Bodil Malmsten

Med romanen Priset på vatten i Finistère (2001), om att bryta upp och välja en helt ny riktning i livet, fick hon ett nytt publikt genombrott. Hon började då också att skriva mer självbiografiskt och samhällskritiskt. Priset på vatten i Finistère, exempelvis, handlar om en medelålders kvinna som flyttar till Finistère och får förslaget att hon ska skriva en bok om sitt liv.

2004 gav hon ut Mitt första liv: den gudarna älskar dör inte, en självbiografi om tiden i Jämtland. Boken är delvis en uppgörelse med den egna generationens egoism och materialism, men också med socialdemokraternas förvandling. Samma tema hade hennes novellsamling För att lämna röstmeddelande, tryck stjärna (2005, uppsatt på Stockholms stadsteater samma år), där delar av handlingen kretsar kring strider med Försäkringskassan.

Från hösten 2005 skrev Bodil Malmsten kontinuerligt på bloggen Finistere. Hon utvecklade där en stil med korta och ofta drastiska dagsanteckningar, som sedan samlats och givits ut i bokform som "loggbok, dagslägesberättelse, journal" i fem volymer. Ett halvår efter hennes död gavs dessa ut i samlingsvolymen Loggböckerna 2005 - 2013.

2008 gav Malmsten ut Sista boken från Finistère, som är en uppföljare till Priset på vatten i Finistère, men som handlar om hur den medelålders kvinnan från den tidigare boken tvingas bort från paradiset av oklara omständigheter, samtidigt som hon skriver en erotisk bok.

- Format
- Häftad (Danskt band)
- Språk
- Svenska
- Antal sidor
- 541
- Utgivningsdatum
- 2016-08-18
- Upplaga
- 1
- Förlag
- Modernista
- Medarbetare
- Sundh, Lars (form)
- Dimensioner
- 210 x 140 x 40 mm
- Vikt
- SAB
- Hc,839.78
- ISBN
- 9789177011408
Du kanske gillar
Åtrå
Bodil MalmstenHäftad
Prästkappan
Sven DelblancHäftad
Loggböckerna 2005-2013399Tillfälligt slut – klicka "Bevaka" för att få ett mejl så fort boken går att köpa igen.Den älskade loggbokssviten i samlad volym
»Bodil Malmsten ställer skisskonsten i precisionens tjänst. Bloggandet övergår omärkligt i avancerad essäistik och sårbart blottande av allmänmänsklig svaghet.« | AASE BERG, DN
»På samma sätt som vi läser Lars Norén, Marguerite Duras eller Karl Ove Knausgård för deras känslighet att fånga vardagen läser vi Bodil Malmsten.« | EVA STRÖM, SYDSVENSKAN
»Det är oefterhärmlig läsning, rolig och egensinnig, aldrig nostalgisk.« | INGALILL MOSANDER, AFTONBLADET
Det börjar med en fransk värmebölja och slutar på en vårbalkong i södra Stockholm. Under åtta år tecknar en av Sveriges mest betydande författare ned sitt liv. Eller ett av sina liv. Det blir rökförbud. En skådespelare går bort. Mullvadarna som stökar under huset i Finistère. Och i Stockholm snöar det som det snöade när Bodil Malmsten var barn. Fragmenten blir ett manifest; en svanesång till friheten och skrivkonsten. Men också en klagan ur det lilla livet, mellan skissartade meningar och korta ögonblicksbilder, växer det stora allvaret.
Åren då Bodil Malmsten lever i självvald exil är också åren då välfärden styckas upp, då vårdcentraler köps av riskkapitalister och det politiskt bruna åter väcks till liv. Väl hemma igen är hon en främling i sitt eget land.
Loggböckerna 2005 2013 samlar de fem loggböckerna koncentrerade till textform. Bodil Malmsten hade vid sin död redan påbörjat arbetet med denna nya utgåva, där texterna skulle få stå för sig själva och samtidigt framträda som en ny helhet. Loggböckerna växte genom åren till att bli hennes största och rikaste projekt. Ett livsverk som kommer att överleva oss alla. BODIL MALMSTEN [1944 -2016] har med sina diktsamlingar och romaner blivit en av våra mest lästa och folkkära författare. Hennes fem loggböcker har sammanlagt sålt i över 250.000 exemplar i sina tidigare utgåvor: Hör bara hur ditt hjärta bultar i mig [2006], Kom och hälsa på mig om tusen år [2007], De från norr kommande leoparderna [2009], Och en månad går fortare nu än ett hjärtslag [2012], Och ett skepp med sju segel och femti kanoner ska försvinna med mig [2013] .
»Bodil Malmsten är fortsatt skarp och frank och riktar sin kritiska blick mot sociala orättvisor såväl som bostadsrättsföreningslivets inneboende absurditet, och hon gör det med den sedvanliga, patenterade malmstenska bravur som har gett henne en så stor och entusiastisk publik.« | JOSEFIN HOLMSTRÖM, SvD
»Bodil Malmsten är en författare i ständig exil som skriver skarpsinniga dagböcker om stort och smått och låter sig eldas av sin vrede utan att förfalla till ironi.« | KARIN WIDEGÅRD, GÖTEBORGS-POSTEN
»Det glänser och glimmar om Bodil Malmsten. Och gnistrar också den här gången av helig vrede mot orättvisorna.« | TIDNINGEN KULTUREN
»Bodil Malmsten utför sitt uppdrag med nerskruvad minimalistisk skärpa. Här finns inte ett överflödigt kommatecken.« | MARIA KÜCHEN, SYDSVENSKAN
»Jag måste utfärda en allvarlig varning: Bodil Malmstens loggböcker är kraftigt beroendeframkallande!« | CRISTER ENANDER, GEFLE DAGBLAD
KundrecensionerDet finns 2 recensioner av Loggböckerna 2005-2013. Har du också läst boken? Om du har köpt den på Bokus.com vill vi gärna höra vad du tyckte om den! Sätt ditt betyg »
- Allan Jan-Olof Wildén (Norrköping), 28 maj 2018
Bodil skriver underbart mjukt och tilltagande. Har gjort till vana att läsa ett stycke var dag. Jag är lite förälskad i henne och hennes sätt att skriva. Höll mig flytande under mina depressioner. Blir sorgsen enär jag inte kan skriva direkt till henne längre
Bodil Malmstens vardagliga betraktelser kan vid första påseendet uppfattas som lätta, på gränsen till flyktiga - men om man tar tid på sig, och läser hennes texter med eftertanke, så framträder en unik röst inom svensk litteratur, där också till synes oansenliga detaljer kan visa sig dölja stor levnadsvisdom.
Boken bör läsas långsamt och i små portioner för maximal utdelning.
Fler böcker av Bodil Malmsten


Bodil Malmsten

Bodil Malmsten, född 19 augusti 1944 i Bjärme, Näs församling i Jämtland,Bodil Malmsten i Vem är det 1993 död 5 februari 2016 i Stockholm, var en svensk författare, dramatiker och kulturskribent.

Med romanen Priset på vatten i Finistère (2001), om att bryta upp och välja en helt ny riktning i livet, fick hon ett nytt publikt genombrott. Hon började då också att skriva mer självbiografiskt och samhällskritiskt. Priset på vatten i Finistère, exempelvis, handlar om en medelålders kvinna som flyttar till Finistère och får förslaget att hon ska skriva en bok om sitt liv.

2004 gav hon ut Mitt första liv: den gudarna älskar dör inte, en självbiografi om tiden i Jämtland. Boken är delvis en uppgörelse med den egna generationens egoism och materialism, men också med socialdemokraternas förvandling. Samma tema hade hennes novellsamling För att lämna röstmeddelande, tryck stjärna (2005, uppsatt på Stockholms stadsteater samma år), där delar av handlingen kretsar kring strider med Försäkringskassan.


Bodil Malmsten


August Blanche

miniatyr|260px|Plakett på väggen vid Klara trivialskola.
mini|stående|260px|Akvarell av Fritz von Dardel 1864.
thumb|August Blanches likfärd 1868. Illustration utförd av Knut Ekwall.
mini|stående|260px|Gravvård på Norra begravningsplatsen i Stockholm.

August Theodor Blanche (uttal ), född 17 september 1811 i Stockholm, död 30 november 1868 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm,Hedvig Eleonoras dödbok Riksarkivet var en svensk författare, dramatiker, journalist, politiker och publicist. Med åren blev han en mycket uppskattad författare och Stockholmsprofil, känd som "Stockholmslivets skildrare".

 - 2. uppl. Sthm 1838. - Båda utgivna anonymt.
 - Utgiven anonymt.

 - Utgiven anonymt och riktad mot Lars Johan Hierta och Aftonbladet.
 - Musiken av Jacob Niclas Ahlström. - Senare med nytt omslag utgiven som supplementhäfte till författarens Theaterstycken. - 2. uppl. Sthm 1862. (Sv. theatern, N:o 11.)
 - Utgiven anonymt. - Annan uppl. Göteborg 1843.
 - Utgiven anonymt.
 - Musiken av Jacob Niclas Ahlström.
 - Tillsammans med Karl af Kullberg.
 - Musiken av Jacob Niclas Ahlström.

 - Fulltext: Projekt Runeberg och Stockholmskällan.
 - Musiken av Johan Fredrik Berwald. - Hela pjäsen, se nedan.
 - Hela pjäsen, se nedan.
 - Utkom i 7 häften med särskilda titlar: Stockholmslifvet skildrat i taflor och berättelser.
 - Senare upplaga Stockholm 1867 i 2 delar samt i författarens Samlade arbeten.
 - Tidigare med titeln Skomakarens dotter. Scen ur Stockholmslifvet, tryck anonymt i Nyaste Freja, 1840, Nr. 33—36. - Senare utgiven i ett flera upplagor.

 -  Kompositör: Johan Wilhelm Söderman.
 - Kompositör Johan Fredrik Berwald.
 - Efter en dansk intrig av Thomas Overskou. - Ny uppl. Stockholm 1847.
 - Särskilt utgåva: Valda sångstycken ur lustspelet Rika morbror. Norrköping 1847.
 - Flera senare upplagor.
 - Flera senare upplagor.
 - Originalförfattare: Johann Nestroy. - Kompositör: Jacob Niclas Ahlström. - Översättare: Lars August Malmgren. - Flera senare upplagotr.
thumb|upright|Titelblad till 1846 och 1946.
 - Kompositör: Johan Wilhelm Söderman. - Flera senare upplagor.
 - Kompositör: Johan Wilhelm Söderman. - Flera senare upplagor.
 - Flera senare upplagor.
Författarens Teaterstycken ingår även i den första och tredje upplagan av Samlade arbeten.
 - Musiken komponerad och arrangerad av Johan Fredrik Berwald.
thumb|upright|Titelblad till Flickan i stadsgården 1847.
 - Flera senare upplagor.
 - Flera senare upplagor.
 - Flera senare upplagor.
 - Även utgiven i Borgå 1848. - Flera senare upplagor.
 - Senare omtryckt i Taflor och berättelser. 6.

 - Utgiven anonymt. - Med 24 litografiska teckningar av Josef Vilhelm Wallander.
 - Kompositör: Jacob Niclas Ahlström. - Översättare: Wilhelm Malm. - Tyska originalets titel: Der Tod und der Wunder-Doctor.
 - Flera senare upplagor. Den 3. uppl. med titeln: Ett resande teatersällskap, eller en tragedi i Vimmerby. Stockholm 1881. - Ingår även i Svensk vitterhet 1850—1900. 1. Stockholm 1899, sid. 69—94 och i Sveriges national-litteratur 1500—1900. 24. Stockholm 1911, sid. 73—125.]
 - Efter ett franskt original av J. X. Boniface och C. V. Varin med titeln  Le Cuisinier politique . - Översättning: August Edvard Per Afzelius.

 - Utgiven anonymt. - Fransk författare: Thomas Sauvage. - Kompositör: Isidor Dannström.
 - Flera senare upplagor.
 - Flera senare upplagor.
 - Översättning: Ernst Wallmark.
thumb|upright|Titelblad till Bilder ur verkligheten 1863.

Senare upplagor utökade med en efter författarens död utgiven femte del, som ingår i Samlade arbeten - Därutöver ett flertal separata upplagor.
 - Tidigare tryckt i Bakom ridån : teaterkalender för 1845 samt i författarens Lyriska stycken.
 - Tidigare tryckt i författarens Lyriska stycken.
 - 2. upplaga. Stockholm 1892.
Bonniers och Åhlén & Åkerlunds 25-öresböcke

JÄRNBÄRAREN
OCH ANDRA BERÄTTELSER
AV
AUGUST BLANCHE
-----------
GÖTEBORG
ÅHLÉN & ÅKERLUNDS FÖRLAG
COPYRIGHT 1914 BYÅHLÉN & ÅKERLUNDS FÖRLAG, GÖTEBORG
EHRNFRIED NYBERGS BOKTRYCKERI, STOCKHOLM 1914
FÖRLAGSRÄTTEN TILLHÖR ALBERT BONNIER, STOCKHOLM
Förord till den elektroniska utgåvan
Denna upplaga av Blanches noveller är en s.k. 25-öresbok från 1914 utgiven på Åhlén & Åkerlunds förlag. Den digitaliserades direkt från originalet i juni 2012 av Bert H.
The above contents can be inspected in scanned images:
omslag, smutstitel, titel, tryckning, Innehåll, Innehåll
Korrstapel / Proof bar for this volume
Innehåll / Table of Contents
Titel och innehåll -
omslag,
smutstitel,
titel,
tryckning,
Innehåll,
Innehåll
Järnbäraren -
7,
8,
9,
10,
11,
12,
13,
14,
15,
16,
17,
18,
19,
20,
21,
22,
23,
24,
25,
26,
27,
28,
29,
30,
31,
32,
33,
34,
35,
36,
37,
38,
39,
40,
41,
42,
43,
44,
45,
46,
47,
48,
49,
50,
51,
52,
53,
54,
55,
56,
57,
58,
59,
60,
61,
62,
63,
64,
65
Tvenne systrar -
66,
67,
68,
69,
70,
71
Ett litet baläventyr och ett litet gravkors -
72,
73,
74,
75,
76,
77,
78,
79,
80,
81
Tre flugor i en smäll -
82,
83,
84,
85,
86,
87
Barnhusbarnen -
88,
89,
90,
91,
92,
93
En midsommarsboll -
94,
95,
96,
97,
98,
99
Kusin Betty -
100,
101,
102,
103,
104,
105
Vålnaden -
106,
107,
108,
109,
110,
111,
112,
113
Tårar och Mälarvatten -
114,
115,
116,
117
En liten krinolinhistoria -
118,
119,
120,
121
Bara några ord -
122,
123,
124,
125
Tjugo fästmör och egendom i Dalarne -
126,
127,
128,
129
Historien om en blomma -
130,
131,
132
En batalj vid Pohlsro -
133,
134,
135,
136,
137
Bror Fritz -
138,
139,
140,
141,
142,
143,
144
Fröken Lohm -
145,
146,
147,
148
En förlovning -
149,
150,
151,
152,
153,
154,
155,
156
Sysslingarna eller En frukost på Medelhavet -
157,
158,
159,
160
Project Runeberg, Wed Dec 31 06:31:31 2014
(aronsson)
(diff)
(history)
(download)
Next >>
http://runeberg.org/blanjarn/


August Blanche


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q450832--Samlade skrifter och urval-4--sv-0023-667

Emilie Flygare-Carlén

Emilie Flygare-Carlén, född SmithStamfadern var smeden Lars Olsson Bohlrödh Smedh från hemmanet Båleryd i Skee socken intill Strömstad. Hans tre söner ändrade namnet till Smitt. Källa: Holmström (1918), s. 9. 8 augusti 1807 i Strömstad, död 5 februari 1892 i Stockholm, var en svensk författare.

mini|Omslag till 25-öresutgåva av Ett köpmanshus i skärgården. 1913.
 - 3 delar.

 - Översedd upplaga i 31 delar med de flesta av författarens romaner utom de i Arbeten ovan och smärre skrifter.
 - 2 delar.

 - 2 delar.
 - 2 delar.

 - 2 delar.
 - 3 delar.

 - 2 delar.
 - 2 delar.
 - 3 delar.

 - 3 delar.
 - 2 delar.
 - 24 delar med allt som ingår i Arbeten och Samlade romaner och en del därutöver.

 - 3 delar.
 - Med författarens levnadsteckning av Birger Schöldström.

 - Innehåller: Enkåret ; Högskolefonden ; Fröken Bedas förlofning ; På lifvets stig ; Allt af barmhertighet ; Estrid ; Kerstin Marias fästegåfva ; Litteratören och hans trolofvade.
 - Godtköpsupplaga i 24 delar med i stort sett samma innehåll som 1882-1890 års utgåva fast med ordningen av de ingående verken ändrad.
 - Förkortad utgåva i 8 delar med teckningar av Jenny Nyström.
 - 24 volymer.

 - Förkortad utgåva i 9 volymer.
 - 9 volymer.

 -  Utgiven med inledning och kommentarer av Johan Svedjedal.
 - Utgiven i tre delar med inledning och kommentarer av Yvonne Leffler ; huvudredaktör: Barbro Ståhle Sjönell ; biträdande huvudredaktör: Petra Söderlund


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q450832--Samlade skrifter och urval-4--sv-0023-668

Emilie Flygare-Carlén


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q450832--Samlade skrifter och urval-4--sv-0023-669

Emilie Flygare-Carlén


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q450832--Samlade skrifter och urval-4--sv-0023-671

Emilie Flygare-Carlén


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q450832--Samlade skrifter och urval-4--sv-0023-670

Emilie Flygare-Carlén

mini|Omslag till 25-öresutgåva av Ett köpmanshus i skärgården. 1913.
 - 3 delar.

 - Översedd upplaga i 31 delar med de flesta av författarens romaner utom de i Arbeten ovan och smärre skrifter.
 - 2 delar.

 - 2 delar.
 - 2 delar.

 - 2 delar.
 - 3 delar.

 - 2 delar.
 - 2 delar.
 - 3 delar.

 - 3 delar.
 - 2 delar.
 - 24 delar med allt som ingår i Arbeten och Samlade romaner och en del därutöver.

 - 3 delar.
 - Med författarens levnadsteckning av Birger Schöldström.

 - Innehåller: Enkåret ; Högskolefonden ;


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q450832--Samlade skrifter och urval-4--sv-0023-665

Emilie Flygare-Carlén

mini|Omslag till 25-öresutgåva av Ett köpmanshus i skärgården. 1913.
 - 3 delar.

 - Översedd upplaga i 31 delar med de flesta av författarens romaner utom de i Arbeten ovan och smärre skrifter.
 - 2 delar.

 - 2 delar.
 - 2 delar.

 - 2 delar.
 - 3 delar.

 - 2 delar.
 - 2 delar.
 - 3 delar.

 - 3 delar.
 - 2 delar.
 - 24 delar med allt som ingår i Arbeten och Samlade romaner och en del därutöver.

 - 3 delar.
 - Med författarens levnadsteckning av Birger Schöldström.

 - Innehåller: Enkåret ; Högskolefonden ; Fröken Bedas förlofning ; På lifvets stig ;


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q450832--Samlade skrifter och urval-4--sv-0023-674

Emilie Flygare-Carlén


Johan Gustaf Sandberg

Johan Gustaf Sandberg, född 13 maj 1782 i Stockholm, död 27 juni 1854 i Stockholm, var en svensk historiemålare, porträttmålare, tecknare och professor i teckning vid Konstakademien från 1828, och direktör där 1845–1853.

Sandberg ägnade sig främst åt historiemåleri med motiv ur nordisk mytologi och svensk historia. Hans främsta verk inom detta område är kalkmålningarna över Gustav Vasa i Uppsala domkyrka. Han utförde också en mängd porträtt.

Han var son till snickaren och den kunglige lakejen Anders Sandberg och Catharina Maria Högberg och från 1824 gift med pianisten Sofia Dorothea Kökeritz. Sandberg blev 12 år gammal elev i Konstakademiens principskola 1794 och flyttades 1801 upp till antikskolan, samtidigt studerade han musik och klaverspelning för Abbé Vogler och tjänade pengar genom att ge lektioner i teckning och musik. Han arbetade dessutom på Kungliga teaterns dekorationsmålarverkstad under dekorationsmålaren Johan Gottlob Brusell. Under sin studietid var han en av akademis flitigaste elever och tilldelades en jetong 1798, diplom 1801, andra medaljen i antikskolan 1806, högsta utmärkelsen i naturskolan 1807 och 1808 samt guldmedaljen för prisämnet Karl XII och hans sekreterare i Stralsund 1809. Han blev agré vid akademien 1810. Han sökte 1805 tjänsten som ritmästare vid Lunds universitet och uppgav då i sin ansökan att han under flera år undervisat i ritning och musik.

Sandberg är representerad vid NationalmuseumNationalmuseum i Stockholm, Norrköpings konstmuseum, Uppsala universitet, Gripsholmssamlingen, Skoklosters slottSkoklosters slott, Göteborgs konstmuseumGöteborgs konstmuseum, Nordiska museet, Kungliga biblioteket. Konstakademien och Kulturhistoriska museet i Lund.


Johan Gustaf Sandberg

Han var son till snickaren och den kunglige lakejen Anders Sandberg och Catharina Maria Högberg och från 1824 gift med pianisten Sofia Dorothea Kökeritz. Sandberg blev 12 år gammal elev i Konstakademiens principskola 1794 och flyttades 1801 upp till antikskolan, samtidigt studerade han musik och klaverspelning för Abbé Vogler och tjänade pengar genom att ge lektioner i teckning och musik. Han arbetade dessutom på Kungliga teaterns dekorationsmålarverkstad under dekorationsmålaren Johan Gottlob Brusell. Under sin studietid var han en av akademis flitigaste elever och tilldelades en jetong 1798, diplom 1801, andra medaljen i antikskolan 1806, högsta utmärkelsen i naturskolan 1807 och 1808 samt guldmedaljen för prisämnet Karl XII och hans sekreterare i Stralsund 1809. Han blev agré vid akademien 1810. Han sökte 1805 tjänsten som ritmästare vid Lunds universitet och uppgav då i sin ansökan att han under flera år undervisat i ritning och musik.

Undervisning vid akademin befann sig i början av 1800 i en nedgångsperiod och för att ersätta den torftiga utbildning bildade Sandberg tillsammans med Bengt Erland Fogelberg och Carl Fredric von Breda Sällskapet för konststudium 1814 där bland annat Pehr Henrik Ling föreläste Öfver de nordiska myternas användande i skön konst och Lorenzo Hammarsköld presenterade sitt Utkast till de bilande konsternas historiaLibris. Sällskapet startade även en privat ateljéskola där man kunde teckna och måla efter naken modell, något som vid den tidpunkten inte förekom vid akademien. Oppositionen mot akademien ledde till att det nybildade Götiska förbundet 1817 genomförde en konstutställning där Sandberg  medverkade med sin skiss till Valkyriorna en målning som senare räknas till ett av hans främsta verk. Han valdes in som medlem i Götiska förbundet 1822 som medlem 82 och antog medlemsnamnet Widar.

Tvisten med akademin lade sig snart då några egentliga motsättningar ej fanns och på kronprinsens tillstyrkan valdes Sandberg in som ledamot 1821 och två år senare utsågs han till vice professor för att slutligen bli ordinarie professor i teckning 1828. Däremot hade han aldrig tillfälle att göra den för äldre tiders konstnärer obligatoriska studieresan till södern utan var hela sitt liv bosatt i Stockholm där han levde ett borgerligt och stillsamt liv med enstaka avbrott för studieresor till Köpenhamn och de svenska landskapen.

Sandberg ställde ut på akademien första gången 1803 där hans verk idag endast är kända till namnen. Vid akademins utställning 1811 fick han en viss framgång med kritteckningen Karl Johan vid en truppmönstring som köptes av kronprinsen. Detta motiv kom att återkomma i flera av hans senare målningar. Vid Götiska förbundets andra utställning 1818 ställde han ut målningen Truppdefilé och kom med den målningen att anses som en erkänd och aktad målare. Efter Bredas död 1818 övertar han dennes roll som porträttmålare för den högre societeten. Till en början målar han porträtten i Bredas romantiska stil innan han slutligen finner en egen stil.

Sandberg fick tidigt kontakt med greve Gustaf Trolle-Bonde på Säfstaholms slott som 1820 köpte verket ValkyriornaNationalmuseum i olja. Trolle-Bonde beställde därefter ett flertal verk av Sandberg bland annat folklivsskildringarna VingåkersgosseNationalmuseum och VingåkersflickaNationalmuseum 1822, Midsommardans på Säfstaholm och Bröllop och begrafning i Vingåker 1825. Med dessa målningar fortsatte han traditionen från Pehr Hilleströms gustavianska folklivsskildringar men med en tydligare etnologisk inriktning. För baron Ridderstolpe utförde han 1825–1828 den stora paradmålningen Allmogen kring Gustaf Wasas staty som numera exponeras vid Stockholms högskola.


Johan Gustaf Sandberg

Han var son till snickaren och den kunglige lakejen Anders Sandberg och Catharina Maria Högberg och från 1824 gift med pianisten Sofia Dorothea Kökeritz. Sandberg blev 12 år gammal elev i Konstakademiens principskola 1794 och flyttades 1801 upp till antikskolan, samtidigt studerade han musik och klaverspelning för Abbé Vogler och tjänade pengar genom att ge lektioner i teckning och musik. Han arbetade dessutom på Kungliga teaterns dekorationsmålarverkstad under dekorationsmålaren Johan Gottlob Brusell. Under sin studietid var han en av akademis flitigaste elever och tilldelades en jetong 1798, diplom 1801, andra medaljen i antikskolan 1806, högsta utmärkelsen i naturskolan 1807 och 1808 samt guldmedaljen för prisämnet Karl XII och hans sekreterare i Stralsund 1809. Han blev agré vid akademien 1810. Han sökte 1805 tjänsten som ritmästare vid Lunds universitet och uppgav då i sin ansökan att han under flera år undervisat i ritning och musik.

Undervisning vid akademin befann sig i början av 1800 i en nedgångsperiod och för att ersätta den torftiga utbildning bildade Sandberg tillsammans med Bengt Erland Fogelberg och Carl Fredric von Breda Sällskapet för konststudium 1814 där bland annat Pehr Henrik Ling föreläste Öfver de nordiska myternas användande i skön konst och Lorenzo Hammarsköld presenterade sitt Utkast till de bilande konsternas historiaLibris. Sällskapet startade även en privat ateljéskola där man kunde teckna och måla efter naken modell, något som vid den tidpunkten inte förekom vid akademien. Oppositionen mot akademien ledde till att det nybildade Götiska förbundet 1817 genomförde en konstutställning där Sandberg  medverkade med sin skiss till Valkyriorna en målning som senare räknas till ett av hans främsta verk. Han valdes in som medlem i Götiska förbundet 1822 som medlem 82 och antog medlemsnamnet Widar.

Tvisten med akademin lade sig snart då några egentliga motsättningar ej fanns och på kronprinsens tillstyrkan valdes Sandberg in som ledamot 1821 och två år senare utsågs han till vice professor för att slutligen bli ordinarie professor i teckning 1828. Däremot hade han aldrig tillfälle att göra den för äldre tiders konstnärer obligatoriska studieresan till södern utan var hela sitt liv bosatt i Stockholm där han levde ett borgerligt och stillsamt liv med enstaka avbrott för studieresor till Köpenhamn och de svenska landskapen.

Sandberg ställde ut på akademien första gången 1803 där hans verk idag endast är kända till namnen. Vid akademins utställning 1811 fick han en viss framgång med kritteckningen Karl Johan vid en truppmönstring som köptes av kronprinsen. Detta motiv kom att återkomma i flera av hans senare målningar. Vid Götiska förbundets andra utställning 1818 ställde han ut målningen Truppdefilé och kom med den målningen att anses som en erkänd och aktad målare. Efter Bredas död 1818 övertar han dennes roll som porträttmålare för den högre societeten. Till en början målar han porträtten i Bredas romantiska stil innan han slutligen finner en egen stil.

Sandberg fick tidigt kontakt med greve Gustaf Trolle-Bonde på Säfstaholms slott som 1820 köpte verket ValkyriornaNationalmuseum i olja. Trolle-Bonde beställde därefter ett flertal verk av Sandberg bland annat folklivsskildringarna VingåkersgosseNationalmuseum och VingåkersflickaNationalmuseum 1822, Midsommardans på Säfstaholm och Bröllop och begrafning i Vingåker 1825. Med dessa målningar fortsatte han traditionen från Pehr Hilleströms gustavianska folklivsskildringar men med en tydligare etnologisk inriktning. För baron Ridderstolpe utförde han 1825–1828 den stora paradmålningen Allmogen kring Gustaf Wasas staty som numera exponeras vid Stockholms högskola.

Tillsammans med Christian Forssell reste han 1818 på en studieresa till Skåne där de båda bedrev fältstudier för det gemensamma utgivna praktverket Ett år i Sverige. Taflor av svenska almogens klädedrägtLibris 1827-1835 där Sandberg utförde teckningarna som graverades under Christian Didrik Forssells ledning och texten skrevs av Anders Abraham Grafström. Färggravyrerna i verket är i några enstaka fall teckningar utförda av Forssell men merparten är Sandbergs arbeten. Skåneresan följdes av resor till Dalarna, Lappland, Vingåker och Blekinge där man vid framställandet av ett flertal planscher har arbetat med en vetenskaplig noggrannhet. Sandbergs bevarade skissbok vid Nordiska museet visar upp en rad detaljstudier av smycken och folkdräkter.

1820 beställde brukspatronen Holterman en målning ur Gustav II Adolfs historia och två år senare var han klar med den stora bataljmålningen Gustaf Adolf vid StuhmNationalmuseum därmed var hans ställning som historiemålare säkrad och han anmodades 1827 lämna ett förslag på en al secco dekoration som skulle skildra Gustav Vasas historia i det Gustavianska gravkoret i Uppsala domkyrka. Som utgångspunkt för monumentalmålningen hade han kretsen kring Erik Gustaf Geijer, domkyrkosysslomanen John Börjesson som främsta initiativtagare men även prästen Wilhelm Gumælius och Malla Silfverstolpe deltog i planeringen av verkets tillkomst. Förebilder till denna monumentalmålning fanns hos de tyska nazarénerna och Per Daniel Amadeus Atterbom rapporterade om Friedrich Overbecks monumentalmåleri i Rom. På uppdrag reste Geijer till Bonn för att studera den nya universitetssalen som blivit dekorerad av elever till Peter von Cornelius. Sandberg som saknade erfarenhet av monumentalmålning fick nödvändiga tekniska anvisningar via brev från Bengt Erland Fogelberg som befann sig i Rom och han fick ytterligare information om freskotekniken av Cornelius samt studerade de anvisningar Cennino Cenninis och Andrea Pozzos lämnat efter sig. Han var teoretiskt väl förberedd för uppgiften när Kungen 1831 fastställde hans förslag av gravkorets dekoration. Målningen utfördes 1833-1838 och upptar i den ordning de tillkom de sju scenerna, Avskedet från ständerna, Intåget i Stockholm, Episoden i Rankhyttan, Slaget vid Brännkyrka, Vid Mora stenar, Inför rådet i Lübeck och Mottagandet av bibelöversättningen. Som medhjälpare anlitade han den finländske målaren Robert Wilhelm Ekman som varit elev vid Sandbergs ateljé. De dekorativa inramningarna runt målningarna skissades fram av Axel Nyström som gav väggarna runt målningarna en rik dekor i renässanskaraktär med stiliserad beslags och bandornamentik. I samband med målningens tillkomst utförde Johan Way några glasmålningar för koret. Trots sin ringa erfarenhet i al secco lyckades Sandberg oväntat väl även om målningarna har mörknat något och på sina håll flagnat. Färgen var pastost pålagd vilket ger ett sken av oljemåleri och motiven är plastiskt modellerade genom ett skarpt sidoljus. Inför utförandet studerade Sandberg på olika museer och samlingar renässansens dräktskick, vapen och inredningskonst för att slutresultatet skulle bli historiskt korrekt. Resultatet för hans egen del blev ett flertal skissböcker med 1500-tals föremål som kom till användning i senare stafflimålningar med motiv ur Gustav Vasas historia. Vid premiärvisningen mottogs hans arbete med en viss reserverad respekt bland annat skrev Fredrika Bremer att målningarna är Vackra men de flesta icke djupt tänkta. Bland de stafflimålningar som Sandberg utförde efter monumentalmålningen köpte den nybildade Stockholms konstförening oljemålningen Gustav Vasa vid Rankhyttan 1835. Målningen är en kopia av Uppsalafresken och ett litografiNationalmuseum av verket framställdes som delades ut i samband med föreningens medlemsblad. Bland Sandbergs övriga kalkmålningar märks ett porträtt av tonsättaren Johann Christian Friedrich Haeffner som han utförde på Musikaliska akademien 1832.

För Vetlanda kyrka målade han 1816 altartavlan Kristus i Getsemane som följdes av Den törnekrönte för Nättraby kyrka och under 1830-talet utförde han sitt största kyrkliga arbete med altartavlan Golgatavandringen för Skeppsholmskyrkan han utförde även en altarmålning till Vasa kyrka i Finland.

Sin största konstnärliga insats gjorde han dock som porträttör även om han själv såg sig som en historiemålare och ansåg att porträttkonsten var av lägre rang. Han var under 1820- och 1930-talen landets mest anlitade porträttör. Bland de konstnärligt noterbara porträtten märks det över den sängliggande Samuel Ödmann från 1830 som finns på Smålands nation i Uppsala, gruppbilden av Olof Wallin, Frans Michael Franzén, Jöns Jacob Berzelius, Erik Gustaf Geijer och Esaias Tegner som tidigare fanns på GripsholmNationalmuseum samt självporträttet från 1815 där han tagit med oppositionskamraterna Breda och Fogelberg.


Johan Gustaf Sandberg

Han var son till snickaren och den kunglige lakejen Anders Sandberg och Catharina Maria Högberg och från 1824 gift med pianisten Sofia Dorothea Kökeritz. Sandberg blev 12 år gammal elev i Konstakademiens principskola 1794 och flyttades 1801 upp till antikskolan, samtidigt studerade han musik och klaverspelning för Abbé Vogler och tjänade pengar genom att ge lektioner i teckning och musik. Han arbetade dessutom på Kungliga teaterns dekorationsmålarverkstad under dekorationsmålaren Johan Gottlob Brusell. Under sin studietid var han en av akademis flitigaste elever och tilldelades en jetong 1798, diplom 1801, andra medaljen i antikskolan 1806, högsta utmärkelsen i naturskolan 1807 och 1808 samt guldmedaljen för prisämnet Karl XII och hans sekreterare i Stralsund 1809. Han blev agré vid akademien 1810. Han sökte 1805 tjänsten som ritmästare vid Lunds universitet och uppgav då i sin ansökan att han under flera år undervisat i ritning och musik.

Undervisning vid akademin befann sig i början av 1800 i en nedgångsperiod och för att ersätta den torftiga utbildning bildade Sandberg tillsammans med Bengt Erland Fogelberg och Carl Fredric von Breda Sällskapet för konststudium 1814 där bland annat Pehr Henrik Ling föreläste Öfver de nordiska myternas användande i skön konst och Lorenzo Hammarsköld presenterade sitt Utkast till de bilande konsternas historiaLibris. Sällskapet startade även en privat ateljéskola där man kunde teckna och måla efter naken modell, något som vid den tidpunkten inte förekom vid akademien. Oppositionen mot akademien ledde till att det nybildade Götiska förbundet 1817 genomförde en konstutställning där Sandberg  medverkade med sin skiss till Valkyriorna en målning som senare räknas till ett av hans främsta verk. Han valdes in som medlem i Götiska förbundet 1822 som medlem 82 och antog medlemsnamnet Widar.

Tvisten med akademin lade sig snart då några egentliga motsättningar ej fanns och på kronprinsens tillstyrkan valdes Sandberg in som ledamot 1821 och två år senare utsågs han till vice professor för att slutligen bli ordinarie professor i teckning 1828. Däremot hade han aldrig tillfälle att göra den för äldre tiders konstnärer obligatoriska studieresan till södern utan var hela sitt liv bosatt i Stockholm där han levde ett borgerligt och stillsamt liv med enstaka avbrott för studieresor till Köpenhamn och de svenska landskapen.

Sandberg ställde ut på akademien första gången 1803 där hans verk idag endast är kända till namnen. Vid akademins utställning 1811 fick han en viss framgång med kritteckningen Karl Johan vid en truppmönstring som köptes av kronprinsen. Detta motiv kom att återkomma i flera av hans senare målningar. Vid Götiska förbundets andra utställning 1818 ställde han ut målningen Truppdefilé och kom med den målningen att anses som en erkänd och aktad målare. Efter Bredas död 1818 övertar han dennes roll som porträttmålare för den högre societeten. Till en början målar han porträtten i Bredas romantiska stil innan han slutligen finner en egen stil.

Sandberg fick tidigt kontakt med greve Gustaf Trolle-Bonde på Säfstaholms slott som 1820 köpte verket ValkyriornaNationalmuseum i olja. Trolle-Bonde beställde därefter ett flertal verk av Sandberg bland annat folklivsskildringarna VingåkersgosseNationalmuseum och VingåkersflickaNationalmuseum 1822, Midsommardans på Säfstaholm och Bröllop och begrafning i Vingåker 1825. Med dessa målningar fortsatte han traditionen från Pehr Hilleströms gustavianska folklivsskildringar men med en tydligare etnologisk inriktning. För baron Ridderstolpe utförde han 1825–1828 den stora paradmålningen Allmogen kring Gustaf Wasas staty som numera exponeras vid Stockholms högskola.

Tillsammans med Christian Forssell reste han 1818 på en studieresa till Skåne där de båda bedrev fältstudier för det gemensamma utgivna praktverket Ett år i Sverige. Taflor av svenska almogens klädedrägtLibris 1827-1835 där Sandberg utförde teckningarna som graverades under Christian Didrik Forssells ledning och texten skrevs av Anders Abraham Grafström. Färggravyrerna i verket är i några enstaka fall teckningar utförda av Forssell men merparten är Sandbergs arbeten. Skåneresan följdes av resor till Dalarna, Lappland, Vingåker och Blekinge där man vid framställandet av ett flertal planscher har arbetat med en vetenskaplig noggrannhet. Sandbergs bevarade skissbok vid Nordiska museet visar upp en rad detaljstudier av smycken och folkdräkter.

1820 beställde brukspatronen Holterman en målning ur Gustav II Adolfs historia och två år senare var han klar med den stora bataljmålningen Gustaf Adolf vid StuhmNationalmuseum därmed var hans ställning som historiemålare säkrad och han anmodades 1827 lämna ett förslag på en al secco dekoration som skulle skildra Gustav Vasas historia i det Gustavianska gravkoret i Uppsala domkyrka. Som utgångspunkt för monumentalmålningen hade han kretsen kring Erik Gustaf Geijer, domkyrkosysslomanen John Börjesson som främsta initiativtagare men även prästen Wilhelm Gumælius och Malla Silfverstolpe deltog i planeringen av verkets tillkomst. Förebilder till denna monumentalmålning fanns hos de tyska nazarénerna och Per Daniel Amadeus Atterbom rapporterade om Friedrich Overbecks monumentalmåleri i Rom. På uppdrag reste Geijer till Bonn för att studera den nya universitetssalen som blivit dekorerad av elever till Peter von Cornelius. Sandberg som saknade erfarenhet av monumentalmålning fick nödvändiga tekniska anvisningar via brev från Bengt Erland Fogelberg som befann sig i Rom och han fick ytterligare information om freskotekniken av Cornelius samt studerade de anvisningar Cennino Cenninis och Andrea Pozzos lämnat efter sig. Han var teoretiskt väl förberedd för uppgiften när Kungen 1831 fastställde hans förslag av gravkorets dekoration. Målningen utfördes 1833-1838 och upptar i den ordning de tillkom de sju scenerna, Avskedet från ständerna, Intåget i Stockholm, Episoden i Rankhyttan, Slaget vid Brännkyrka, Vid Mora stenar, Inför rådet i Lübeck och Mottagandet av bibelöversättningen. Som medhjälpare anlitade han den finländske målaren Robert Wilhelm Ekman som varit elev vid Sandbergs ateljé. De dekorativa inramningarna runt målningarna skissades fram av Axel Nyström som gav väggarna runt målningarna en rik dekor i renässanskaraktär med stiliserad beslags och bandornamentik. I samband med målningens tillkomst utförde Johan Way några glasmålningar för koret. Trots sin ringa erfarenhet i al secco lyckades Sandberg oväntat väl även om målningarna har mörknat något och på sina håll flagnat. Färgen var pastost pålagd vilket ger ett sken av oljemåleri och motiven är plastiskt modellerade genom ett skarpt sidoljus. Inför utförandet studerade Sandberg på olika museer och samlingar renässansens dräktskick, vapen och inredningskonst för att slutresultatet skulle bli historiskt korrekt. Resultatet för hans egen del blev ett flertal skissböcker med 1500-tals föremål som kom till användning i senare stafflimålningar med motiv ur Gustav Vasas historia. Vid premiärvisningen mottogs hans arbete med en viss reserverad respekt bland annat skrev Fredrika Bremer att målningarna är Vackra men de flesta icke djupt tänkta. Bland de stafflimålningar som Sandberg utförde efter monumentalmålningen köpte den nybildade Stockholms konstförening oljemålningen Gustav Vasa vid Rankhyttan 1835. Målningen är en kopia av Uppsalafresken och ett litografiNationalmuseum av verket framställdes som delades ut i samband med föreningens medlemsblad. Bland Sandbergs övriga kalkmålningar märks ett porträtt av tonsättaren Johann Christian Friedrich Haeffner som han utförde på Musikaliska akademien 1832.

För Vetlanda kyrka målade han 1816 altartavlan Kristus i Getsemane som följdes av Den törnekrönte för Nättraby kyrka och under 1830-talet utförde han sitt största kyrkliga arbete med altartavlan Golgatavandringen för Skeppsholmskyrkan han utförde även en altarmålning till Vasa kyrka i Finland.

Sin största konstnärliga insats gjorde han dock som porträttör även om han själv såg sig som en historiemålare och ansåg att porträttkonsten var av lägre rang. Han var under 1820- och 1930-talen landets mest anlitade porträttör. Bland de konstnärligt noterbara porträtten märks det över den sängliggande Samuel Ödmann från 1830 som finns på Smålands nation i Uppsala, gruppbilden av Olof Wallin, Frans Michael Franzén, Jöns Jacob Berzelius, Erik Gustaf Geijer och Esaias Tegner som tidigare fanns på GripsholmNationalmuseum samt självporträttet från 1815 där han tagit med oppositionskamraterna Breda och Fogelberg. Efter många års förberedelser utförde Sandberg det praktfulla porträttverket Galleri af utmärkta svenska lärde, vetenskapsidkare och konstnärerLibris, som han utgav 1835–1842 där 100 porträtt litograferades av Johan Cardon. Verket innehåller litografier efter Sandbergs mest kända porträtt samt målade kopior av äldre porträtt.

Han var en av initiativtagarna till bildandet av Konstföreningen i Stockholm 1832 och var skattmästare i föreningen 1832–1836. Föreningen kom att lämna betydelsefulla bidrag till många unga blivande konstnärerna och Sandberg som satt i bidragskometen blev ibland hårt kritiserad av bland andra Carl Johan Sjöstrand för sina val. Sandberg var under hela sitt liv starkt intresserad av konstpolitiska och konstpedagogiska frågor men när han 1845 valdes till akademins direktör fanns inte krafterna kvar för att genomdriva det nödvändiga reformarbetet för att modernisera akademin och dess undervisning. Fredrik Wilhelm Scholander som var elev vid akademien under 1830-talet ansåg att Sandberg var den ende som uppehöll läroverket under dess skymningsår. Under de sista åren av hans liv var krafterna genom ålderdom och sjuklighet starkt nedsatt och hans produktion fick en ringa omfattning samtidigt blev det historiska måleriet förlegat. Han beklagade sig över att han inte fått möjligheten att teckna efter naturen och han uppmanade ständigt sina elever vid akademien att bedriva naturstudier.


Piteå kommun

Piteå kommun () är en kommun i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Centralort är Piteå.

Piteå kommun är belägen i södra delen av Norrbottens län, vid Pite älvs utlopp i Bottenviken.

Hydrografi
Kommunen har kust mot Bottenviken. Genom kommunen rinner Pite älv från nordväst till sydöst och ut mot havet. Lillpiteälven skär rakt genom kommunen från väst till öst.

Totalt finns 212 sjöar, vattendrag och kustvatten i Piteå kommun. Bland dessa återfinns Bänkerträsket, en större sjö på 705 hektar samt Flakaträsket beläget väster om Koler

Totalt finns 212 sjöar, vattendrag och kustvatten i Piteå kommun. Bland dessa återfinns Bänkerträsket, en större sjö på 705 hektar samt Flakaträsket beläget väster om Koler.

Fiska
Rekommenderad kontaktperson
Namn: David Gunnarstedt
Telefon: 0911-69 65 08
E-post: david.gunnarstedt@pitea.se
KONTAKTA PITEÅ KOMMUN
Piteå kommun
941 85 PITEÅ
Telefon 0911-69 60 00
Fax 0911-199 28
E-post Piteå kommun
Organisationsnummer 212000-2759
Stadshuset
Besöksadress Svartuddsvägen 1
Öppettider vardagar 8-17, sommartid (15/5-1/9) vardagar 8-16
Verksamheter och ärenden som hanteras i Stadshuset.
Stadsporten
Besöksadress Västergatan 10
Öppettider vardagar 8-16
Verksamheter och ärenden som hanteras i Stadsporten.
Felanmälan Lämna åsikter och klagomål
Fiska
Välkommen att njuta av ett rikt utbud och goda möjligheter till ett fantastiskt fritidsfiske!
Vid sjön finns det kastbryggor, vindskydd och eldningsmöjligheter. Här kan du bland annat fiska regnbågslax. Guidade turer kan ordnas efter önskemål. Altertjärn ligger i skogarna mellan Pålberget och Norrfjärden och nås via en anslutande väg till den gamla E4:an som löper mellan Öjebyn och Norrfjärd ...
Berglundstjärn, eller Nordtjärn som den också heter, är en liten tjärn som ligger i slutet av byn Arnemark om du kommer från kusten. Tjärnen ligger längs med Älvsbyvägen och är lätt att hitta då den syns tydligt från vägen. Här kan du fiska regnbåge. Fiskekort löser du enkelt via swish. Den som har ...
+46 070 642 48 47 * www.arnemark.com
I Borgforsälven som hör till Sikfors fiskevårdsområde kan du fiska lax, öring, sik, harr, gädda och abborre. Det finns eldstad och vindskydd.
Bänkerträsket är en stor sjö på ca 705 hektar som ligger norr om Koler. Här kan du fiska gädda, abborre, lake och sik.
Välkommen till Degersjöns Fritidsområde Här kan du fiska abborre och gädda, antingen från land eller låna båten som finns vid sjön.
+46 0911 383 14 * www.javre.se
Djuptjärn är en mysig och lättillgänglig skogstjärn. Hit kör du bil nästan ända fram och väl på plats finns både handikapptoalett och en handikappanpassad fiskebrygga. Sjön är spångad runt om och utspritt finns några mindre fiskebryggor, vindskydd, grillplatser och eldstäder samt en fin kåta med kam ...
Pite Älv Ekonomisk Förening har i grunden Pite Älv som bas. Föreningen har slutit avtal med fiskerättsinnehavare och säljer fiskekort för stora områden. Fiskekorten finns i Piteå bland annat hos Piteå Turistcenter och säljs med tillhörande områdeskarta och gällande fiskeregler för just det området s ...
+46 0929 552 56 * www.pitealv.se
Flakaträsket ligger väster om Koler och sköts av Långträsk Fiskevårdförening. I sjön kan du fiska öring och röding och fiskekort löses enkelt via swish.
+46 076 779 08 43 * www.langtraskfiske.se
Frängtjärn ligger mellan Arnemark och Sikfors (se länken till Google Maps nedan). Här kan du fiska både regnbågslax, abborre och gädda från land eller någon av kastbryggorna. Betalning sker via swish eller fiskekortslåda.
+46 070 642 48 47 * www.arnemark.com/
Hamnviken är en liten lättillgänglig sjö som ligger längs Älvvägen mellan Öjebyn och Böle, väl synlig från vägen. Sjön lämpar sig allra bäst för vinterfiske. På sommaren är det en populär och välbesökt badplats med en brygga som korsar en del av sjön och bildar en avgränsad pool där barnen kan bada ...
Hamptjärnen är en trevlig fiskesjö i Sikforsskogarna, med bilväg hela vägen fram till sjön. Här kan du fiska abborre, gädda, regnbåge och röding. Vid sjön finns eldstäder och vindskydd att nyttja.
Harrträsket ligger i Norrfjärden och är en med sina 122 ha en lite större sjö. Här kan du fiska abborre och gädda. Fiskekort köper du enkelt via swish
+46 070-402 60 66 * norrfjardensfiske.se/
Holsträsket är en populär fiskesjö i Norrfjärden där alla är välkomna. Här satsas stort på att öka tillgängligheten. I Holsträsket fiskar du regnbåge, röding och öring samt abborre, sik och gädda. Det planteras in drygt 3,5 ton fisk varje år. Holsträsket är med sina ca 170 ha en stor sjö och nås via ...
+46 070 402 60 66 * norrfjardensfiske.se/
Isaktjärn är den första lilla tjärnen som möter dig när du kör in i Arnemark. Sjön är lättillgänglig och syns tydligt från Älvsbyvägen. Här kan du fiska regnbågslax. Betalning sker enkelt genom swish men en fiskekorslåda finns också för den som föredrar det.
+46 070 642 48 47 * www.arnemark.com/
Den kompletta put and take anläggningen för den fiskeintresserade. Fiska havsodlad regnbågslax, röding på 1-5 kg i avstängd havsvik. Bjud dina vänner eller släktingar på en oförglömlig fiskeresa. Även perfekt till kundbesök, firmafest eller konferens. Här finns också en bastu intill vattn ...
+46 070 360 48 68 * www.fiskecampen.se
Den här 42 hektar stora sjön ligger i skogarna söder om Hemmingsmark. (Observera att på kartan är namnet Inre Bjursträsket.) Här finns Regnbågslax, gädda, abborre och harr. Det finns båt och stuga för utlåning samt eldplatser och ved. Är du intresserad av övernattning i stugan kontakta fiskevårdsför ...
+46 070 653 31 35 * www.hemmingsmark.se
Laxtjärn är en mysig liten tjärn som ligger mellan Åträsk och Brattknabben, ca 11 km nordväst om Lillpite. Här kan du fiska abborre, öring, regnbåge, bäcköring, bäckröding samt harr. Södra sidan av sjön har röjts för att underlätta flugfiske. Här finns husvagnsplatser utan el, en stor parkering och ...
+46 070 363 01 35 * https://www.ifiske.se/fiske-laxtjarn.htm
Den här lilla mysiga sjön ligger mellan Norrfjärden och Sjulsmark, nordöst om sin något större granne Tranuträsket. Här fiskar du abborre och gädda och du når nästan ända fram till sjön via Norra Tranuträskvägen. Fiskekort löser du enkelt via swish.
+46 070-402 60 66 * https://norrfjardensfiske.se/
Det här är en mysig liten sjö som ligger i Sjulsmark inom Ekopark Rosfors och Lustgårdens naturreservat, ca 8 km väster om Sjulsmark. Här kan du fiska öring, röding och regnbåge. Vid sjön finns en raststuga, spångade stigar, eldplatser och bryggor. Bra information och vägbeskrivningar hittar du på S ...
+46 073 064 37 50 * www.sjulsmarks-skoterfiske.se
Lomtjärn ligger i Sikfors. Här kan du fiska abborre, gädda, regnbåge och röding. Vid sjön finns eldstad och vindskydd.
Lyckoträsket är en stor och avlång sjö på drygt 220 hektar strax öster om Koler. Här kan du fiska gädda, abborre, lake och sik i någon av alla fina vikar. Det finns en allmän stuga vid den gamla dammen och vid "Olleudden" finns en eldstad med sittplatser.
+46 070 392 57 07
Den här lilla sjön ligger i trakterna runt Sikfors. Kommer du från Piteå kör du rakt fram efter Stenvalls såg, utan att svänga in till byn. Sjön ligger en bit fram på vänster sida. Här kan du fiska abborre, gädda, regnbåge och röding och det finns eldstäder och vindskydd att nyttja.
Här är det spångat från parkeringen fram till den lilla skogstjärnen på sju hektar i Svensbyns skogar. Nottjärn har relativt flacka och öppna stränder och har blivit en populär flugfiskesjö. Medeldjupet ligger på 1 m och största djup är 2 m. Vid sjön finns toalett, grillplats och vindskydd. Fis ...
Det här är en liten sjö med god tillgänglighet där du hittar både en handikappanpassad brygga och en lada med ramp. Sjön ligger i skogarna mellan Pålberget och Norrfjärden och nås via en anslutande väg till den gamla E4:an som löper mellan Öjebyn och Norrfjärden. Här fiskar du regnbågslax.
Nävertjärn ligger innom Ekopark Rosfors ca 8 km nordväst om Sjulsmark. I sjön sker inplantering av regnbåge, öring och röding. Här finns en timrad stuga, vindskydd samt eldstad vedförråd, handikappanpassad toalett och bryggor. För övernattning i stugan kontakta Fiskevårdsföreningen. Bra inform ...
+46 073 064 37 50 * www.sjulsmarks-skoterfiske.se
I Piteälven kan du fiska lax, öring, sik, harr, gädda och abborre. Eldstad och vindskydd finns i området.
Pithoursträsket är en populär fiskesjö som ligger mitt mellan Yttersta och Storsund, synlig från vägen. Här kan du fiska regnbåge, öring, röding samt gädda och abborre. Tillgången på fisk är stor. Under sommarhalvåret sker utplantering av fisk varannan vecka. Här hålls inga fiskepremiärer utan sjön ...
Silvertjärn är en liten sjö på ca 4 hektar som ligger söder om Hemmingsmark. Här kan du fiska gädda, abborre och mört. Det finns även båtar och stuga för utlåning.
+46 070 653 31 35 * www.hemmingsmark.se
Sisseltjärn är en av många fina sjöar i Sikfors och ligger väster om själva byn. Här fiskar du abborre, gädda, regnbåge och röding. Här finns även eldplatser och vindskydd.
Stora Kvarntjärn ligger nordväst om Långträsk och bjuder på fina möjligheter till friluftsliv och djurliv. Här kan du fiska regnbåge, öring och röding. Det finns både husvagnsplatser och möjlighet att övernatta i skoterstugan. Vid sjön finns spångade leder, eldstäder och en torrtoa. Varför inte ta e ...
Stortjärn är en populär fiskesjö som ligger mitt mellan Yttersta och Storsund. Här bjuds du på fina fiske- och naturupplevelser i en välskött miljö. I Stortjärn kan du fiska regnbåge, öring, röding samt gädda och abborre. Tillgången på fisk är stor. Precis som i grannsjön Pithoursträsket sker utplan ...
Denna tjärn erbjuder främst ett trevligt öringfiske då Lillpite Fiske har valt att helt fokusera på utsättning av öring. Det är dock inte omöjligt att det kan finnas kvar en och annan regnbåge. Vid en del av sjön är omgivningen mer öppen och passar ypperligt för den som vill flugfiska utan att riske ...
I mysiga Torrbergstjärn kan du fiska öring och röding från land eller någon av alla de kastbryggor som finns runt sjön. Här är även flytringsfiske är tillåtet. Runt tjärnen hittar du ett antal olika grillplatser och vindskydd med utedass. Tjärnen ligger norr om Lillpite, några mil väster om Pit ...
+46 070 250 81 53 * www.torrbergstjarn.se
Med sina 20 hektar är Vitsjön den största av Svensby Fiskevårdsförenings tre små skogstjärnar. Här finns regnbåge, harr samt ett mindre bestånd röding och öring. Sjöns medeldjup är 4,5 meter och största djupet är 13 meter. Det finns en led runt sjön som till stor del är spångad. Dessutom finns ...
Åbyälv gränsar mellan Västerbotten och Norrbotten, det är en fin liten skogsälv där de nedre sträckorna faller brantare än någon annan norrlandsälv och erbjuder dig som fiskare ett stort antal trevliga strömmar och forsar. Åby älv är en mycket forsrik skogsälv. I sitt nedre lopp är den brantare än ...
Ansvarig förvaltning:
Ansvarig nämnd:
Sidan kontrollerad: 2020-09-22 11:35:51


Piteå kommun

Hydrografi
Kommunen har kust mot Bottenviken. Genom kommunen rinner Pite älv från nordväst till sydöst och ut mot havet. Lillpiteälven skär rakt genom kommunen från väst till öst.


Piteå kommun


Piteå kommun

Det finns ett antal fornminnen i kommunen. Flera av dem finns samlade längs Arkeologstigen i Jävre, där Norrbottens äldsta befolkning tros ha varit bosatta omkring 1000 f.Kr. Exempel på lämningar är gravar, labyrinter och offerstenar. Längs sträckan återfanns också Jävresmycket, ett bronssmycke från 400-600 e. Kr. Ett annat område är Kyrkbyn Långnäs, det område som ursprungligen utgjorde Piteå. Där finns fortfarande synliga husgrunder i närheten av Klockån

Kyrkbyn Långnäs
I Långnäs ligger Kyrkbyn, återstoden av det ursprungliga Piteå. Dit de första kolonisterna anlände från Mälardalen, frestade av generösa förmåner från adelsmannen Nils Åbjörnsson Sparre på 1300-talet. Rester av husgrunderna är fortfarande synliga i naturen invid Klockån.
Nuvarande kyrkbyn var medeltidens "kyrkobohl" (Kyrkhemman). Dess avkastning var avsedd för underhåll av sockenkyrkan och kyrkoherdebostället. Kyrkobyn blev kapellplats på 1340-talet. Kyrkobohlet var ungefär 15 kvadratkilometer stort och låg vid Piteälvens västra sida, på det sammanhängande markområde mellan kungsådran i Piteälv och kungsådran i Lillpiteälvens södra del.
På 1300-talet gick en bred havsvik in i Långnäs(se länken kartor). Havsvikens rester ses i dag som Kullviken, Viken och Lappviken. Den del av Långnäs by som kallas Hultet , har troligtvis bebotts av Kyrkobyns skattebönder, som även kunde lejas för jakt och fiske samt annat arbete för kykobohlets räkning.
Från Hultet går en gammal väg (Kyrkovägen) ned till Kläpphällan. Vägen låg ovanför havsytan på 1300 talet och kan ha funnits redan på den tiden. Kläpphällan, som låg inom synhåll från Hultet på ca 500 meter avstånd, vid nuvarande Lill-Bron fungerade vid den tiden som skepps- hamn för marknadsbesökare som kom från Bottenviken eller Mellansverige. Vid kläpphällan började landsvägen till Långnäs - Sjulnäs och övriga infjärdensbyarna, alltså den väg som fick namnet Kyrkovägen
Faciliteter
- Natur: grässlätt
- Åtkomst/Tillgång: fri tillgång


Piteå kommun

Det finns ett antal fornminnen i kommunen. Flera av dem finns samlade längs Arkeologstigen i Jävre, där Norrbottens äldsta befolkning tros ha varit bosatta omkring 1000 f.Kr. Exempel på lämningar är gravar, labyrinter och offerstenar. Längs sträckan återfanns också Jävresmycket, ett bronssmycke från 400-600 e.


Mors lilla Olle

Mors lilla Olle är en barnvisa skriven av Alice Tegnér. Den publicerades i häfte 3 i Sjung med oss, mamma! 1895. Berättelsen i visan är inspirerad av en verklig händelse: den ett år och sju månader gamla Jon Ersson plockade lingon utanför Sörsjön i Dalarna år 1850, när han mötte ett par björnungar, som han matade med lingonris och lade sig att sova med. Visan finns i flera inspelningar, inklusive en spansk översättning.

En tidig inspelning gjordes av Inga Berentz i Stockholm i september 1909. En annan inspelning gjordes av Margareta Schönström, som sjöng in sången på skiva i Stockholm i maj 1925 och gav ut den i januari 1926. Sången finns också insjungen på skiva av Ola Håkansson från 1975 på ett skivalbum med "Nu ska vi sjunga"-tema.

Sången har också spelats in på spanska av Maria Llerena som "El niño Ule" på skivalbumet Chiquitico mio från 1988

Sången har också spelats in på spanska av Maria Llerena som "El niño Ule" på skivalbumet Chiquitico mio från 1988.

Chiquitico mio / Maria Llerena
[Vällingby] : Musicant, p 1988
Spår
13. Tres viejos del paiz de los bizchochos = Tre pepparkaksgubbar (Vi komma, vi komma från Pepparkakeland) / A. Tegnér
Titlar
Övrig titel
Be be carnerito blanco
Bä, bä, vita lamm
Conozco a Lotta muy bien
Namn
Personer
Tegnér, Alice , 1864-1943 (upphov)
Llerena, Maria (upphov)
Cottrau, Teodoro (upphov)
Rosén, Arvid (upphov)
Ölander, Anna (upphov)
Köhler, Emmy , 1858-1925 (upphov)
Lindberg, Helge , 1898-1973 (upphov)
Llerena, Maria (medverkande)
Engström, Ove (medverkande)
Utgivning
År/datum
p 1988
Utgivning
[Vällingby] : Musicant
Utgivningsland
Sverige
Anmärkningar
Anmärkning
Medverkande: Maria Llerena, sång, congas ; Ove Engström, sång, git, piano, keyb
Övers. till spanska: M. Llerena
Ämne
SAB
Yqj=k
Yöaj
Exemplar
Antal enheter
1
Skivnummer
Musicant : MUC 8815
Leverantör
Musicant, Vällingby
Arkivnummer
K89-0395
Filbeskrivning
48 kHz, 16 bitar
Arkivnummer
ZA_K89-0395


Mors lilla Olle

En tidig inspelning gjordes av Inga Berentz i Stockholm i september 1909.


Mors lilla Olle

En tidig inspelning gjordes av Inga Berentz i Stockholm i september 1909. En annan inspelning gjordes av Margareta Schönström, som sjöng in sången på skiva i Stockholm i maj 1925 och gav ut den i januari 1926. Sången finns också insjungen på skiva av Ola Håkansson från 1975 på ett skivalbum med "Nu ska vi sjunga"-tema.


Jokkmokks kommun

Jokkmokks kommun är en kommun i Norrbottens län i landskapet Lappland i Sverige. Centralort är Jokkmokk. Kommunen gränsar i väster mot de norska kommunerna Tysfjord, Hamarøy, Sørfold och Fauske och i Sverige i norr mot kommunen Gällivare, i öster mot Boden, i sydöst mot Älvsbyn, i söder mot Arvidsjaur och Arjeplog. Jokkmokks kommun är Sveriges näst största till ytan, något större än landskapet Värmland och lite mindre än landskapet Ångermanland och ungefär dubbelt så stor som landskapet Skåne.

I Jokkmokks kommun så har räddningstjänsten 3 deltidsbrandkårer som är placerade i Jokkmokk, Porjus och Vuollerim. Det finns även 2 räddningsvärn, i Kvikkjokk och i Kåbdalis.

Statliga bolaget Vattenfall har elva vattenkraftverk i kommunen. I oktober 2020 sa de upp ett avtal som de haft i cirka 25 års tid om att de finansierar deltidsbrandkårena i Porjus och Vuollerim. Finansieringen har varit på cirka 2,2 miljoner kronor per år, och efter beslutet riskerar deltidsbrandkårerna att läggas ned under 2023 och ersättas med frivilliga räddningsvärn

I oktober 2020 sa de upp ett avtal som de haft i cirka 25 års tid om att de finansierar deltidsbrandkårena i Porjus och Vuollerim. Finansieringen har varit på cirka 2,2 miljoner kronor per år, och efter beslutet riskerar deltidsbrandkårerna att läggas ned under 2023 och ersättas med frivilliga räddningsvärn.

Vattenfall har under lång tid betalat upp till 2,4 miljoner kronor per år för att finansiera brandmän i beredskap på kraftverksorterna Porjus och Vuollerim. Det sker främst för att skydda bolagets ställverk och anläggningar från bränder.
Men avtalet är nu uppsagt, bland annat för att koncernen anser sig tvingade att spara för att klara den gröna omställningen.
”En mjuk övergång”
Vattenfalls avtalsförslag, som gäller två år till, är att betala två miljoner kronor första året, en miljon år två, och sedan ingenting.
– Vi har lämnat ett erbjudande till kommunen om att skapa en mjuk övergång till en utfasning, men vi har inte fått någon återkoppling på det, säger Christer Ljunggren, vd för Vattenfall Vattenkraft.
Är ni redo att ändra er och betala hela kostnaden?
– Nej, det är vi inte i nuläget, utan vi avvaktar en återkoppling från kommunen. Jag har inget mer att tillägga.
”Förtroendet lika med noll”
Roland Boman, gruppledare för Framtid i Jokkmokk, säger att kommunledningen kommer att föreslå att Vattenfall ska fortsätta att betala för brandkårerna i Porjus och Vuollerim.
– Förtroendet för Vattenfalls ledning är nu i princip lika med noll bland Jokkmokks befolkning. De tar inte heller ansvaret för elsäkerheten och driftcentralen i Vuollerim och vad som kan hända vid en brand. Vid vissa tillfällen styrs 20 procent av Vattenfalls produktion från Vuollerim, men det tar ledningen ingen hänsyn till. Det är skrämmande, säger Roland Boman.
26 minuters insatstid
Samtidigt har kommunens samhällsbyggarnämnd lagt fast en inriktning att Porjus och Vuollerim ska få räddningsvärn som bygger på frivilliga krafter.
Räddningschefen Ronnie Lindberg känner oro inför framtiden. Enligt räddningstjänstens utredning kommer insatstiden från Jokkmokk att bli i snitt 26 minuter till båda orterna.
Hör honom berätta mer om den långa väntetiden och oron kring detta i videon ovan.


Jokkmokks kommun

I Jokkmokks kommun så har räddningstjänsten 3 deltidsbrandkårer som är placerade i Jokkmokk, Porjus och Vuollerim. Det finns även 2 räddningsvärn, i Kvikkjokk och i Kåbdalis.


Jokkmokks kommun

I Jokkmokks kommun så har räddningstjänsten 3 deltidsbrandkårer som är placerade i Jokkmokk, Porjus och Vuollerim. Det finns även 2 räddningsvärn, i Kvikkjokk och i Kåbdalis.

Statliga bolaget Vattenfall har elva vattenkraftverk i kommunen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-856

Jokkmokks kommun

ÅrPartier1995-1998Sveriges Kommuner & Landsting: Maktfördelning för tidsperioden 1994 - 2014  Läst 9 januari 2016 S SV1999-mars 2001 S SVmars 2001-2002 S M ÖDe övriga var två vildar som tidigare tillhört Alternativet.januari 2003-december 2003Sveriges Radio, 16 december 2003: Kvinnlig kommunalrådkandidat i Jokkmokk  Läst 11 januari 2016 ALT V MP SV FP M C KD2004-2006Sveriges Radio, 8 april 2004: Maktskifte i Jokkmokk Läst 11 januari 2016Sveriges Radio, 22 december 2005: Maktskifte i Jokkmokk? Läst 11 januari 2016 S KD ÖDe övriga var en vilde som tidigare tillhört Samernas Väl.2007-2010 V FP SV MP ALT C M2011-2014 S FJK2014-2018 S V2018- S

Politiska styren i Jokkmokks kommun ÅrPartier1995-1998Sveriges Kommuner & Landsting:


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-858

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-859

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-860

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-866

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-867

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-868

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-869

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-870

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-875

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Politiska styren i Jokkmokks kommun-11--sv-0023-876

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-879

Jokkmokks kommun

Namn Tillträdde Avgick   Sune Berg (KD)  2003Dagens Nyheter, 13 november 2002: Åtta partier styr Jokkmokk Läst 11 januari 2016  16 februari 2004Sveriges Radio, 16 februari 2004 Läst 11 januari 2016   Anna Hövenmark (V)  16 februari 2004  9 mars 2004Sveriges Radio, 9 mars 2004: Länsrätten avsatte Jokkmokks kommunalråd Läst 11 januari 2016   Sune Berg (KD)  9 mars 2004  april 2004   Sixten ErikssonSveriges Radio, 19 juni 2006: Nyordning i Jokkmokks politiska styre Läst 11 januari 2016 (S)  sommaren 2004  31 december 2006   Anna Hövenmark (V)  1 januari 2007Sveriges Radio, 2 januari 2007: Första dagen på tisdagen för flera kommunpolitiker Läst 11 januari 2016  31 december 2010   Stefan Andersson (S)  1 januari 2011  31 december 2014   Robert Bernhardsson (S)  1 januari 2015-

Lista över kommunstyrelsens ordförande Namn Tillträdde Avgick Sune Berg (KD) 2003Dagens Nyheter, 13 november 2002:

Första dagen på tisdagen för flera kommunpolitiker
På tisdagen var det första arbetsdagen för många kommunpolitiker i Norrbotten, bland annat för flera kommunalråd. I Jokkmokk är det en kvinna, som tagit över styret, nämligen Anna Hövenmark (v), som efterträtt Sixten Eriksson (s). Hon tror att politiken nu ska förändras med en kvinna i toppen.
- Det tror jag faktiskt och det beror nog mest på att vi är två kvinnor i toppen. Vice kommunalrådet är också kvinna. Sedan är det väldigt mycket kvinnor i Alliansen, så jag tror att det kommer att märkas. Riktigt hur vet jag inte, men det är klart att vi gör saker på olika sätt, även om målet är likadant, säger hon.
I de flesta kommuner i länet fortsätter det som vanligt med män som kommunalråd och de flesta är socialdemokrater. Vid sidan om dem står en del kvinnor som vice kommunalråd. Så till exempel har socialdemokraten Helena Stenberg i Piteå tagit över efter partikollegan Maj Britt Lindström och I Luleå har förra socialdemokratiska landstingsrådet Yvonne Stålnacke efterträtt Margareta Lindbäck. Socialdemokraten Robert Forsberg har satt sig på kommunalrådsstolen i Kalix efter miljöpartisten Kenneth Sandberg och i Älvsbyn har socialdemkraterna skiftat kommunalråd, från Bo Johansson till Bill Nilsson.
Anna Hövenmark ska nu främst arbeta med att få nya jobb till Jokkmokk.
- Det är samma arbete, som Sixten Eriksson hade. Nya jobb till Jokkmokk är oerhört viktigt för att vi ska överleva som kommun. Framför allt är det viktigt att ha ett företagsklimat, som är attraktivt, säger hon.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-880

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-881

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-882

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-883

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-884

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-885

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-886

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-887

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-888

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-889

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-890

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-891

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-892

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-893

Jokkmokks kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q512048--Lista över kommunstyrelsens ordförande-12--sv-0023-894

Jokkmokks kommun


Gällivare kommun

Gällivare kommun är en kommun i Norrbottens län i landskapet Lappland i Sverige. Centralort är Gällivare.

Kommunen är belägen strax norr om polcirkeln. Västra delen består av fjällområden och den södra delen av skog och myrmark. Linaälven och Luleälven, där två av landets största vattenkraftverk finns, rinner genom kommunen. Två av Sveriges nationalparker är belägna här och det finns rika mineraltillgångar. Dessa har lett till att gruvor anlagts i Aitik och Malmberget vilka fortsatt sysselsätter en stor andel av befolkningen.

Det finns fyra samebyar och en del av befolkningen i trakten har historiskt sett varit, och är i viss mån fortfarande, finsk-, meänkieli- eller samiskspråkig. Den finska dialekt som talas i Gällivare kommun kallas Gällivarefinska.

Socialdemokraterna har varit starkaste parti i samtliga kommunalval, samtidigt finns inte riksdagspartierna Centerpartiet, Liberalerna eller Kristdemokraterna representerade i kommunfullmäktige.

Hydrografi Det finns 3 649 sjöar i kommunen som är större än en hektar och det rinner mer än 8000 km vatten. Genom Gällivare kommun rinner Luleälven och Linaälven, en älv som börjar norr om Malmberget och senare rinner ihop med Ängesån vid Linafallet.

7. Ängesån - Linaälven
Kautojärvi
I sjön har planterats harr och öring. I sjön finns dessutom abborre, gädda och mört.
Fiskekort: Storbergetsfiskevårdsområde.
Repolantot
Två inplanteringssjöarmed regnbåge. Sommarfiske.
Fiskekort: Torasjärvi fiskevårdsförening.
Sammakkosjön
Tänk dig att mitt kunna fiska stor öring, dessutom röding och regnbåge. I kring byn finns också mindre sjöar med regnbåge, harr, öring, röding, abborre och gädda. Båtuthyrning och husvagnsparkering finns.
Fiskekort: Sammakko fiskevårdsområde.
Sangersjön
Sjö med harr och abborre. Sommar- och vinterfiske.
Fiskekort: Hakkas fiskevårdsområde.
Myllyjärvi
Implanteringsvatten med regnbåge. Sommar- och vinterfiske.
Fiskekort: Nattavaara Samfällighetsförening.
Tidnokenttäområdet
Ett välordnat område. Dödisområde med ett 30-tal sjöar där enstaka sjöar innehåller röding, harr och andra abborre och gädda. Sommar- och vinterfiske. Runt sjöarna finns vindskydd med ved för grillelden.
Fiskekort: Tidnokenttä samfällighetsförening.
Linaälven - Linajoki
Lina älv börjar sin färd norr om Malmberget och rinner ihop med Ängesån vid Linafallet ca 10 mil längre ned. Här kan du sommarfiska öring, harr, lax och gädda.
Fiskekort: (Räknat uppifrån och nedströms)
- Gällivarekortet
- Malmberget/Koskullskulle J&F
- Dokkas J&F
- Sammako-Lillbergets Fiskevårdsområde
- Yrtivaara Samfällighetsförening
- Gällivare Allmänningskog
Ängesån
Kring midsommar börjar laxen att visa sig i denna älv. Med lite tålamod kanske laxen är din. Men även och öring harr. Sommarfiske.
Fiskekort: Ullatti Fiskevårdsområde, Gällivare Allmänningskog.
Skrövån - Röytiönjoki
Sommarfiske efter öring och harr.
Fiskekort: (Räknat från södra gränsen Palohuornas byasamfällighet mot Purnu)
- Palohuornas Byasamfällighetsförening
- Hakkas Fiskevårdsområde
- Mäntyvaara Samfällighetsförening
- Gällivare Allmänningskog


Gällivare kommun


Gällivare kommun

mini|Dundret sett från Harrträsk.

Den offentliga sektorn är kommunens största arbetsgivare. År 2020 hade Gällivare kommun 1675 anställda, och år 2022 var ungefär 700 anställda vid Gällivare sjukhus.

I Peltovaara mångfaldspark finns en timrad turiststuga bevarad från  1860-talet. Det är minnen från den tidiga turismen i området. Kommunen lockar turister med upplevelser, att "uppleva allt det vackra som lappland har att erbjuda. Riktiga vintrar, norrsken, vildmark och stora mängder med snö", och turismen till kommunen har ökat. Ett av besöksmålen är skidorten Dundret, ett annat Nikkaluokta med vandringsleder mot Ritsem.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q510310--Lista över kommunstyrelsens ordförande-6--sv-0023-1418

Haparanda kommun

Haparanda kommun eller Haparanda stad är en kommun i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Centralort är Haparanda.

Haparanda kommun ligger vid gränsen till Finland och tätorten Haparanda ligger där Torne älv mynnar ut i norra Bottenviken. Den 31 december 2015 var 35,51 % av kommunens befolkning, 3 491 personer, födda i Finland.Statistiska centralbyrån: Utrikes födda efter län, kommun och födelseland 31 december 2015  (XLS-fil) Läst 1 februari 2016

Namn Tillträdde Avgick   Bengt Westman (S)  ?  31 december 2002Sveriges Radio, 31 oktober 2002: Kommunalrådet Bengt Westman avgår Läst 17 december 2015   Sven-Erik Bucht (S)  2003  2010   Gunnel Simu (S)  2010 31 december 2014   Peter Waara (S)  1 januari 2015- 31 december 2018    Sven Tornberg (C)  1 januari 201

Lista över kommunstyrelsens ordförande Namn Tillträdde Avgick Bengt Westman (S) ?


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q510310--Lista över kommunstyrelsens ordförande-6--sv-0023-1420

Haparanda kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q510310--Lista över kommunstyrelsens ordförande-6--sv-0023-1421

Haparanda kommun


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q699748--Militära succéer i stora nordiska kriget-2--sv-0023-1595

Peter Tordenskjold

Uppslagsordet "Tordenskjold" leder hit. För andra betydelser se Tordenskjold (olika betydelser).

Peter Tordenskjold alternativt Peter Tordenskiold (före adlandet Peter Jansen Wessel), född 28 oktober 1690 i Trondheim, död 12 november 1720 i Gleidingen nära Hildesheim, var en norsk sjömilitär verksam i den danska kungliga flottan under det stora nordiska kriget.

Efter resor över hela världen återkom han 1710 som kadett till Norge och deltog då i det nyss utbrutna stora nordiska kriget, till en början som befälhavare ombord på den tvåmastade snaubriggen Ormen. 1712 fick han befäl över Lövendals galej, med 18 kanoner, och följde den dansk-norska flottan under Gyldenlöve i handlingar mot den svenska i Östersjön, där han utmärkte sig vid sänkningen av ett antal svenska transportfartyg utanför Rügen den 29 september. I oktober 1712 utnämndes han till kaptenlöjtnant. Han deltog i slaget vid Kolbergerheide i april 1715, och fick därefter befäl över den svenska fregatten Vita Örn, med 30 kanoner, som han själv varit med om att erövra vid slaget. Tack vare skicklighet, våghalsighet och goda förbindelser upphöjdes han i februari 1716 till det adliga ståndet med namnet Tordenskjold.

Tordenskjold tackade i ett brev till Karl XII sitt för den "generösa nåd" den svenske kungen visat honom och bad också om att återfå det tagna godset. Om Karl ville uppfylla denna önskan skulle det enligt Tordenskjold visa att han satte värde på "en mot sin konung trogen tjänare och ärlig soldat, bland vilkas tal jag med tiden hoppas få bliva räknad".

Full resolution (JPEG) - On this page / på denna sida - Efter hemkomsten - Striderna på västkusten 1717
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan. Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has been proofread at least once.
(diff)
(history)
Denna sida har korrekturlästs minst en gång. (skillnad) (historik)
för sin tappre fiende. Den ende av fångarna, som råkade illa
ut, var björnen, som uppförde sig så bestialiskt, att man
måste avrätta honom. Varefter man lär ha gjort sig ett gott
mål på det trogna djuret.
Tordenskiold framförde i ett brev till Karl XII sitt
underdånigaste tack för den »generösa nåd», Hans Maj:t. bevisat
hans ringa person, och lät på samma gång konungen förstå,
att värdet av Hans Maj:ts nådebevis skulle fördubblas, om
han ville visa även det storsinta ädelmodet att till
Tordenskiold återställa det tagna godset. Ägaren skulle däri se ett
bevis på att Hans Maj:t satte värde på »en mot sin konung
trogen tjänare och ärlig soldat, bland vilkas tal jag med tiden
hoppas få bliva räknad», skriver Tordenskiold.
Det var inga småsaker, det här gällde, ty det strandade
godset värderades till 300,000 riksdaler. Men för en så
frikostig furste som Karl XII var detta om möjligt en
ytterligare anledning att återställa det till den forne ägaren.
Innan Karls befallning hunnit utföras, hade dock konungen
stupat, och sedan föll saken i glömska.
I Köpenhamn blev Tordenskiold mera snävt behandlad
än av sin ridderlige motståndare. Fredrik IV lät honom
vid deras första sammanträffande veta, att attacken på
Strömstad varit någonting utanför allt vad rim och reson
hette, och fråntog sin forne gunstling befälet över
Nordsjöeskadern. Men Tordenskiold gav sig icke utan lyckades få
saken undersökt av krigsrätt. Domstolens utslag blev så
långt ifrån fällande, att det i stället gick ut på att
Tordenskiold gjort sitt bästa och snarare förtjänat åtal, om han
underlåtit angreppet på Strömstad.
Så triumferade han åter över sina motståndare, men
självständig befälhavare fick han icke bli efter detta. Han erhöll
i stället kommandot på ett skepp, tillhörande danska Östersjöflottan.
Och så var det för en tid framåt slut med hans
fria äventyrsliv på egen hand.
Litteratur:
J. A. Lagermark, Striderna vid Vestkusten 1717 och 1718; häft. kr. 1:—.
Oswald Kuylenstierna, Striderna vid Göta älvs mynning 1717—1718; häft. kr. 1:50.
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q699748--Militära succéer i stora nordiska kriget-2--sv-0023-1596

Peter Tordenskjold

Efter resor över hela världen återkom han 1710 som kadett till Norge och deltog då i det nyss utbrutna stora nordiska kriget, till en början som befälhavare ombord på den tvåmastade snaubriggen Ormen. 1712 fick han befäl över Lövendals galej, med 18 kanoner, och följde den dansk-norska flottan under Gyldenlöve i handlingar mot den svenska i Östersjön, där han utmärkte sig vid sänkningen av ett antal svenska transportfartyg utanför Rügen den 29 september. I oktober 1712 utnämndes han till kaptenlöjtnant. Han deltog i slaget vid Kolbergerheide i april 1715, och fick därefter befäl över den svenska fregatten Vita Örn, med 30 kanoner, som han själv varit med om att erövra vid slaget. Tack vare skicklighet, våghalsighet och goda förbindelser upphöjdes han i februari 1716 till det adliga ståndet med namnet Tordenskjold.

Tordenskjolds största militära framgång var den danska flottans seger över den svenska flottan 8 juli 1716 i slaget vid Dynekilen, en seger som allvarligt minskade Karl XII:s möjligheter att erövra Norge. Kvällen före slaget hade Tordenskjold av ett par fiskare fått veta att en del officerare från de svenska fartygen hade gått i land för att vara med på ett bröllop och att den svenske eskaderchefen, Olof Strömstierna, hade fest för de andra ombord på sitt amiralsskepp. Tordenskjold tog tillfället i akt. På morgonen den 8 juli lättade han ankar och styrde in i viken. Visserligen var de svenska krigsfartygen 13 till antalet och Tordenskjolds endast 7, men två av dessa var stora fregatter medan den svenska eskadern bestod av endast medelstora och små fartyg. Och i fråga om artilleri var Tordenskjold minst dubbelt överlägsen. Svenskarna försökte till sist snuva Tordenskjold på bytet genom att sätta skeppen i brand eller sätta dem på land.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q699748--Militära succéer i stora nordiska kriget-2--sv-0023-1597

Peter Tordenskjold

Efter resor över hela världen återkom han 1710 som kadett till Norge och deltog då i det nyss utbrutna stora nordiska kriget, till en början som befälhavare ombord på den tvåmastade snaubriggen Ormen. 1712 fick han befäl över Lövendals galej, med 18 kanoner, och följde den dansk-norska flottan under Gyldenlöve i handlingar mot den svenska i Östersjön, där han utmärkte sig vid sänkningen av ett antal svenska transportfartyg utanför Rügen den 29 september. I oktober 1712 utnämndes han till kaptenlöjtnant. Han deltog i slaget vid Kolbergerheide i april 1715, och fick därefter befäl över den svenska fregatten Vita Örn, med 30 kanoner, som han själv varit med om att erövra vid slaget. Tack vare skicklighet, våghalsighet och goda förbindelser upphöjdes han i februari 1716 till det adliga ståndet med namnet Tordenskjold.

Tordenskjolds största militära framgång var den danska flottans seger över den svenska flottan 8 juli 1716 i slaget vid Dynekilen, en seger som allvarligt minskade Karl XII:s möjligheter att erövra Norge. Kvällen före slaget hade Tordenskjold av ett par fiskare fått veta att en del officerare från de svenska fartygen hade gått i land för att vara med på ett bröllop och att den svenske eskaderchefen, Olof Strömstierna, hade fest för de andra ombord på sitt amiralsskepp. Tordenskjold tog tillfället i akt. På morgonen den 8 juli lättade han ankar och styrde in i viken. Visserligen var de svenska krigsfartygen 13 till antalet och Tordenskjolds endast 7, men två av dessa var stora fregatter medan den svenska eskadern bestod av endast medelstora och små fartyg. Och i fråga om artilleri var Tordenskjold minst dubbelt överlägsen. Svenskarna försökte till sist snuva Tordenskjold på bytet genom att sätta skeppen i brand eller sätta dem på land. Tordenskjold lyckades dock i de flesta fall hindra detta, trots att hans fartyg besköts av 500–600 man fotfolk som låg posterade runt viken. Han erövrade totalt 14 krigs- och transportfartyg från svenskarna med nästan hela det förråd av vapen och ammunition som var avsett för Karl XII:s belägring av Fredrikstens fästning. Tre fartyg hade svenskarna bränt, och fyra hade de lyckats sänka. Tordenskjold fick nu hjältestatus bland norrmännen och belönades av den danske kungen med den efterlängtade kommendörsgraden. Samma år blev han chef för Kattegatteskadern.

Efter det misslyckade anfallet mot Strömstad fick Tordenskjold order att inställa sig hos Fredrik IV i Köpenhamn. Han gick ombord på ett litet fartyg och tog med sig alla de dyrbarheter han lagt sig till med under sitt kaparliv. Dessutom medförde han två levande vargar och en tam norsk björn. I Kattegatt råkade Tordenskjold ut för en svensk kapare som var betydligt större och kraftigare bestyckad än hans eget fartyg.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0023.jsonl--Q699748--Militära succéer i stora nordiska kriget-2--sv-0023-1598

Peter Tordenskjold

Efter resor över hela världen återkom han 1710 som kadett till Norge och deltog då i det nyss utbrutna stora nordiska kriget, till en början som befälhavare ombord på den tvåmastade snaubriggen Ormen. 1712 fick han befäl över Lövendals galej, med 18 kanoner, och följde den dansk-norska flottan under Gyldenlöve i handlingar mot den svenska i Östersjön, där han utmärkte sig vid sänkningen av ett antal svenska transportfartyg utanför Rügen den 29 september. I oktober 1712 utnämndes han till kaptenlöjtnant. Han deltog i slaget vid Kolbergerheide i april 1715, och fick därefter befäl över den svenska fregatten Vita Örn, med 30 kanoner, som han själv varit med om att erövra vid slaget. Tack vare skicklighet, våghalsighet och goda förbindelser upphöjdes han i februari 1716 till det adliga ståndet med namnet Tordenskjold.

Tordenskjolds största militära framgång var den danska flottans seger över den svenska flottan 8 juli 1716 i slaget vid Dynekilen, en seger som allvarligt minskade Karl XII:s möjligheter att erövra Norge. Kvällen före slaget hade Tordenskjold av ett par fiskare fått veta att en del officerare från de svenska fartygen hade gått i land för att vara med på ett bröllop och att den svenske eskaderchefen, Olof Strömstierna, hade fest för de andra ombord på sitt amiralsskepp. Tordenskjold tog tillfället i akt. På morgonen den 8 juli lättade han ankar och styrde in i viken. Visserligen var de svenska krigsfartygen 13 till antalet och Tordenskjolds endast 7, men två av dessa var stora fregatter medan den svenska eskadern bestod av endast medelstora och små fartyg. Och i fråga om artilleri var Tordenskjold minst dubbelt överlägsen. Svenskarna försökte till sist snuva Tordenskjold på bytet genom att sätta skeppen i brand eller sätta dem på land. Tordenskjold lyckades dock i de flesta fall hindra detta, trots att hans fartyg besköts av 500–600 man fotfolk som låg posterade runt viken. Han erövrade totalt 14 krigs- och transportfartyg från svenskarna med nästan hela det förråd av vapen och ammunition som var avsett för Karl XII:s belägring av Fredrikstens fästning. Tre fartyg hade svenskarna bränt, och fyra hade de lyckats sänka. Tordenskjold fick nu hjältestatus bland norrmännen och belönades av den danske kungen med den efterlängtade kommendörsgraden. Samma år blev han chef för Kattegatteskadern.

Efter det misslyckade anfallet mot Strömstad fick Tordenskjold order att inställa sig hos Fredrik IV i Köpenhamn. Han gick ombord på ett litet fartyg och tog med sig alla de dyrbarheter han lagt sig till med under sitt kaparliv. Dessutom medförde han två levande vargar och en tam norsk björn. I Kattegatt råkade Tordenskjold ut för en svensk kapare som var betydligt större och kraftigare bestyckad än hans eget fartyg. Tordenskjolds träffsäkerhet som skytt kom honom nu väl till pass. Hans folk laddade gevären åt honom, varpå han sköt ned eller sårade den ene fienden efter den andre och till sist även kaparkaptenen. Då upphörde striden. Tordenskjolds vargar hade också blivit skjutna, men björnen klarade sig.

När Tordenskjold efter striden lagt sig för att vila strandade fartyget på Skånes kust, nära Kullen. Själv räddade han sig över till Själland med två man i en liten julle, men den övriga besättningen jämte hans dyrbara bagage föll i fiendens händer. Även björnen blev svensk krigsfånge. Alltsammans fördes till Karl XII:s högkvarter i Lund. Den svenske kungen behandlade Tordenskjolds tjänare vänligt, återgav dem friheten och sände med dem en hälsning till deras herre. Björnen avlivades dock eftersom den betedde sig bestialiskt.


Konservatism

Konservatism är en social, kulturell och politisk filosofi, som befrämjar traditionella samhällsinstitutioner. Exempel på sådana institutioner är kyrkan, äktenskapet, familjen och monarkin. Den konservativa filosofin syftar till att upprätthålla ordningen i samhället och att värna om kulturen. Konservativa människor hyser förkärlek för sådana saker och företeelser, som har gamla anor och djupa rötter.

Konservatismen utvecklades ur det medeltida ståndssamhället, blev en modern ideologi i motstånd mot franska revolutionen och blomstrade i samband med romantiken. Den har såväl folkliga aspekter som aristokratiska aspekter. Den omhuldar vissa principer och tankar (såsom försiktighetsprincipen och organismtanken) samt använder sig av vissa begrepp (exempelvis auktoritet och tradition). Den utgör en i huvudsak västerländsk idébildning som rymmer en del varians, i synnerhet mellan protestantiska nationer och katolska nationer samt mellan liberalkonservatism och socialkonservatism. På regional nivå har det funnits kulturella riktningar såsom Frankism i Spanien, Gaullism i Frankrike och Thatcherism i Storbritannien. Ideologins karakteristiska färg är blå.

Det mest utmärkande kännetecknet för konservatismen kan anses vara lojalitet. Den kommer till uttryck på olika nivåer. På den mest intima nivån innebär det långvariga äktenskap och starka familjeband. Det innebär också historiemedvetande, med respekt för ens förfäder och insikt om att man är en ättling som för vidare ett arv. På den utvidgade nivån innebär det lojalitet gentemot folket (”den större familjen”) och fosterlandet (”det större hemmet”) i form av patriotism och samhälleligt engagemang. På den högre nivån innebär det lojalitet gentemot traditionella auktoriteter såsom föräldrar, lärare, präster och monarker. På den högsta nivån innebär det slutligen lojalitet gentemot Gud. Från konservativt håll uppfattas icke-konservativa personer ofta som illojala och opålitliga, eftersom de tenderar att värdera sina moderna individuella friheter högre än sina traditionella sociala plikter.

I Sverige finns två uttalat konservativa riksdagspartier, nämligen Moderata samlingspartiet och Sverigedemokraterna. Det som skiljer dem åt är deras inriktning. Moderaterna företräder officiellt en liberalkonservativ linje medan Sverigedemokraterna profilerar sig som ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. Moderaternas liberalkonservatism är mera aristokratisk och partiet har haft flera ledare med adliga anor, exempelvis Ulf Adelsohn och Carl Bildt. Sverigedemokraternas socialkonservatism är mera folklig och partiet har stort stöd på landsbygden och i småstäderna.

Kristdemokraterna och framför allt dess ungdomsförbund KDU företräder vanligen också tydligt konservatismen, även om partiet inte är uttalat konservativt utan definierar sig som just kristdemokratiskt. Kristdemokratin som filosofisk inriktning är emellertid genomsyrad av konservativa värderingar och Kristdemokraterna har identifierats som Sveriges mest traditionellt konservativa parti.

Det finns även nya politiska partier med konservativa förtecken. Medborgerlig samling (Med), som bildades 2014, kombinerar ”en liberal syn på individens rättigheter och den ekonomiska politiken” med ”en konservativ syn på samhället, kulturen och långsiktig hållbarhet”. Alternativ för Sverige (AfS), som bildades år 2018, företräder en nationalkonservativ politik, som innefattar en rad disciplinära åtgärder, däribland repatriering av obehöriga invandrare, skärpta straff för brottslingar och återinförande av ämbetsansvaret. Av de partier som hamnade utanför riksdagen i valet 2018 blev Med och AfS de två största efter F!.

Det har funnits andra konservativa partier tidigare i Sverige. Ny demokrati kombinerade nyliberala element (sänkta skatter) med konservativa element (mera restriktiv migrationspolitik samt lag och ordning). Partiet var representerat i Sveriges riksdag åren 1991–1994 men förklarades i konkurs år 2000. Centerpartiet brukade företräda konservativa ståndpunkter och värderingar, som en naturlig del av att vara landets traditionella bondeparti, med inslag av protektionism, patriotism och grön konservatism, men det har övergivit dessa efterhand och är i dagens läge ett socialliberalt parti


Konservatism

I Sverige finns två uttalat konservativa riksdagspartier, nämligen Moderata samlingspartiet och Sverigedemokraterna.


Konservatism

I Sverige finns två uttalat konservativa riksdagspartier, nämligen Moderata samlingspartiet och Sverigedemokraterna. Det som skiljer dem åt är deras inriktning.


Konservatism

I Sverige finns två uttalat konservativa riksdagspartier, nämligen Moderata samlingspartiet och Sverigedemokraterna. Det som skiljer dem åt är deras inriktning. Moderaterna företräder officiellt en liberalkonservativ linje medan Sverigedemokraterna profilerar sig som ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. Moderaternas liberalkonservatism är mera aristokratisk och partiet har haft flera ledare med adliga anor, exempelvis Ulf Adelsohn och Carl Bildt. Sverigedemokraternas socialkonservatism är mera folklig och partiet har stort stöd på landsbygden och i småstäderna.


Konservatism


Konservatism

I Sverige finns två uttalat konservativa riksdagspartier, nämligen Moderata samlingspartiet och Sverigedemokraterna. Det som skiljer dem åt är deras inriktning. Moderaterna företräder officiellt en liberalkonservativ linje medan Sverigedemokraterna profilerar sig som ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. Moderaternas liberalkonservatism är mera aristokratisk och partiet har haft flera ledare med adliga anor, exempelvis Ulf Adelsohn och Carl Bildt. Sverigedemokraternas socialkonservatism är mera folklig och partiet har stort stöd på landsbygden och i småstäderna.

Kristdemokraterna och framför allt dess ungdomsförbund KDU företräder vanligen också tydligt konservatismen, även om partiet inte är uttalat konservativt utan definierar sig som just kristdemokratiskt. Kristdemokratin som filosofisk inriktning är emellertid genomsyrad av konservativa värderingar och Kristdemokraterna har identifierats som Sveriges mest traditionellt konservativa parti.


Konservatism

Det finns två stora studentföreningar i Sverige vilka företräder den konservativa filosofin och verkar för spridandet av dess idéer. Föreningen Heimdal bildades år 1891 i Uppsala och var under många år Sveriges största politiska studentförening. Denna status åtnjuts i dag av Konservativa Förbundet, som bildades år 2011.

Tankesmedjan Oikos bildades år 2020 av Mattias Karlsson (SD) och har en konservativ prägel. I dess förtroenderåd sitter bland annat statsvetaren Asle Toje, folklivsforskaren Dan Korn och krönikören Malcom Kyeyune. Två kristna tankesmedjor, vilka ligger konservatismens idéer nära, är Civitas och Claphaminstitutet.

Det finns två verksamma liberalkonservativa tidningar i Sverige: en gammal, Svensk tidskrift, som grundades år 1911 och en ny, Bulletin, som grundades år 2020. Tidningen Världen idag har en konservativt kristen och värdekonservativ profil. Nya Wermlands-Tidningen är en stor landsortstidning i Mellansverige med konservativ profil. Sverigedemokraterna ger ut den socialkonservativa tidningen Samtiden och står för YouTube-kanalen Riks, som i januari 2022 har över 68 000 prenumeranter och 40 miljoner visningar.

Rojalistiska föreningen är en riksomfattande, ideell sammanslutning med målsättning att vidmakthålla och stärka den konstitutionella monarkin i Sverige

Rojalistiska föreningen är en riksomfattande, ideell sammanslutning med målsättning att vidmakthålla och stärka den konstitutionella monarkin i Sverige.


Konservatism

Det finns två stora studentföreningar i Sverige vilka företräder den konservativa filosofin och verkar för spridandet av dess idéer. Föreningen Heimdal bildades år 1891 i Uppsala och var under många år Sveriges största politiska studentförening. Denna status åtnjuts i dag av Konservativa Förbundet, som bildades år 2011.


Ulf Lundell

Ulf Gerhard Lundell, född 20 november 1949 i Stockholm, är en svensk musiker, författare och konstnär.

År 1975 debuterade Lundell med LP:n Vargmåne. År 1976 släpptes hans första roman, Jack. Därefter har han varit mycket produktiv med ett kontinuerligt flöde av skivor och böcker. På 1980-talet slog Lundell igenom stort med låten "Öppna landskap", en låt som föreslogs som ny nationalsång och spelades senare av vaktparaden.http://www.youtube.com/watch?v=EPIhSiZ2IJw

Lundell har influerats av musiker som Bruce Springsteen, Bob Dylan, Neil Young och författare som Jack Kerouac, Allen Ginsberg och andra från beatnikrörelsen. Han har även haft stort inflytande på den svenska musikscenen, bland annat på singer-songwriters som till exempel Lars Winnerbäck, David Urwitz, Rolf Carlsson och Tomas Andersson Wij.

Lundells gitarr, "Den vita viskningen", syns bland annat på omslaget till Natten hade varit mild och öm.

Hittills har Lundell släppt 24 studioalbum och 13 romaner. Lundell har varit Sommarvärd i Sveriges Radio fem gånger: 24 juni 1982, 23 juli 1983, 29 juni 1985, 23 juni 2007Infosajten - Sommar i Sveriges Radio P1 och 22 juni 2020.

 Uppväxt och tidig karriär
Ulf Lundells far var smidesarbetaren Gerhard Lundell. Modern Ingrid (född Lindström) arbetade bland annat som skolmåltidsbiträde och sömmerska. Familjen bodde först på Södermalm i Stockholm men flyttade 1960 till Saltsjö-Boo, öster om Stockholm. Faderns livshistoria blev allmänt känd i medierna: Han växte upp i Häverö som son till en änka, och levde på stat innan han i artonårsåldern flyttade till Stockholm och började arbeta på smidesverkstäder.https://www.aftonbladet.se/nyheter/article/10510477.ab Ulf Lundell fick sin första gitarr vid tio års ålder. Lundell har en två år äldre syster som heter Inger, vars pojkvän lärde honom hans första ackord. Under åren 1967 till 1975 hade Lundell en mängd diversearbeten, bland annat som brevbärare och sjukhusanställd. Under dessa år skrev han låtar och dikter som han skickade in till både skivbolag och bokförlag. En av dikterna, En gång tog jag tåget bort, tonsattes av Pugh Rogefeldt och släpptes på singel med honom. Leif Wilehag, (2016). Från ett hoppfullt sjuttiotal. Alba.nu. Läst 2017-08-27.

Han skickade en demo till MNW som refuserade den för att "materialet inte var tillräckligt starkt", samt ytterligare två till Silence som heller inte gav honom någon lycka. När han sedan skickade en demo till EMI i oktober 1974 ville de snabbt göra en LP med honom. 1975 albumdebuterade han med skivan Vargmåne. Året efter, 1976, kom debutromanen Jack genom vilken han slog igenom. Romanen handlar om upproret mot medelsvenssons inskränkta liv i efterdyningarna av det politiska upproret vid 1960-talets slut. Boken trycktes i en första upplaga i 3 000 ex men såldes i 200 000 ex. Göran Greider har karakteriserat boken som den sista riktigt vitala arbetarromanen. Under tiden då debutboken släpptes hade han redan börjat spela in uppföljaren till Vargmåne. Den skulle komma att heta Törst och släpptes bara tre månader efter Jack. Efter detta flöt skrivandet på och ytterligare två böcker släpptes under 1970-talet. Albumet Törst följdes upp av liveplattan Natten hade varit mild och öm med Nature som kompband året efter. Skivan Nådens år skulle 1978 bli hans tredje studioalbum innehållandes bland annat en duett med Agnetha Fältskog, "Snön faller och vi med den". År 1979 släpptes hans fjärde studioalbum Ripp rapp med låtar som "Rom i regnet" och "(Oh la la) jag vill ha dej". En skiva som var mer rockig än hans tidigare.

1976–78 fungerade Mats Ronanders band Nature som kompband för Ulf Lundell.Lindgren, Chris: "Ulf Lundells medarbetare".  8 april 1997. Läst 2012-01-03

Försäkringar
Hundförsäkring för jakthund
Har man jakt som hobby, eller till och med livnär sig på det, kan hunden som följer med under turerna...
Tips: Hemförsäkring med reseförsäkring
Så jämför du bilförsäkringar
Låna pengar
Så jämför du bolån på ett effektivt sätt
Om du ska teckna ett bolån är du på väg att göra en av livets viktigaste affärer. Bolånet sätter förutsättningarna...
Hur funkar företagslån?
Ekonomi & Forex
5 bästa tipsen för privatlån
Söker du ett privatlån med låg ränta? Det kan låta som ett önsketänkande, men det är möjligt att påverka mer...
Kryptovalutor och NFT:er – är det bara en fluga?
Så fungerar Forex trading
Elavtal & elpriser
Solceller mer lönsamt än någonsin
Många faktroer tillsammans gör det just nu mer lönsamt än någonsin att investera i solceller på ditt villa- eller sommarhustak...
Byta elbolag – en guide
Fast elpris vs. rörligt elpris
Bredband & telefoni
Guide till molntjänster för datalagring på nätet
Utbudet av molntjänster växer snabbt Molnet är en virtuell zon som nästan alla använder sig av idag. Där kan vi...
Teknik
Hur datorspel kan förbättra ditt humör och mentala välbefinnande
Visste du att datorspel faktiskt kan förbättra ditt humör och mentala välbefinnande? Det är sant! Forskning har faktiskt visat att...
Så köper du en begagnad bil på rätt sätt
Begagnade bilar som passar i din vardag
Fritid
Ribbåt – för dig som vill kunna färdas snabbt på sjön i alla väder
En ribbåt är en lätt, mångsidig och snabb båt! Den passa lika bra för effektiva transporter som för turer av...
En pool är livskvalitet
Sommaren är till för nöjen och avkoppling
Hem & vardag
Tips till dig som ska renovera hemma
Att renovera är ett trevligt sätt att göra hemmet mer personligt och i linje med din stil och dina behov....
Miljö & klimat
Solceller mer lönsamt än någonsin
Många faktroer tillsammans gör det just nu mer lönsamt än någonsin att investera i solceller på ditt villa- eller sommarhustak...


Ulf Lundell

 Uppväxt och tidig karriär
Ulf Lundells far var smidesarbetaren Gerhard Lundell. Modern Ingrid (född Lindström) arbetade bland annat som skolmåltidsbiträde och sömmerska. Familjen bodde först på Södermalm i Stockholm men flyttade 1960 till Saltsjö-Boo, öster om Stockholm. Faderns livshistoria blev allmänt känd i medierna: Han växte upp i Häverö som son till en änka, och levde på stat innan han i artonårsåldern flyttade till Stockholm och började arbeta på smidesverkstäder.https://www.aftonbladet.se/nyheter/article/10510477.ab Ulf Lundell fick sin första gitarr vid tio års ålder.