s

Den 5 mars 2021 avled han i sviterna av Covid-19. Malm är begravd på Solna kyrkogård.Gravar.se


Stig Malm

Stig Malm växte upp i ett arbetarhem i Sundbyberg, och började som sextonåring arbeta på Arenco. Han utbildade sig vid yrkesskolan till instrumentmakare 1958, och började snart engagera sig fackligt, först vid Arencos verkstadsklubb och sedan från 1965 som assistent vid Metalls förbundsskola Skåvsjöholm i Åkersberga. 1967 blev han förhandlingsombudsman för Svenska metallindustriarbetarefacket, blev 1979 andre vice ordförande där, 1981 andre vice ordförande för LO, och 1983 ordförande för LO.


Stig Malm

Stig Malm växte upp i ett arbetarhem i Sundbyberg, och började som sextonåring arbeta på Arenco. Han utbildade sig vid yrkesskolan till instrumentmakare 1958, och började snart engagera sig fackligt, först vid Arencos verkstadsklubb och sedan från 1965 som assistent vid Metalls förbundsskola Skåvsjöholm i Åkersberga. 1967 blev han förhandlingsombudsman för Svenska metallindustriarbetarefacket, blev 1979 andre vice ordförande där, 1981 andre vice ordförande för LO, och 1983 ordförande för LO.

Malm är upphovsman till flera nya uttryck i svenska språket, bland annat "betonghäckar" och "finansvalp" samt gjorde ordet "fittstim" känt efter att ha återberättat en anekdot om en taxichaufför som använde ordet. Han hade en ledande roll i det så kallade "rosornas krig" under 1980- och början av 1990-talet, där han stod på vänstersidan, och finansminister Kjell-Olof Feldt och den så kallade kanslihushögern stod på den andra sidan.Rosornas krig (s)pökar ännu , Folket 1999-05-09


Stig Malm

Stig Malm växte upp i ett arbetarhem i Sundbyberg, och började som sextonåring arbeta på Arenco. Han utbildade sig vid yrkesskolan till instrumentmakare 1958, och började snart engagera sig fackligt, först vid Arencos verkstadsklubb och sedan från 1965 som assistent vid Metalls förbundsskola Skåvsjöholm i Åkersberga. 1967 blev han förhandlingsombudsman för Svenska metallindustriarbetarefacket, blev 1979 andre vice ordförande där, 1981 andre vice ordförande för LO, och 1983 ordförande för LO.

Malm är upphovsman till flera nya uttryck i svenska språket, bland annat "betonghäckar" och "finansvalp" samt gjorde ordet "fittstim" känt efter att ha återberättat en anekdot om en taxichaufför som använde ordet. Han hade en ledande roll i det så kallade "rosornas krig" under 1980- och början av 1990-talet, där han stod på vänstersidan, och finansminister Kjell-Olof Feldt och den så kallade kanslihushögern stod på den andra sidan.Rosornas krig (s)pökar ännu , Folket 1999-05-09

Malm avgick från tjänsten som LO:s ordförande den 3 december 1993 efter att han uppmärksammats för att som styrelseledamot ha godkänt ett antal generösa fallskärmsavtal.


Maud Olofsson

Maud Elisabeth Olofsson, född Olsson den 9 augusti 1955 i Arnäsvall i Arnäs socken i  Ångermanland, är en svensk politiker (centerpartist). Hon var partiledare för Centerpartiet mellan 19 mars 2001 och 23 september 2011, riksdagsledamot 2002–2011 och näringsminister 2006–2011. Under mandatperioden 2006–2010 var hon även vice statsminister.

Olofsson meddelade den 17 juni 2011 att hon i september 2011 skulle ställa sin plats som partiordförande till förfogande, och den 23 september efterträddes hon av Annie Lööf.

Olofsson var 2014–2022 ordförande i branschorganisationen Visita.

När statliga Vattenfall i februari 2009 köpte det holländska energibolaget Nuon för 97 miljarder kr föll detta under näringsdepartementets ansvarsområde.Storbråk om ansvaret för Nuon-fiaskot, Svenska Dagbladet, 16 februari 2013 Köpet orsakade en politisk storm när det 2013 stod klart att förvärvet var ett fiasko som redan kostat 37,5 miljarder kronor, och VD fick avgå.Vattenfalls vd går efter Nuonfiaskot, Svenska Dagbladet, 30 oktober 2013 Fredrik Reinfeldt hävdade först att frågan var "helt hänvisad till ansvarigt statsråd" och försökte lägga skulden på Olofsson, då sedan ett par år borta från politiken, och Per Bolund (mp) KU-anmälde Olofsson för hennes hantering av affären.Nuon-fiaskot fortsätter plåga Vattenfall, Expressen, 23 jul 2013 Senare kunde TV4 publicera ett internt dokument som visade att statsministern godkänt affärenReinfeldt godkände Nuon-affären, TV4, 2013-02-14 och diskuterade

Annie Lööf stödde detta beslut. I maj 2014 kritiserades Maud Olofsson av KU för brister i den gemensamma beredningen, den interna informationen samt dokumentationen i samband med regeringens hantering av köpet.


Maud Olofsson