Niklas Thor

Niklas Birger Thor, kallade sig mellan 2013 och 2019 Busch Thor, född 21 februari 1986 i Myresjö församling i Jönköpings länSveriges befolkning 1990, CD-ROM, Version 1.00, Riksarkivet (2011)., är en svensk fotbollsspelare (mittfältare) som bland annat spelat för IK Sirius.

Niklas Thor gifte sig 2013 med politikern Ebba Busch, men paret meddelade i december 2019 att de ansökt om skilsmässa. De kallade sig Busch Thor, men var aldrig folkbokförda under denna namnkombination. De fick två barn, en son född 2015 och en dotter född 2017.

Niklas Thor är brorson till författaren Mickan Thor

Partiledaren själv tillkännagav födelsen via Twitter – men till en början avslöjade hon inte om det var en pojke eller flicka.
På Facebook skriver hon: ”Nu är är lilla babybuschthor här. 49 centimeter och 3660 gram ren lycka!”
Pojken kom lite tidigare än beräknat men hela familjen uppges må bra.
– De är glada och tacksamma, säger Marlene W Antonsson, presskontakt för Kristdemokraterna till TT.
”Fantastiskt! Gratulerar!”
En av de första att gratulera var KDU-ordföranden Sara Skyttedal som skriver ”Fantastiskt! Gratulerar!”
Även Moderatledaren Anna Kinberg Batra gratulerar Ebba Busch Thor och hennes familj till tillökningen.
”Stort grattis”, skriver hon på Twitter.
Missar debatten i Agenda
Babybeskedet från Busch Thor innebär dock att den 28-åriga KD-ledaren inte kommer att kunna medverka i kvällens Agenda – där ledarna för de åtta riksdagspartierna skulle mötas i årets första partiledardebatt.
Dock verkar Busch Thor inte särskilt besviken över att missa den stora debatten.
”Skulle ha umgåtts med partiledare ikväll men vi har fått finbesök som vi kommer umgås med istället!”, twittrade KD-ledaren glatt tillsammans med hashtaggen #babybuschthor, och la ut en bild där hon håller den lilla bebisens hand.
I kvällens debatt kommer Busch Thor att ersättas av partiets förste vice partiordförande Jakob Forssmed.
Ska vara föräldraledig
Busch Thor tar nu föräldraledigt och ska enligt partiet vara tillbaka i höst. Hon gör emellertid ett inhopp i Almedalen i sommar.
Busch Thor blir den andra partiledaren som får barn den här veckan. Miljöpartiets språkrör, utbildningsminister Gustav Fridolin, blev pappa för andra gången när han fick en dotter härom dagen.


Niklas Thor


Niklas Thor

Niklas Thor gifte sig 2013 med politikern Ebba Busch, men paret meddelade i december 2019 att de ansökt om skilsmässa.


Anton Tideman

Anton Tideman, född 2 september 1992, är en svensk fotbollsspelare som spelar för Trelleborgs FF i Superettan.

Tideman började spela fotboll i Laholms FK som fyraåring. Han debuterade för a-laget som 16-åring i Division 2. Efter ytterligare två säsonger i Division 3 blev det en övergång till Halmstads BK inför 2011. Han var lagkapten i klubbens U21-lag under 2012.

I november 2017 förlängde han sitt kontrakt i TFF med tre år. I januari 2021 förlängde Tideman sitt kontrakt med två år.

Trelleborgs FF meddelar på sin officiella hemsida att Anton Tideman förlängt sitt kontrakt.
Officiellt: Trelleborgs FF förlänger med Anton Tideman
Foto: Bildbyrån
Anton Tideman stannar i Trelleborgs FF. Den 28-årige försvararen har skrivit på för två år till.
– Anton är viktig för oss. Dels med sin rutin från fotbollen i stort, dels med tanke på att han går in på sin sjätte säsong i klubben, säger sportchefen Salif Camara Jönsson till hemsidan och fortsätter:
– Det är en fanbärare, både på och utanför planen, som vi är väldigt glada över att han fortsätter i klubben. Det är en solid vänsterback som kan spela många minuter under en säsong.
28-åringen blir kvar minst två säsonger till.
– Jag är glad att kunna fortsätta min resa med Trelleborgs FF och känner en stor revanschlusta från förra säsongen, säger Tideman till hemsidan.
Ninib Staifo
ninib.staifo@fotbolltransfers.com
Foto: Bildbyrån
Officiellt: Trelleborgs FF förlänger med Anton Tideman
Anton Tideman stannar i Trelleborgs FF. Den 28-årige försvararen har skrivit på för två år till.
Trelleborgs FF meddelar på sin officiella hemsida att Anton Tideman förlängt sitt kontrakt.
– Anton är viktig för oss. Dels med sin rutin från fotbollen i stort, dels med tanke på att han går in på sin sjätte säsong i klubben, säger sportchefen Salif Camara Jönsson till hemsidan och fortsätter:
– Det är en fanbärare, både på och utanför planen, som vi är väldigt glada över att han fortsätter i klubben. Det är en solid vänsterback som kan spela många minuter under en säsong.
28-åringen blir kvar minst två säsonger till.
– Jag är glad att kunna fortsätta min resa med Trelleborgs FF och känner en stor revanschlusta från förra säsongen, säger Tideman till hemsidan.
Ninib Staifo
ninib.staifo@fotbolltransfers.com


Anton Tideman

Tideman började spela fotboll i Laholms FK som fyraåring. Han debuterade för a-laget som 16-åring i Division 2. Efter ytterligare två säsonger i Division 3 blev det en övergång till Halmstads BK inför 2011. Han var lagkapten i klubbens U21-lag under 2012.

I juli 2013 skrev Tideman på för IK Oddevold. I november 2013 skrev han på ett treårskontrakt för Ljungskile SK. I februari 2015 skrev han på ett ettårskontrakt för Varbergs BoIS.


Anton Tideman

Tideman började spela fotboll i Laholms FK som fyraåring. Han debuterade för a-laget som 16-åring i Division 2. Efter ytterligare två säsonger i Division 3 blev det en övergång till Halmstads BK inför 2011. Han var lagkapten i klubbens U21-lag under 2012.

I juli 2013 skrev Tideman på för IK Oddevold. I november 2013 skrev han på ett treårskontrakt för Ljungskile SK. I februari 2015 skrev han på ett ettårskontrakt för Varbergs BoIS.

I december 2015 värvades Tideman av Trelleborgs FF, där han skrev på ett tvåårskontrakt.


Anton Tideman

Tideman började spela fotboll i Laholms FK som fyraåring. Han debuterade för a-laget som 16-åring i Division 2. Efter ytterligare två säsonger i Division 3 blev det en övergång till Halmstads BK inför 2011. Han var lagkapten i klubbens U21-lag under 2012.

I juli 2013 skrev Tideman på för IK Oddevold. I november 2013 skrev han på ett treårskontrakt för Ljungskile SK. I februari 2015 skrev han på ett ettårskontrakt för Varbergs BoIS.

I december 2015 värvades Tideman av Trelleborgs FF, där han skrev på ett tvåårskontrakt. Tideman gjorde debut för klubben i Superettan den 4 april 2016 mot IFK Värnamo (0–0).


Emelie Östergren

Emelie Maria Linnéa Östergren, född 25 juli 1982, är en svensk serieskapare, barnboksförfattare och illustratör.

Hon debuterade i bokform med den lilla "Lantis"-utgåvan Mannen med hatten i hålet, utgiven 2007 av Seriefrämjandet. Därefter har hon publicerat ett antal serie- och bilderböcker på flera svenska förlag. Hennes första barnbok, Elefantstenen, kom 2014.

Utdrag ur hennes serier har ställts ut bland annat på Stockholms internationella seriefestival, SeriegallerietTidigare utställningar, Monstertanten, Seriegalleriet, läst 25 september 2018 och Göteborgs stadsbibliotek.


Emelie Östergren

Hon debuterade i bokform med den lilla "Lantis"-utgåvan Mannen med hatten i hålet, utgiven 2007 av Seriefrämjandet. Därefter har hon publicerat ett antal serie- och bilderböcker på flera svenska förlag. Hennes första barnbok, Elefantstenen, kom 2014.

Hennes första bok utanför Seriefrämjandet kom 2009 under titeln Evil Dress, som hade text både på svenska och engelska.


Emelie Östergren

Hon debuterade i bokform med den lilla "Lantis"-utgåvan Mannen med hatten i hålet, utgiven 2007 av Seriefrämjandet. Därefter har hon publicerat ett antal serie- och bilderböcker på flera svenska förlag. Hennes första barnbok, Elefantstenen, kom 2014.

Hennes första bok utanför Seriefrämjandet kom 2009 under titeln Evil Dress, som hade text både på svenska och engelska. Dessutom illustrerade hon Stiftelsen Riksbankens jubileumsfonds årsbok 2009 med elva essäer. Delvis samma rollfigurer som i Evil Dress förekommer i hennes senare verk Mr. Kenneth (2010), Mr K Dresses Up (2010) och The Story of a Girl (2011).


Emelie Östergren

Hon debuterade i bokform med den lilla "Lantis"-utgåvan Mannen med hatten i hålet, utgiven 2007 av Seriefrämjandet. Därefter har hon publicerat ett antal serie- och bilderböcker på flera svenska förlag. Hennes första barnbok, Elefantstenen, kom 2014.

Hennes första bok utanför Seriefrämjandet kom 2009 under titeln Evil Dress, som hade text både på svenska och engelska. Dessutom illustrerade hon Stiftelsen Riksbankens jubileumsfonds årsbok 2009 med elva essäer. Delvis samma rollfigurer som i Evil Dress förekommer i hennes senare verk Mr. Kenneth (2010), Mr K Dresses Up (2010) och The Story of a Girl (2011).

Hennes serier och illustrationer har publicerats i serietidningar och tidskrifter som Hjälp, Tecknaren, Bang, Galago och Kuti. Hon har även gett ut flera seriefanzin, på egen hand och tillsammans med Clara Johansson. 2009 hade hon utställningen Allt mitt är ditt på Makeriet med Kolbeinn Karlsson, och 2010 hade hon utställningen The Yellow Cloud, på Carina Björck Gallery.


Emelie Östergren

Hon debuterade i bokform med den lilla "Lantis"-utgåvan Mannen med hatten i hålet, utgiven 2007 av Seriefrämjandet. Därefter har hon publicerat ett antal serie- och bilderböcker på flera svenska förlag. Hennes första barnbok, Elefantstenen, kom 2014.

Hennes första bok utanför Seriefrämjandet kom 2009 under titeln Evil Dress, som hade text både på svenska och engelska. Dessutom illustrerade hon Stiftelsen Riksbankens jubileumsfonds årsbok 2009 med elva essäer. Delvis samma rollfigurer som i Evil Dress förekommer i hennes senare verk Mr. Kenneth (2010), Mr K Dresses Up (2010) och The Story of a Girl (2011).

Hennes serier och illustrationer har publicerats i serietidningar och tidskrifter som Hjälp, Tecknaren, Bang, Galago och Kuti. Hon har även gett ut flera seriefanzin, på egen hand och tillsammans med Clara Johansson. 2009 hade hon utställningen Allt mitt är ditt på Makeriet med Kolbeinn Karlsson, och 2010 hade hon utställningen The Yellow Cloud, på Carina Björck Gallery.

2012 gav hon ut serieromanen Little Boxes om en översvämning.Fascinerande bildvärldar för stora och små, Stadsbiblioteket.nu, läst 25 september 2018

2014 utkom hennes serieroman Bortbytingen, en tolkning i serieform av Selma Lagerlöfs novell med samma namn.Karlsson, Johanna (16 januari 2014): "”BORTBYTINGEN” – EMELIE ÖSTERGREN". bokhora.se. Läst 6 maj 2015. Samma år kom boken Hemligheten av Åsa Lind, som Östergren illustrerade.


Emelie Östergren


Emelie Östergren

Hon debuterade i bokform med den lilla "Lantis"-utgåvan Mannen med hatten i hålet, utgiven 2007 av Seriefrämjandet. Därefter har hon publicerat ett antal serie- och bilderböcker på flera svenska förlag. Hennes första barnbok, Elefantstenen, kom 2014.

Hennes första bok utanför Seriefrämjandet kom 2009 under titeln Evil Dress, som hade text både på svenska och engelska. Dessutom illustrerade hon Stiftelsen Riksbankens jubileumsfonds årsbok 2009 med elva essäer. Delvis samma rollfigurer som i Evil Dress förekommer i hennes senare verk Mr. Kenneth (2010), Mr K Dresses Up (2010) och The Story of a Girl (2011).

Hennes serier och illustrationer har publicerats i serietidningar och tidskrifter som Hjälp, Tecknaren, Bang, Galago och Kuti. Hon har även gett ut flera seriefanzin, på egen hand och tillsammans med Clara Johansson. 2009 hade hon utställningen Allt mitt är ditt på Makeriet med Kolbeinn Karlsson, och 2010 hade hon utställningen The Yellow Cloud, på Carina Björck Gallery.

2012 gav hon ut serieromanen Little Boxes om en översvämning.Fascinerande bildvärldar för stora och små, Stadsbiblioteket.nu, läst 25 september 2018

2014 utkom hennes serieroman Bortbytingen, en tolkning i serieform av Selma Lagerlöfs novell med samma namn.Karlsson, Johanna (16 januari 2014): "”BORTBYTINGEN” – EMELIE ÖSTERGREN". bokhora.se. Läst 6 maj 2015. Samma år kom boken Hemligheten av Åsa Lind, som Östergren illustrerade. Hon deltog också med illustrationer till H.P. Lovecrafts noveller i samlingen Skräcken i Dunwich, samma år. Dessutom förekom hennes alster i antologin Kvinnor ritar bara serier om mens (Kartago, 2014).

Östergren var en av 31 svenska representanter på internationella barnbokmässan i Bologna 2013. Samma år var hon även en av bidragsgivarna till Rådhusets julkalender.


Eurovision Song Contest 2016

Eurovision Song Contest 2016 var den 61:a upplagan av musiktävlingen Eurovision Song Contest, som ägde rum den 10, 12 och 14 maj 2016 i Stockholm i Sverige. Detta efter att låten Heroes, framförd av Måns Zelmerlöw, vunnit föregående års tävling.

42 länder deltog, vilket var den näst högsta noterade deltagarssiffran genom tiderna. Bland dessa återfanns Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Kroatien och Ukraina, som alla återvände till tävlingen efter mellan ett och tre års frånvaro. Alla länder som deltog i 2015 års tävling, utom Portugal, bekräftade inför tävlingen sin avsikt att delta även denna gång. Ytterligare ett land skulle ha medverkat, nämligen Rumänien. Dock tvingade EBU bort Rumänien från årets tävling och detta till följd av att det rumänska nationella TV-bolaget TVR hade obetalda skulder på cirka 10 miljoner euro till EBU. Då TVR inte hade betalat denna skuld innan tidsfristen gick ut den 21 april 2016 blev konsekvensen att EBU stängde av TVR från tävlingen samt en rad andra EBU-event.

För nionde året i rad bestod tävlingen av två semifinaler och en final. De tio länder som i vardera semifinal fick högst totalpoäng gick vidare till finalen. Detta skedde genom att varje röstningsberättigat lands jury- och tittarresultat adderades samman. Även i finalen delade varje lands jurygrupp respektive tittare ut var sin 12-poängare, 10-poängare et cetera nedåt från 8–1 poäng. Varje lands poängpresentatör delade ut juryns poäng och därefter adderades tittarnas poäng ut som klumpsummor till respektive bidrag. Totalt blev det 26 finalister, där The Big Five-länderna Frankrike, Italien, Spanien, Storbritannien och Tyskland och värdlandet Sverige från början var direktkvalificerade. För fjärde året i rad var det producenterna för tävlingen som bestämde startordningen i semifinalerna och i finalen, även om lottning avgjorde semifinalernas/finalens halvindelning samt även värdlandets startnummer i finalen. En stor nyhet blev dock att EBU gjorde en förändring i andelen utdelade poäng; från det här året infördes regeln att jurygrupperna och tv-tittarna i varje tävlande land får var sin egen poängtavla att dela ut. Detta gjorde att andelen utdelade totalpoäng dubblerades jämfört med tidigare år.

Sveriges Television, som stod som ansvarigt TV-bolag det här året, utsåg Martin Österdahl och Johan Bernhagen till exekutiva producenter för tävlingen. Dessa två hade även ungefär samma arbetsroller vid Eurovision Song Contest 2013.

Inga tävlingsbidrag fick ha varit publicerade offentligt före den 1 september 2015 och senast den 14 mars 2016 skulle tävlingsländerna ha valt artist och bidrag.

Det var värdbolaget Sveriges Television som under sommaren 2015 beslutade om vilken stad i Sverige som skulle bli värd för tävlingen 2016. Fram till mitten av juni 2015 fick intresserade städer på sig att komma med förslag varpå SVT gallrade ned förslagen till ett antal förslag innan det slutgiltiga beslutet fattades. Martin Österdahl var en av personerna bakom processen att välja värdstad (vid tidpunkten var han dock inte utsedd till exekutiv producent för hela tävlingen 2016).

ArenaVärdarena för Melodifestivalens deltävlingar 2009-2016. Även värdarena vid Eurovision Song Contest 2013.


Eurovision Song Contest 2016

Det var värdbolaget Sveriges Television som under sommaren 2015 beslutade om vilken stad i Sverige som skulle bli värd för tävlingen 2016. Fram till mitten av juni 2015 fick intresserade städer på sig att komma med förslag varpå SVT gallrade ned förslagen till ett antal förslag innan det slutgiltiga beslutet fattades. Martin Österdahl var en av personerna bakom processen att välja värdstad (vid tidpunkten var han dock inte utsedd till exekutiv producent för hela tävlingen 2016).

De städer som hade möjlighet att lämna in förslag var de städer som kunde uppfylla de krav som Sveriges Television ställde:

 Värdstaden måste erbjuda ett visst antal hotell samt hotellrum som skulle finnas i närheten av arenan.
 Arenan var tvungen att erbjuda loger i anslutning till arenan.
 Ett presscenter skulle finnas tillgängligt vid arenan som skulle ha en särskild storlek.
 SVT skulle ha tillgång till värdarenan minst 4-6 veckor före sändningarna, och detta för att kunna bygga scen, rigga ljus och all teknik.
 Värdstaden skulle finnas nära en storflygplats.

Följande städer (med arenor) sade sig ha möjlighet att arrangera tävlingen (den fetmarkerade blev sedermera vald till värdstad (med tillhörande arenor)):


Eurovision Song Contest 2016


Eurovision Song Contest 2016

Det var värdbolaget Sveriges Television som under sommaren 2015 beslutade om vilken stad i Sverige som skulle bli värd för tävlingen 2016. Fram till mitten av juni 2015 fick intresserade städer på sig att komma med förslag varpå SVT gallrade ned förslagen till ett antal förslag innan det slutgiltiga beslutet fattades. Martin Österdahl var en av personerna bakom processen att välja värdstad (vid tidpunkten var han dock inte utsedd till exekutiv producent för hela tävlingen 2016).

De städer som hade möjlighet att lämna in förslag var de städer som kunde uppfylla de krav som Sveriges Television ställde:

 Värdstaden måste erbjuda ett visst antal hotell samt hotellrum som skulle finnas i närheten av arenan.
 Arenan var tvungen att erbjuda loger i anslutning till arenan.
 Ett presscenter skulle finnas tillgängligt vid arenan som skulle ha en särskild storlek.
 SVT skulle ha tillgång till värdarenan minst 4-6 veckor före sändningarna, och detta för att kunna bygga scen, rigga ljus och all teknik.
 Värdstaden skulle finnas nära en storflygplats.

Följande städer (med arenor) sade sig ha möjlighet att arrangera tävlingen (den fetmarkerade blev sedermera vald till värdstad (med tillhörande arenor)):

StadArenaKapacitetNoteringLinköpingSaab ArenaVärdarena för Melodifestivalens deltävlingar åren 2005, 2008, 2011 och 2014.MalmöMalmö


Eurovision Song Contest 2016

Det var värdbolaget Sveriges Television som under sommaren 2015 beslutade om vilken stad i Sverige som skulle bli värd för tävlingen 2016. Fram till mitten av juni 2015 fick intresserade städer på sig att komma med förslag varpå SVT gallrade ned förslagen till ett antal förslag innan det slutgiltiga beslutet fattades. Martin Österdahl var en av personerna bakom processen att välja värdstad (vid tidpunkten var han dock inte utsedd till exekutiv producent för hela tävlingen 2016).

De städer som hade möjlighet att lämna in förslag var de städer som kunde uppfylla de krav som Sveriges Television ställde:

 Värdstaden måste erbjuda ett visst antal hotell samt hotellrum som skulle finnas i närheten av arenan.
 Arenan var tvungen att erbjuda loger i anslutning till arenan.
 Ett presscenter skulle finnas tillgängligt vid arenan som skulle ha en särskild storlek.
 SVT skulle ha tillgång till värdarenan minst 4-6 veckor före sändningarna, och detta för att kunna bygga scen, rigga ljus och all teknik.
 Värdstaden skulle finnas nära en storflygplats.

Följande städer (med arenor) sade sig ha möjlighet att arrangera tävlingen (den fetmarkerade blev sedermera vald till värdstad (med tillhörande arenor)):

StadArenaKapacitetNoteringLinköpingSaab ArenaVärdarena för Melodifestivalens deltävlingar åren 2005, 2008, 2011 och 2014.MalmöMalmö ArenaVärdarena för Melodifestivalens deltävlingar 2009-2016. Även värdarena vid Eurovision Song Contest 2013. Staden drog sig ur värdstadskampen den 11 juni 2015 på grund av att arenan är uppbokad av andra evenemang under den aktuella perioden.GöteborgScandinaviumVärdarena för Melodifestivalens deltävlingar 2003-2016. Var även värdarena vid Eurovision Song Contest 1985.Sandviken ochGävleGöransson ArenaVärdarena för Melodifestivalens andra deltävling 2010. StockholmFriends ArenaVärdarena för finalen av Melodifestivalen 2013-2016. Tackade från början nej till att arrangera på grund av ointresse, men valde att ändå kvarstå i budgivningen. När Stockholms stad dock lämnade in sin ansökan fanns inte Friends Arena med som ett alternativ, varför arenan inte längre sågs som ett alternativ.Globen      Värdarena för finalen av Melodifestivalen 1989 och 2002-2012.


Eurovision Song Contest 2016

Veckorna före tävlingen läckte det ut ett dokument som listade flaggor som inte var tillåtna i publikhavet under tävlingen:Rebecca Haimi. "Ambassadören kräver ursäkt", Sveriges Television, 2 maj 2016. Åtkomst den 6 maj 2016
 Kosovo
 Nagorno-Karabach
 Baskien
 Islamiska staten
 Krim (både Krimtatarernas gul-blå flagga och Den autonoma republiken Krim och Republiken Krims flagga)
 Palestinas flagga
 Folkrepubliken Donetsk
 Nordcypern
 Transnistrien
 Sápmi
 Wales

De enda tillåtna flaggorna att vifta med var de tävlande ländernas fanor, länder som godkänts som stater av Förenta nationerna, Europeiska flaggan och Regnbågsflaggan. Beslutet fattades av EBU:s referensgrupp.Rebecca Haimi. "Eurovisions flaggförbud upprör", Sveriges Television, 2 maj 2016. Åtkomst den 6 maj 2016

Artister som tillhörde nationella minoriteter, som Norges samiska Agnete, som ville kunna vifta med Samernas flagga och en av Storbritanniens deltagande artister som ville kunna vifta med Wales flagga var därför förbjudna att göra det.Rebecca Haimi. "EBU backar – tillåter samiska flaggan", Sveriges Television, 6 maj 2016. Åtkomst den 6 maj 2016 Efter kritik tog EBU tillbaka beslutet

När beskedet om att endast de tävlande länderna, länder godkända och listade av FN, regnbågsflaggan och EU-flaggan tillåts i Globen under Eurovision, väcktes kritik.
Artister som tillhör nationella minoriteter, som Agnete – tävlande för Norge från Sápmi, ville kunna vifta med egna flaggan. Först sa arrangören nej. Men nu har EBU och Eurovision ändrat sig. Sámpis flagga är, liksom Walesiska flaggan tillåten.
Tillåter flaggor
”Efter reflektion och konstruktiva samtal med flera av delegationerna i Eurovision song contest har vi gått med på att släppa lite på vår flaggpolicy och tillåta nationella, lokala och regionala flaggor från de deltagande länderna”, skriver EBU i ett inlägg på sin officiella Facebooksida.
Förra veckan läckte ett internt arbetsdokument från Eurovision ut på Globens hemsida, med en lista över flaggor som inte kommer att tillåtas bland publiken. Kosovos flagga listades bredvid Palestinas och Islamiska staten. Något som fick många att reagera. Bland annat krävde Palestinas ambassadör i Sverige en offentlig ursäkt för evenemangets snöpliga misstag.
Lättar på policyn
EBU skriver i Facebookinlägget att flaggpolicyn har lättats något.
”Vi förelår en mer tolerant inställning även till andra flaggor så länge publiken respekterar den Eurovisions icke politiska natur och inte medvetet försöker blockera för kamerorna”, skriver de.


Eurovision Song Contest 2016

Veckorna före tävlingen läckte det ut ett dokument som listade flaggor som inte var tillåtna i publikhavet under tävlingen:Rebecca Haimi. "Ambassadören kräver ursäkt", Sveriges Television, 2 maj 2016. Åtkomst den 6 maj 2016
 Kosovo
 Nagorno-Karabach
 Baskien
 Islamiska staten
 Krim (både Krimtatarernas gul-blå flagga och Den autonoma republiken Krim och Republiken Krims flagga)
 Palestinas flagga
 Folkrepubliken Donetsk
 Nordcypern
 Transnistrien
 Sápmi
 Wales


Eurovision Song Contest 2016

Veckorna före tävlingen läckte det ut ett dokument som listade flaggor som inte var tillåtna i publikhavet under tävlingen:Rebecca Haimi. "Ambassadören kräver ursäkt", Sveriges Television, 2 maj 2016. Åtkomst den 6 maj 2016
 Kosovo
 Nagorno-Karabach
 Baskien
 Islamiska staten
 Krim (både Krimtatarernas gul-blå flagga och Den autonoma republiken Krim och Republiken Krims flagga)
 Palestinas flagga
 Folkrepubliken Donetsk
 Nordcypern
 Transnistrien
 Sápmi
 Wales

De enda tillåtna flaggorna att vifta med var de tävlande ländernas fanor, länder som godkänts som stater av Förenta nationerna, Europeiska flaggan och Regnbågsflaggan. Beslutet fattades av EBU:s referensgrupp.Rebecca Haimi. "Eurovisions flaggförbud upprör", Sveriges Television, 2 maj 2016. Åtkomst den 6 maj 2016


Oroligheterna i Burundi 2015

miniatyr|260px|Burundis placering i Afrika

Oroligheter i Burundi 2015 uppstod sedan den sittande presidenten Pierre Nkurunziza (CNDD-FDD) den 25 april 2015 accepterat nomineringen som kandidat till en tredje mandatperiod i presidentvalet, vilket av oppositionen och katolska kyrkan ansågs gå emot konstitutionen och Arusha Agreement.Arusha Agreement , Läst 13 maj 2015  Oroligheterna hade pågått sedan dess. Burundis regering gick den 18 juni 2015 i princip med på att acceptera militära observatörer från Afrikanska unionen, som övervakade valet. Vissa menar att den sittande presidenten Nkurunziza vill få konflikten att framstå som etnisk, medan oppositionen anser att den är rent politisk då det var både Hutu och Tutsi som demonstrerade mot hans kandidatur. Det har under oroligheterna rapporterats från flera håll om etnisk förföljelse, grov tortyr och gruppvåldtäkter i landet.  Under februari 2016 kom även rapporter om matbrist. Situationen i landet har lugnat ner sig betydligt sedan oroligheterna utbröt; dock avråder fortfarande Utrikesdepartementet (april 2017) från resor till landet.

Inledande oroligheter
Efter att Nkurunziza tillkännagivit sin kandidatur och oroligheterna uppstod började många oppositionella att fly landet, främst tutsi men även hutu. Många flydde till Rwanda dit hundratals flyktingar kom varje dag till flyktingläger. Ett flertal dödsfall inträffad redan de första dagarna efter att oroligheterna börjat. Radio, telekommunikation och tillgång till sociala medier (Facebook, Twitter, och Whatsapp) stängdes ned. Oppositionella greps och alla former av manifestationer förbjöds, förutom de som stödde regeringspartiet. USA fördömde presidentens kandidatur och varnade för att landet förlorar en historisk möjlighet att stärka sin demokrati.

300px|miniatyr|Poliser i sammandrabbning med demonstranter, april 2015.

Den 30 april stängdes ett universitet i Bujumbura efter att studenter där protesterat mot presidenten. Hundratals av dem tillbringade sedan natten utanför USA:s ambassad för att visa sitt missnöje. Den 30 april meddelade även FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) att 21 000 personer flytt från Burundi till grannlandet Rwanda de senaste veckorna. Många har även åkt till säkrare platser inom landet och lämnat huvudstaden, där stora demonstrationer har genomförts med kravet att den sittande presidenten skulle dra tillbaka sin kandidatur. Hundratals av dessa demonstranter arresterades.

Kenyas utrikesminister Karanja Kibicho besökte Bujumbura den 1 maj, och i samband med detta sa han att han hoppades att valet skulle gå fredligt och korrekt till samt också att Kenya inte tänkte ingripa på något sätt.  Samma kväll (den 1 maj) dog två polismän och en civilist, av två separata granatattacker. Därutöver skadades att tiotal. Antalet som flytt till grannländerna Rwanda, Tanzania och Demokratiska Republiken Kongo var då uppe i 26 000 personer. Efter detta manade organisatörerna av demonstrationerna till två dagars paus av dessa, som då pågått i sex dagar. Efter detta  meddelade landets försvarsminister, general Pontien Gaciyubwenge, att armén ställde sig neutral i den pågående konflikten mellan oppositionella och presidentens anhängare. Regeringen däremot anklagade oppositionen för att skydda terrorister och deklarerade att demonstranter efter detta skulle betraktas som brottslingar och statens fiender.

Den 4 maj protesterade tusentals människor på Bujumburas gator. Polisingripanden mot dessa ledde till att tre människor dog och 45 skadades, enligt Röda Korset. Samma dag uttryckte USA:s utrikesminister John Kerry att han var djupt oroad över att den sittande presidenten gick emot konstitutionen och ställde upp i ett tredje presidentval. Vice huvuddomaren av högsta domstolen, Sylvere Nimpagaritse, medgav sedan han flytt landet, att högsta domstolen varit under ett enormt tryck av icke namngivna personer i Burundis högsta ledning. De har bland annat mottagit dödshot för att de skulle godkänna Nkurunzizas omkandidatur, trots att de ansåg den vara okonstitutionell.

Den 6 maj gick en av oppositionsledarna, Agathon Rwasa, ut och krävde att valet skulle senareläggas. Samma dag meddelade Tanzanias utrikesminister att stats- och regeringscheferna i Östafrika skulle samlas den 13 maj i Tanzanias huvudstad Dar es-Salaam för att diskutera krisen i Burundi. Presidenten själv uttalade sig att enda lösningen på krisen var att folket i Burundi skulle lita på honom och välja honom till president ytterligare en gång. Han menade också att hans första ämbetsperiod inte valdes i demokratiska val, utan att han utsågs till president av lagstiftare och denna period inte borde räknas. På så vis ansåg han nu att han bara ställde upp i sitt andra val och inte bröt mot konstitutionen. Dock sa presidenten också att om han valdes till en tredje mandatperiod, att det skulle bli hans sista. Antalet personer som flytt landet var då uppe i nästan 40 000.  Den 6 maj hölls även demonstrationer i Stockholm mot oroligheterna i Burundi. (Video klipp)

På kvällen den 8 maj tilltog sammandrabbningarna i huvudstaden, sedan den sittande presidenten formellt registrerat sin kandidatur. Sammanlagt hade då 19 personer dött och mer än 50 000 flytt landet. Den 11 maj avslog presidenten en vädjan från USA och EU att skjuta upp valet till ett senare tillfälle.  Den 12 maj dog återigen ett flertal personer efter skottlossning och granatkastning. Dock hade våldet dittills i princip bara förekommit i huvudstaden med omnejd


Oroligheterna i Burundi 2015

Inledande oroligheter
Efter att Nkurunziza tillkännagivit sin kandidatur och oroligheterna uppstod började många oppositionella att fly landet, främst tutsi men även hutu. Många flydde till Rwanda dit hundratals flyktingar kom varje dag till flyktingläger. Ett flertal dödsfall inträffad redan de första dagarna efter att oroligheterna börjat.


Oroligheterna i Burundi 2015

Inledande oroligheter
Efter att Nkurunziza tillkännagivit sin kandidatur och oroligheterna uppstod började många oppositionella att fly landet, främst tutsi men även hutu. Många flydde till Rwanda dit hundratals flyktingar kom varje dag till flyktingläger. Ett flertal dödsfall inträffad redan de första dagarna efter att oroligheterna börjat. Radio, telekommunikation och tillgång till sociala medier (Facebook, Twitter, och Whatsapp) stängdes ned. Oppositionella greps och alla former av manifestationer förbjöds, förutom de som stödde regeringspartiet. USA fördömde presidentens kandidatur och varnade för att landet förlorar en historisk möjlighet att stärka sin demokrati.

300px|miniatyr|Poliser i sammandrabbning med demonstranter, april 2015.

Den 30 april stängdes ett universitet i Bujumbura efter att studenter där protesterat mot presidenten. Hundratals av dem tillbringade sedan natten utanför USA:s ambassad för att visa sitt missnöje. Den 30 april meddelade även FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) att 21 000 personer flytt från Burundi till grannlandet Rwanda de senaste veckorna. Många har även åkt till säkrare platser inom landet och lämnat huvudstaden, där stora demonstrationer har genomförts med kravet att den sittande presidenten skulle dra tillbaka sin kandidatur. Hundratals av dessa demonstranter arresterades.

Kenyas utrikesminister Karanja Kibicho besökte Bujumbura den 1 maj, och i samband med detta sa han att han hoppades att valet skulle gå fredligt och korrekt till samt också att Kenya inte tänkte ingripa på något sätt.  Samma kväll (den 1 maj) dog två polismän och en civilist, av två separata granatattacker. Därutöver skadades att tiotal. Antalet som flytt till grannländerna Rwanda, Tanzania och Demokratiska Republiken Kongo var då uppe i 26 000 personer. Efter detta manade organisatörerna av demonstrationerna till två dagars paus av dessa, som då pågått i sex dagar. Efter detta  meddelade landets försvarsminister, general Pontien Gaciyubwenge, att armén ställde sig neutral i den pågående konflikten mellan oppositionella och presidentens anhängare. Regeringen däremot anklagade oppositionen för att skydda terrorister och deklarerade att demonstranter efter detta skulle betraktas som brottslingar och statens fiender.

Den 4 maj protesterade tusentals människor på Bujumburas gator. Polisingripanden mot dessa ledde till att tre människor dog och 45 skadades, enligt Röda Korset. Samma dag uttryckte USA:s utrikesminister John Kerry att han var djupt oroad över att den sittande presidenten gick emot konstitutionen och ställde upp i ett tredje presidentval. Vice huvuddomaren av högsta domstolen, Sylvere Nimpagaritse, medgav sedan han flytt landet, att högsta domstolen varit under ett enormt tryck av icke namngivna personer i Burundis högsta ledning. De har bland annat mottagit dödshot för att de skulle godkänna Nkurunzizas omkandidatur, trots att de ansåg den vara okonstitutionell.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4647.jsonl--Q19862291--Fortsatta oroligheter efter valet-12--sv-4647-367

Oroligheterna i Burundi 2015

Den 2 augusti sköts generalen Adolphe Nshimirimana, som stod presidenten nära, till döds av okända gärningsmän. Den 3 augusti sköts den i Burundi välkände aktivisten och motståndare till president Pierre-Claver Mbonimpa. Han vårdades efter detta på sjukhus. Den 14 augusti sköts den tidigare arméchefen i Burundi, Jean Bikomagu, ihjäl utanför sitt hem i Bujumbura.

Den 8 september sköts oppositionstalesmannen Patrice Gahungu, från the Union for Peace and Development (UPD), till döds. Den 11 september utsattes arméchefen General Prime Niyongabo för ett mordförsök. Han överlevde, men sju andra personer omkom i attacken. Den 21 september sattes varuhuset T2000 i brand. Den 30 september sköts en lokal oppositionsledare i Muramvyaprovinsen, Jean Baptiste Nsengiyumva, till döds. Den 3 oktober sköts åtminstone åtta personer till döds vid skottlossning i Bujumbura. Den 14 oktober sköts en kameraman som jobbade på TV och hans familj till döds i hemmet av polis, vilka hävdade att de sökte efter kidnappare. Sammanlagt dog tio personer. Den 28 oktober utbröt eldstrider i Gitegaprovinsen mellan cirka 50 beväpnade män, säkerhetstrupper och motståndare till dessa. Åtminstone sju personer avled och 15 personer skadades. Natten mellan den 21 och 22 november omkom fem personer vid sammandrabbningar.

Tidigt på morgonen den 11 december skedde sammandrabbningar när regeringsmotståndare gick till attack mot flera militära anläggningar Bujumbura, i vad som beskrevs som de värsta stridigheterna sedan statskuppen. De första uppgifterna gjorde gällande att åtminstone 12 personer omkommit. Dagen efter kom uppgifter om att så många som minst 87 personer omkommit

De första uppgifterna gjorde gällande att åtminstone 12 personer omkommit. Dagen efter kom uppgifter om att så många som minst 87 personer omkommit.

Arméns talesman säger till AFP att 79 rebeller dödades i attackerna.
– Den slutgiltiga dödssiffran från fredagens attacker är att 79 fiender dödades, 45 tillfångatogs och 97 vapen beslagtogs. På vår sida dödades åtta soldater och poliser, sade överste Gaspard Baratuza.
Enligt honom skadades 21 personer.
Lik på gatorna
Vittnen berättade om hur döda kroppar på gatorna i huvudstaden Bujumbura, spåren efter det värsta våldsutbrottet sedan den misslyckade kuppen i maj.
Explosioner och skottlossning som hördes runtom i Bujumbura under fredagen, då attackerna utfördes.
På natten hördes inga strider och vittnen sade att det var lugnt på gatorna på lördagsmorgonen. Men de förfärande spåren fanns kvar.
I stadsdelen Nyakabiga, som är känd för regeringskritiska protester, låg 20 unga män döda, en del skjutna på nära håll. Enligt vittnen hämtades några av dem i sina hem under polisrazzior.
FN-chef varnar
Fler dödsoffer fanns i andra delar av staden. I stadsdelen Rohero II låg minst fem döda kroppar – återigen unga människor. I Musaga, nära en militärakademi som var mål för attackerna, sade en lokal tjänstemän att han ”med egna ögon” sett 14 döda kroppar.
FN-chefen Ban Ki-Moon uppmanar alla parter, även regeringen, att avstå från ytterligare upptrappning av våld och hämndaktioner. Han varnar för att alla som gör sig skyldiga till att beordra eller begå brott mot mänskliga rättigheter kommer att hållas personligen ansvariga.
Sedan maj har minst 240 människor dödats och över 200 000 flytt landet enligt FN-statistik.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4647.jsonl--Q19862291--Fortsatta oroligheter efter valet-12--sv-4647-368

Oroligheterna i Burundi 2015

Den 2 augusti sköts generalen Adolphe Nshimirimana, som stod presidenten nära, till döds av okända gärningsmän. Den 3 augusti sköts den i Burundi välkände aktivisten och motståndare till president Pierre-Claver Mbonimpa.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4647.jsonl--Q19862291--Fortsatta oroligheter efter valet-12--sv-4647-378

Oroligheterna i Burundi 2015

Den 2 augusti sköts generalen Adolphe Nshimirimana, som stod presidenten nära, till döds av okända gärningsmän. Den 3 augusti sköts den i Burundi välkände aktivisten och motståndare till president Pierre-Claver Mbonimpa. Han vårdades efter detta på sjukhus. Den 14 augusti sköts den tidigare arméchefen i Burundi, Jean Bikomagu, ihjäl utanför sitt hem i Bujumbura.

Den 8 september sköts oppositionstalesmannen Patrice Gahungu, från the Union for Peace and Development (UPD), till döds. Den 11 september utsattes arméchefen General Prime Niyongabo för ett mordförsök. Han överlevde, men sju andra personer omkom i attacken. Den 21 september sattes varuhuset T2000 i brand. Den 30 september sköts en lokal oppositionsledare i Muramvyaprovinsen, Jean Baptiste Nsengiyumva, till döds. Den 3 oktober sköts åtminstone åtta personer till döds vid skottlossning i Bujumbura. Den 14 oktober sköts en kameraman som jobbade på TV och hans familj till döds i hemmet av polis, vilka hävdade att de sökte efter kidnappare. Sammanlagt dog tio personer. Den 28 oktober utbröt eldstrider i Gitegaprovinsen mellan cirka 50 beväpnade män, säkerhetstrupper och motståndare till dessa. Åtminstone sju personer avled och 15 personer skadades. Natten mellan den 21 och 22 november omkom fem personer vid sammandrabbningar.

Tidigt på morgonen den 11 december skedde sammandrabbningar när regeringsmotståndare gick till attack mot flera militära anläggningar Bujumbura, i vad som beskrevs som de värsta stridigheterna sedan statskuppen.


Oroligheterna i Burundi 2015

Den 21 januari (2016) anlände diplomater från de 15 medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd till Burundi, för samtal med president Nkurunziza. Syftet med samtalen var bland annat att få presidenten att tillåta den 5 000 man stora truppen från Afrikanska unionen att närvara i landet. FN-besöket hade föregåtts av oroligheter, med åtminstone en dödad vid skottlossning. Mötet hölls i Gitega den 22 januari men litet blev uträttat under dryga två timmar det höll på, enligt USA:s ambassadör Samantha Power. President Nkurunziza bedyrade att Jag är här för att garantera att det aldrig mer kommer att bli ytterligare ett folkmord i Burundi.

Den 29 och 30 januari möttes Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd i Etiopiens huvudstad Addis Abeba, där även Ban Ki-moon närvarade.  Efter omröstning beslutades det dock att Afrikanska unionen inte skulle skicka några trupper utan godkännande av Burundis regering.

Den 23 februari träffades president Nkurunziza och Ban Ki-moon i Bujumbura för att försöka lösa den akuta krisen i landet. I samband med detta utlovade presidenten att öppna för en dialog med oppositionen.

I början av april röstade FN:s säkerhetsråd enhälligt för att placera en polisstyrka i Burundi för att dämpa våldet, något som Burundis regering accepterade.


Oroligheterna i Burundi 2015


Oroligheterna i Burundi 2015

Den 21 januari (2016) anlände diplomater från de 15 medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd till Burundi, för samtal med president Nkurunziza. Syftet med samtalen var bland annat att få presidenten att tillåta den 5 000 man stora truppen från Afrikanska unionen att närvara i landet. FN-besöket hade föregåtts av oroligheter, med åtminstone en dödad vid skottlossning. Mötet hölls i Gitega den 22 januari men litet blev uträttat under dryga två timmar det höll på, enligt USA:s ambassadör Samantha Power. President Nkurunziza bedyrade att Jag är här för att garantera att det aldrig mer kommer att bli ytterligare ett folkmord i Burundi.

Den 29 och 30 januari möttes Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd i Etiopiens huvudstad Addis Abeba, där även Ban Ki-moon närvarade.  Efter omröstning beslutades det dock att Afrikanska unionen inte skulle skicka några trupper utan godkännande av Burundis regering.


Oroligheterna i Burundi 2015

Den 21 januari (2016) anlände diplomater från de 15 medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd till Burundi, för samtal med president Nkurunziza. Syftet med samtalen var bland annat att få presidenten att tillåta den 5 000 man stora truppen från Afrikanska unionen att närvara i landet. FN-besöket hade föregåtts av oroligheter, med åtminstone en dödad vid skottlossning. Mötet hölls i Gitega den 22 januari men litet blev uträttat under dryga två timmar det höll på, enligt USA:s ambassadör Samantha Power. President Nkurunziza bedyrade att Jag är här för att garantera att det aldrig mer kommer att bli ytterligare ett folkmord i Burundi.

Den 29 och 30 januari möttes Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd i Etiopiens huvudstad Addis Abeba, där även Ban Ki-moon närvarade.  Efter omröstning beslutades det dock att Afrikanska unionen inte skulle skicka några trupper utan godkännande av Burundis regering.

Den 23 februari träffades president Nkurunziza och Ban Ki-moon i Bujumbura för att försöka lösa den akuta krisen i landet. I samband med detta utlovade presidenten att öppna för en dialog med oppositionen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4650.jsonl--Q31884706--Publicerat (2007−2013), radioprogram i Sveriges Radio P1-4--sv-4650-204

Mediagranskning i Sverige

Mediagranskning i Sverige sker av myndigheter, olika organ och i viss utsträckning medierna själva.

Mediemagasinet (2000−2006), TV-program i Sveriges Television med mål att granska massmedias roll i Sverige och världen. SVT hade (år 2015) sedan programmet lades ned inte haft något mediegranskande program."PK klubben 02/03-2015 Public service, varför och för vilka?", Publicistklubben på YouTube, 2 mars 2015. Åtkomst 21 augusti 2015.
Second Opinion, webbaserad nyhetstjänst avsett att komplettera, fördjupa och granska nyheter från andra medier
 SVT:s Agendas faktakoll där påståenden av medverkanden i programmet granskades i efterhand. Satsningen varade bara i några program.
 Svenska Dagbladets blogg Faktakollen som 2010−2012 delade ut rött, gult och grönt ljus till påståenden."Faktakollen", blog.svd.se. Åtkomst den 9 februari 2017.
 Sveriges Television hade 2015 en mediereporter som rapporterade för Kulturnyheterna och på webben, men som i september 2015 meddelande att hon slutade på SVT."Nu blir hon Telia-korre", journalisten.se, 17 september 2015. Åtkomst 18 september 2015.
 Faktakollen hos Nyheter 24Christian Ploog. "Vi har tröttnat på "alternativa fakta" – nu startar vi Faktakollen", nyheter24.se, 6 februari 2017. Åtkomst den 9 februari 2017. Faktakollen publicerade 10 artklar i februari 2017 och 1 artikel i december 2017. nyheter24.se.
 Faktiskt (april 2018−31 december 2018), faktakoll och ett samarbete mellan Sveriges Television, Sveriges Radio, Svenska Dagbladet, Dagens Nyheter och KIT.  faktiskt.se. Verksamheten finansierades delvis genom statliga Vinnova. faktiskt.se

faktiskt.se. Verksamheten finansierades delvis genom statliga Vinnova. faktiskt.se.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4650.jsonl--Q31884706--Publicerat (2007−2013), radioprogram i Sveriges Radio P1-4--sv-4650-205

Mediagranskning i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4650.jsonl--Q31884706--Publicerat (2007−2013), radioprogram i Sveriges Radio P1-4--sv-4650-206

Mediagranskning i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4650.jsonl--Q31884706--Publicerat (2007−2013), radioprogram i Sveriges Radio P1-4--sv-4650-208

Mediagranskning i Sverige


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4650.jsonl--Q31884706--Publicerat (2007−2013), radioprogram i Sveriges Radio P1-4--sv-4650-207

Mediagranskning i Sverige

Mediemagasinet (2000−2006), TV-program i Sveriges Television med mål att granska massmedias roll i Sverige och världen. SVT hade (år 2015) sedan programmet lades ned inte haft något mediegranskande program."PK klubben 02/03-2015 Public service, varför och för vilka?", Publicistklubben på YouTube, 2 mars 2015. Åtkomst 21 augusti 2015.
Second Opinion, webbaserad nyhetstjänst avsett att komplettera, fördjupa och granska nyheter från andra medier
 SVT:s Agendas faktakoll där påståenden av medverkanden i programmet granskades i efterhand. Satsningen varade bara i några program.
 Svenska Dagbladets blogg Faktakollen som 2010−2012 delade ut rött, gult och grönt ljus till påståenden."Faktakollen", blog.svd.se. Åtkomst den 9 februari 2017.
 Sveriges Television hade 2015 en mediereporter som rapporterade för Kulturnyheterna och på webben, men som i september 2015 meddelande att hon slutade på SVT."Nu blir hon Telia-korre", journalisten.se, 17 september 2015. Åtkomst 18 september 2015.
 Faktakollen hos Nyheter 24Christian Ploog. "Vi har tröttnat på "alternativa fakta" – nu startar vi Faktakollen", nyheter24.se, 6 februari 2017.


Filippa Angeldal

Ingrid Filippa Angeldal, även skrivet Angeldahl, född 14 juli 1997 i Uppsala, är en svensk fotbollsspelare (mittfältare) som spelar för Manchester City.

Angeldals moderklubb är Vaksala SK. Hon har tidigare även spelat för Sirius.

Den 6 november 2019 värvades Angeldal av Kopparbergs/Göteborg FC, där hon skrev på ett tvåårskontrakt.

Mittfältaren Flippa Angeldahl är klar för Kopparbergs/Göteborg FC.
Just nu befinner hon sig i Marbella med U23-landslaget och därefter väntar lite välförtjänt ledighet. Angeldahl kommer att ansluta till KGFC i januari.
– Jag har valt att gå till Göteborg för att ta nästa steget i min karriär. Jag vill få möjligheten att bidra till SM guld och ta en plats i A-landslaget, säger 22-åringen.
Filippa Angeldahl är en spelare som varit med länge i hetluften trots sin unga ålder. Redan som 15-åring debuterade hon i Elitettan och som 16-åring i Damallsvenskan. Sammanlagt har det blivit 95 allsvenska matcher och 18 mål.
Längs vägen har Angeldahl, som är född i Uppsala, bland annat spelat i Sirius, AIK, Hammarby och nu senast två säsonger i Linköpings FC.
På meritlistan finns också 13 F17-landskamper, 34 F19- och två a-kamper. 2015 var Filippa Angeldahl en del av det fantastiska F19-lag som blev europamästare genom att slå Spanien i finalen. I den truppen fanns också två av dem som nu blir hennes lagkamrater också på klubbnivå, i Kopparbergs/Göteborg FC – Julia Zigiotti Olme och Rebecka Blomqvist.
Det tyngsta och mest prestigefyllda hittills i karriären torde nog ändå vara då Angeldahl utsågs till Damallsvenskan mest värdefulla spelare vid Fotbollsgalan 2017.
– Självklart är det dit jag strävar igen, säger hon. Men ännu viktigare är just nu att lägga mitt fokus på att få ut mina kvaliteter till laget.
Hur skulle du beskriva dig själv som spelare?
– En central mittfältare som jobbar hårt i båda riktningarna. Jag vill tro att jag har ett bra tillslag och en bra spelförståelse och jag gillar att styra tempot i matcherna och vara ett nav i laget.
Vad tilltalar dig med sättet som Kopparbergs/Göteborg FC spelar?
– Man står för en rolig offensiv fotboll, blandar ett possession-spel med snabbhet. Det går fort helt enkelt och det tilltalar mig.
Kontraktet med Filippa Angeldahl sträcker över säsongen 2021.
KGFC:s sportchef Lasse Svensson:
– Filippa Angeldahl är en spelare vi haft koll på under en längre tid. Hon kommer att tillföra spetskompetens och skärpa konkurrensen på vårt mittfält. Att hon väljer att fortsätta sin karriär hos oss är smickrande och jätteroligt. Med sin blick för spelet, sin bolltrygghet och sin passningsskicklighet kommer hon att bidra med väldigt mycket.
– Man ska också komma ihåg att Filippa är en väldigt rutinerad spelare trots att hon bara är 22 år gammal. Jag ser fram emot att se henne på planen i den svarta KGFC-tröjan.


Filippa Angeldal

Angeldals moderklubb är Vaksala SK. Hon har tidigare även spelat för Sirius.

I januari 2016 värvades Angeldal av Hammarby IF. Under sin första säsong hjälpte hon klubben att bli uppflyttad till Damallsvenskan. Inför säsongen 2017 förlängde Angeldal sitt kontrakt med ett år. På Fotbollsgalan 2017 blev hon utsedd till den "Mest värdefulla spelaren i Damallsvenskan". Angeldal var även nominerad till "Årets genombrott", ett pris som dock gick till Tove Almqvist.


Filippa Angeldal

Angeldals moderklubb är Vaksala SK. Hon har tidigare även spelat för Sirius.

I januari 2016 värvades Angeldal av Hammarby IF. Under sin första säsong hjälpte hon klubben att bli uppflyttad till Damallsvenskan. Inför säsongen 2017 förlängde Angeldal sitt kontrakt med ett år. På Fotbollsgalan 2017 blev hon utsedd till den "Mest värdefulla spelaren i Damallsvenskan". Angeldal var även nominerad till "Årets genombrott", ett pris som dock gick till Tove Almqvist.

I december 2017 värvades Angeldal av Linköpings FC. Hon gjorde tävlingsdebut och sitt första mål för klubben den 10 februari 2018 i en 3–0-vinst över Limhamn Bunkeflo.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4659.jsonl--Q17318904--Häktning och rättegång i Ryska federationen-3--sv-4659-303

Nadija Savtjenko

Nadija "Nadezjda" Viktorivna Savtjenko (), född 11 maj 1981 i Kiev, Ukrainska SSR, Sovjetunionen, är en ukrainsk tidigare politiker och helikopterpilot. I perioden 2014-2018 var hon parlamentsledamot i det ukrainska parlamentet och av parlamentet utsedd till en av Ukrainas tolv ledamöter i Europarådets parlamentariska församling. Savtjenko blev fängslad i Kiev 22 mars 2018 anklagad för att ha planerat en statskupp i Ukraina. Efter över ett år blev hon 16 april 2019 frisläppt mot borgen. Åklagaren har dock inte dragit tillbaka anklagelserna.

I juni 2014 tillfångatogs Savtjenko av proryska rebeller i Luhansk oblast då hon deltog som frivillig i konflikten i östra Ukraina. Hon fördes senare till Ryssland där hon hölls frihetsberövad och i mars 2016 dömdes till 22 års fängelse för mord på två ryska journalister. Domen fick internationell uppmärksamhet och Savtjenko anklagade Ryssland för att ha kidnappat henne."Ukraine pilot Savchenko handed 22-year jail term". aljazeera.com, 2016-03-22. Läst 26 maj 2016.  Två månader senare återvände hon till Ukraina som del av en fångutväxling mellan de båda länderna.

miniatyr|Nadija Savtjenko under rättegången i Moskva, 7 november 2014.
Savtjenko dömdes 22 mars 2016 i rysk domstol till 22 års fängelse för två mord och för att illegalt ha tagit sig in i Ryssland.
Hon dömdes för "mord med politiskt hat i tjänsteutövningen", enligt Artikel 33 punkt 5 och Artikel 105 punkt 2 i ryska strafflagen. Enligt Artikel 12 i strafflagen kan utländska medborgare som har begått ett brott utanför ryskt territorium, åtalas i Ryssland om brottet riktar sig mot ryska intressen eller medborgare.Caroline von Gall: Analyse: In Feindes Hand. Das Verfahren gegen Nadija Sawtschenko. In: Bundeszentrale für politische Bildung, 26. Februar 2015.  Rättegången mot henne påbörjades 30 juli 2015 i Donetsk i Rostov oblast, nära gränsen mot Ukraina. Den inledande sessionen hölls bakom stängda dörrar. Savtjenko överklagade inte den fällande domen eftersom hon hoppades på en snabb process om utvisning till Ukraina.Ukrainska piloten Savtjenko får sin dom - YLE

Savtjenko dömdes för att den 17 juni 2014, när hon stred i Aidarbataljonen utanför byn Metallist, med granatkastare ha lett in artillerield mot en vägspärr som bemannades av proryska rebeller. Därvid dödades Igor Korneljuk och Anton Volosjin, två ryska journalister från den ryska statstelevisionen. De dödades tillsammans med flera andra vid beskjutningen. Hon greps och förhördes av proryska separatister som därefter skulle ha släppt henne.Anna-Lena Laurén: Domen mot Savtjenko strider mot folkrätten - DN Senare samma dag greps hon av ryska myndigheter för att ha tagit sig illegalt över gränsen till Ryssland, förklädd till flykting. Ursprungligen anklagades hon för medhjälp till mord, men åtalet uppgraderades senare till mord.
Savtjenko påstår själv att hon samma dag som hon enligt ryska myndigheter greps tillfångatogs av separatister utanför Luhansk i det separatistkontrollerade området i östra Ukraina och därefter lämnats ut till Ryssland. Under häktningstiden i Moskva och Donetsk. genomförde hon flera hungerstrejker bland annat under 83 dagar våren 2015.

Många europeiska och amerikanska topptjänstemän har krävt att Ryssland friger Savtjenko, eftersom de anser att rättsprocessen är politisk och för att hon har internationell immunitet som ukrainsk medlem av Europarådets parlamentariska församling

ANALYS. Den ukrainska piloten Nadezjda Savtjenko har dömts för mord till 22 år i ryskt fängelse. Hon tänker inte ta frågan vidare till högre instans, eftersom hon inte godkänner rättegången.
DIGITAL PRENUMERATION
Nu kan du läsa DN gratis året ut!
Alla artiklar gratis fram till 31 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4659.jsonl--Q17318904--Häktning och rättegång i Ryska federationen-3--sv-4659-305

Nadija Savtjenko


final-lid-disam-match/mega-cliqa-4659.jsonl--Q17318904--Häktning och rättegång i Ryska federationen-3--sv-4659-304

Nadija Savtjenko

miniatyr|Nadija Savtjenko under rättegången i Moskva, 7 november 2014.
Savtjenko dömdes 22 mars 2016 i rysk domstol till 22 års fängelse för två mord och för att illegalt ha tagit sig in i Ryssland.
Hon dömdes för "mord med politiskt hat i tjänsteutövningen", enligt Artikel 33 punkt 5 och Artikel 105 punkt 2 i ryska strafflagen. Enligt Artikel 12 i strafflagen kan utländska medborgare som har begått ett brott utanför ryskt territorium, åtalas i Ryssland om brottet riktar sig mot ryska intressen eller medborgare.Caroline von Gall: Analyse: In Feindes Hand. Das Verfahren gegen Nadija Sawtschenko. In: Bundeszentrale für politische Bildung, 26. Februar 2015.  Rättegången mot henne påbörjades 30 juli 2015 i Donetsk i Rostov oblast, nära gränsen mot Ukraina. Den inledande sessionen hölls bakom stängda dörrar. Savtjenko överklagade inte den fällande domen eftersom hon hoppades på en snabb process om utvisning till Ukraina.Ukrainska piloten Savtjenko får sin dom - YLE

Savtjenko dömdes för att den 17 juni 2014, när hon stred i Aidarbataljonen utanför byn Metallist, med granatkastare ha lett in artillerield mot en vägspärr som bemannades av proryska rebeller.


Sportåret 2021

Sportåret 2021 präglades inledningsvis av coronapandemin, och publiken vid många av tävlingarna var kraftigt begränsad vid årets början. Framåt maj–juni började alltfler länder mildra restriktionerna, allteftersom vaccineringen påbörjats, och fler åskådare kunde släppas in.

Fotboll 11 juli - Italien vinner Europamästerskapet, som detta år spelats på olika platser runtom i Europa och skjutits ett år framåt i tiden på grund av pandemin, genom att besegra England med 3–2 efter straffsparksläggning i finalmatchen på Wembley Stadium i London i England i Storbritannien. 10 juli - Argentina vinner Copa América genom att besegra Brasilien med 1–0 efter straffsparksläggning i finalmatchen på Maracanastadion i Rio de Janeiro i Brasilien. 1 augusti - USA vinner Concacaf Gold Cup genom att besegra Mexiko med 1–0 i finalmatchen på Allegiant Stadium i Paradise i Nevada i USA. 10 oktober - Frankrike blir Uefa Nations League-mästare genom att besegra Spanien med 2–1 i finalen på San Siro i Milano.


Sportåret 2021


Sportåret 2021

31 januari - Världsmästerskapet för herrar spelas i Egypten. Danmark vinner turneringen genom att besegra Sverige med 26–24 i finalen. medan Spanien besegrar Frankrike med 35–29 i matchen om bronsmedaljerna.
19 december - Världsmästerskapet för damer spelas i Spanien. Norge vinner turneringen genom att besegra Frankrike med 29–22 i finalen medan Danmark besegrar Spanien med 35–28 i matchen om bronsmedaljerna

Danmark vinner turneringen genom att besegra Sverige med 26–24 i finalen. medan Spanien besegrar Frankrike med 35–29 i matchen om bronsmedaljerna. 19 december - Världsmästerskapet för damer spelas i Spanien. Norge vinner turneringen genom att besegra Frankrike med 29–22 i finalen medan Danmark besegrar Spanien med 35–28 i matchen om bronsmedaljerna.

VM-finalen såg ut att bli en fransk maktdemonstration. Mot slutet av första halvlek ledde OS-mästaren med 16–10 mot Norge.
Men sedan kom kollapsen. Frankrike släppte in fyra raka mål, 16–16, och i andra halvlek gick Norge i från. Slutresultatet blev 29-2 och det norska VM-guldet är ett faktum.
– Det har varit väldigt många konstiga resultat under turneringen, och vi visste inte riktigt var vi stod. Sedan går vi ut i finalen och visar exakt var vi står, säger unga stjärnan Heeny Reistad som i och med segern tog sitt första VM-guld.
Reistad symboliserade den norska vändningen i andra halvlek. Hon satte Norges ledningsmål, 19-18, och hade då gjort fyra mål på sex minuter.
Solberg storspelade
En nyckelfaktor i vändningen var målvakten Silje Solberg som storspelade i andra halvkek. Hon höll tätt i målet under elva minuter i sträck.
Detta är fjärde gången Norge tar VM-guld. Senast de vann var 2015 och innan det 2011 och 1999.
Bronset gick till Danmark som besegrade Spanien med 35-28. De tog därmed sin första medalj på åtta år.
Sverige åkte ut i kvartsfinal mot Frankrike.


Sportåret 2021

6 januari - Juniorvärldsmästerskapet spelas i Kanada. USA vinner med 2–0 över Kanada i finalen, medan 2–0 Finland besegrar Ryssland med 4–1 i bronsmatchen.
10 maj - Växjö Lakers HC blir svenska herrmästare efter att ha vunnit finalserien mot Rögle BK med 4–1 i matcher.
6 juni - Världsmästerskapet för herrar, som spelas i Riga i Lettland, vinns av Kanada, som besegrar Finland med 3–2 i finalmatchen, medan USA besegrar Tyskland med 6–1 i matchen om tredje pris.
31 augusti - Världsmästerskapet för damer, som spelas i Calgary i Alberta, Kanada och skjutits upp från april på grund av pandemin, vinns av Kanada, som besegrar USA med 3–2 efter förlängning i finalmatchen, medan Finland besegrar Schweiz med 3–1 i matchen om tredje pris

Ishockey 6 januari - Juniorvärldsmästerskapet spelas i Kanada.

Senast USA inte vann VM var 2012, då vann Kanada. Sedan dess har de vunnit 2013, 2015, 2016, 2017 och 2019. Alla gånger mot Kanada förutom 2019 då Finland tog sig till final (enda finalen som inte varit mellan de två nordamerikanska länderna).
2-2 efter tre perioder och finalen gick till övertid. Där klev en välbekant kanadensisk hjälte fram.
Fick vänta med firandet
Marie-Philip Poulin avgjorde OS-finalen både 2010 och 2014 till Kanadas favör. Nu sköt hon in 3-2 och säkrade VM-guldet till Kanada. Kaptenen avlossade ett välriktat skott som tog i ribban, stolpen, ner i isen precis innanför mållinjen och sedan ut igen.
Hon måljublade, men fick vänta medan spelet fortgick tills domarna från videorummet kunde slå fast att pucken helt klart var över linjen.
Kanada fick fira VM-guld på hemmaplan i Calgary. Deras första VM-guld sedan 2012.


Avpublicering

Avpublicering är då någon medvetet tar bort eget tidigare publicerat material från sin webbplats. Det kan vara nyhetsmedium eller annan publicist, företag, kommunerJoakim Jardenberg. "Är det en bra idé att en kommunwebb avpublicerar texter för att de är gamla?", jardenberg.se, 3 maj 2011. Åtkomst 12 september 2015. och myndigheter. Materialet kan vara både journalistiska produkter och konstverk.

 Studio Etts intervju med Isaac Bachman (Sveriges Radio avpublicerade 2015)
 En krönika av Ulf Nilson (Expressen avpublicerade 2015)
 P3 Dokumentärs program om Kevinfallet (Sveriges Radio avpublicerade 2017)"Terrorbevakningen utvärderad och besök i mellanmjölksmediernas land", Medierna, Sveriges Radio, 6 maj 2017. Åtkomst den 6 maj 2017."Mordet på Kevin", P3 Dokumentär , 2 oktober 2015.
 En kritisk artikel av Ekoredaktionen om den moderate partiledarkandidaten Ulf Kristersson (Sveriges Radio avpublicerade 2017)Olle Zachrison. "Opartiskhet och saklighet är kärnvärden för Ekot", Ekots redaktionsblogg, 2 september 2017. Åtkomst den 3 september 2017."Monsunen i Sydasien dränkt i Harvey-rapportering, Turkiet fortsätter jaga journalister, Ekot efter skandaltweeten om Ulf Kristersson", Medierna, 9 september 2017. Åtkomst den 9 september 2017.
 Flera avpubliceringar av verk i samband med Me too-kampanjen:"Hur skilja på person och verk efter #MeToo?", Kulturnytt, Sveriges Radio, 15 november 2017. Åtkomst den 15 november 2017. Avsnitt av Äntligen hemma, Renées brygga, Fiskefeber, HBO:s material med komikern Louis CK.
 En artikelTom Andersson. , aftonbladet.se, 7 mars 2019. i Aftonbladet där Rysslandsforskaren Martin Kragh kritiserades. (Aftonbladet avpublicerade i mars 2019)"Avpublicerad artikel", aftonbladet.se, 13 mars 2019. Åtkomst den 14 mars 2019.Lucas De Vivo. "Aftonbladet avpublicerar Martin Kragh-artikel", medievarlden.se, 14 mars 2019. Åtkomst den 14 mars 2019.
 Ett avsnitt av programmet Politik i bokhyllan där Erik Fichtelius intervjuar författaren Kajsa Norman om boken En alldeles svensk historia (SVT avpublicerade 2019)
 Ett grötrim i Dagens Nyheter (DN avpublicerade 2019). Kritiken mot DN rapporterades av Aftonbladet och Expressen vilka båda återgav rimmet i sina publiceringar.
 Ett avsnitt av programserien Den kala sanningen (SVT avpublicerade 2020). Avpubliceringen kom efter att en person som intervjuades i ett inslag i programmet riskerade åtal för att ha köpt sex och SVT menade att hans medverkan var "svår att förstå för publiken"Kulturnyheterna 18 maj 2020 kl 18:30, SVT (vid 3 min). trots att programmet hade spelats in redan föregående år.Klara Rönnqvist Fors.  svt.se, 18 maj 2020. Bonnier fakta tog bort 13 titlar ur sitt sortiment.
 Ett inslag där Sveriges Radio Jönköping där en reporter ringer till lokala krögare och provocerar dem att bryta mot restriktioner under Coronavirusutbrottet 2020–2021 i Sverige. (Sveriges Radio avpublicerade i november 2020)"Stora journalistpriset – Kritikspecial", Medierna, Sveriges Radio, 28 november 2020.

Expressens kulturchef Karin Olsson beskrev 2020 vad hon kallade en tilltagande "cancel-kultur"

Stora journalistpriset – Kritikspecial
Årets avslöjande: Estonia – fyndet som ändrar allt
Vinnare av årets avslöjande blev Henrik Evertssons dokumentär Estonia – fyndet som ändrar allt. Den har trollbundit många men anklagas nu också för att ha mörkat upptäckter och kallas för konspiratorisk.
Reporter: Johan Cedersjö.
Årets förnyare: Coronaveckan som gått
I kategorin årets förnyare gick priset i år till journalisten Emanuel Karlsten som under coronapandemin lyckats etablera sin blogg som en viktigt nyhetskanal för pandemirapportering. Varje vecka har han sammanfattat de viktigaste nyheterna under rubriken Coronaveckan som gått.
Men kritiker menar nu att han är totalt beroende av Facebook för att driva sin journalistik.
Hur nytt är egentligen det och vad betyder det i längden om den förnyade journalistiken hamnar i klorna på de sociala medieplattformarnas engagemangsdrivna algoritmer?
Reporter: Tonchi Percan.
Årets röst: Familjen
Kategorin årets röst ges till en reporter som med “egensinne gjort avtryck i journalistiken”. I år gick priset till boken Familjen, skriven av SVT:s Johanna Bäckström Lerneby.
En bok som blivit hyllad av många – men i veckan kom också en krönika i Göteborgs Posten som gick hårt åt bokens trovärdighet. Den kallas i texten för vit förorts-fantasy och beskylls för att gå polisens ärende.
Reporter: Alexandra Sannemalm.
Musik som spelats i avsnittet
- 11.03田村ゆかり - ShadowAlbum: Temptation
- 11.04Christophe Beck - City HallAlbum: The SentinelBolag: Varese Sarabande
- 11.05Steely Dan - Hey NineteenAlbum: Showbiz Kids: The Steely Dan Story 1972 - 1980Bolag: Digital Distribution Grenada


Avpublicering


Avpublicering

 Studio Etts intervju med Isaac Bachman (Sveriges Radio avpublicerade 2015)
 En krönika av Ulf Nilson (Expressen avpublicerade 2015)
 P3 Dokumentärs program om Kevinfallet (Sveriges Radio avpublicerade 2017)"Terrorbevakningen utvärderad och besök i mellanmjölksmediernas land", Medierna, Sveriges Radio, 6 maj 2017. Åtkomst den 6 maj 2017."Mordet på Kevin", P3 Dokumentär , 2 oktober 2015.
 En kritisk artikel av Ekoredaktionen om den moderate partiledarkandidaten Ulf Kristersson (Sveriges Radio avpublicerade 2017)Olle Zachrison. "Opartiskhet och saklighet är kärnvärden för Ekot", Ekots redaktionsblogg, 2 september 2017.


Avpublicering

 Studio Etts intervju med Isaac Bachman (Sveriges Radio avpublicerade 2015)
 En krönika av Ulf Nilson (Expressen avpublicerade 2015)
 P3 Dokumentärs program om Kevinfallet (Sveriges Radio avpublicerade 2017)"Terrorbevakningen utvärderad och besök i mellanmjölksmediernas land", Medierna, Sveriges Radio, 6 maj 2017. Åtkomst den 6 maj 2017."Mordet på Kevin", P3 Dokumentär , 2 oktober 2015.
 En kritisk artikel av Ekoredaktionen om den moderate partiledarkandidaten Ulf Kristersson (Sveriges Radio avpublicerade 2017)Olle Zachrison. "Opartiskhet och saklighet är kärnvärden för Ekot", Ekots redaktionsblogg, 2 september 2017. Åtkomst den 3 september 2017."Monsunen i Sydasien dränkt i Harvey-rapportering, Turkiet fortsätter jaga journalister, Ekot efter skandaltweeten om Ulf Kristersson", Medierna, 9 september 2017. Åtkomst den 9 september 2017.
 Flera avpubliceringar av verk i samband med Me too-kampanjen:"Hur skilja på person och verk efter #MeToo?", Kulturnytt, Sveriges Radio, 15 november 2017. Åtkomst den 15 november 2017. Avsnitt av Äntligen hemma, Renées brygga, Fiskefeber, HBO:s material med komikern Louis CK.
 En artikelTom Andersson. , aftonbladet.se, 7 mars 2019. i Aftonbladet där Rysslandsforskaren Martin Kragh kritiserades. (Aftonbladet avpublicerade i mars 2019)"Avpublicerad artikel", aftonbladet.se, 13 mars 2019. Åtkomst den 14 mars 2019.Lucas De Vivo. "Aftonbladet avpublicerar Martin Kragh-artikel", medievarlden.se, 14 mars 2019. Åtkomst den 14 mars 2019.
 Ett avsnitt av programmet Politik i bokhyllan där Erik Fichtelius intervjuar författaren Kajsa Norman om boken En alldeles svensk historia (SVT avpublicerade 2019)
 Ett grötrim i Dagens Nyheter (DN avpublicerade 2019). Kritiken mot DN rapporterades av Aftonbladet och Expressen vilka båda återgav rimmet i sina publiceringar.
 Ett avsnitt av programserien Den kala sanningen (SVT avpublicerade 2020). Avpubliceringen kom efter att en person som intervjuades i ett inslag i programmet riskerade åtal för att ha köpt sex och SVT menade att hans medverkan var "svår att förstå för publiken"Kulturnyheterna 18 maj 2020 kl 18:30, SVT (vid 3 min). trots att programmet hade spelats in redan föregående år.Klara Rönnqvist Fors.  svt.se, 18 maj 2020. Bonnier fakta tog bort 13 titlar ur sitt sortiment.


Globala målen

Globala målen, eller de globala målen för hållbar utveckling (Sustainable Development Goals, SDG), är en del av Agenda 2030 för hållbar utveckling. De 17 globala målen för hållbar utveckling antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015 i resolution A/RES/70/1, under namnet Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development, Resolution adopted by the General Assembly on 25 September 2015  FN:s generalförsamling. Läst 2 december 2015. ofta refererad till med det kortare Agenda 2030.

Idén om de globala målen startade vid Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling 2012. Syftet är att fram till år 2030 uppnå en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar utveckling världen över. Konsultationsprocessen var den längsta, mest inkluderande och mest transparenta i FN:s historia.  Den 25 september 2015 antog FN:s alla medlemsländer i generalförsamlingen den historiska resolutionen Agenda 2030 för hållbar utveckling. Hittills har totalt 193 länder världen över formulerat och antagit de globala målen.

De globala målen består av 169 delmål och 244 indikatorer. Tillsammans tar de vid där Millenniemålen nådde sitt slutdatum. Den nya agendan har år 2030 som målår; därav namnet Agenda 2030.

De 17 målen är:

 Avskaffa all fattigdom överallt i alla dess former överallt. "Fattigdom omfattar flera dimensioner än den ekonomiska. Även brist på frihet, makt, inflytande, hälsa, utbildning och fysisk säkerhet innebär fattigdom. Man brukar tala om fattigdomen som multidimensionell. Särskilt utsatta är kvinnor och flickor. Det är viktigt att alla länder inkluderas oavsett ekonomisk status. Fattiga människor finns även i rika länder och i medelinkomstländer.”
 Avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning och förbättrad nutrition, samt främja ett hållbart jordbruk. "Tillgång till tillräcklig och näringsriktig mat är en mänsklig rättighet, som varje stat har en skyldighet att tillförsäkra sina medborgare. Idag lever omkring 850 miljoner människor i världen i hunger. Det är en mänsklig katastrof i sig och hindrar dessutom många länders utveckling och tillväxt genom de effekter som otillräckligt näringsintag har för lärande och produktivt arbete. Särskilt fokus ska ligga på att trygga livsmedelsförsörjningen för flickor och pojkar, flickor i puberteten och gravida kvinnor som löper för störst risk för svält och undernäring. Livsmedelsförsörjning är ett särskilt beroende av välfungerande handel och marknader liksom av väl fungerande infrastruktur för transport och förvaring, eftersom en stor del av jordens befolkning lever i städer. Tryggad livsmedelsförsörjning främjas genom öppen och transparent handel och ett rättssäkert, jämställt och jämlikt tillträde till marknader, forskning och innovation, finansiella tjänster, information och adekvat rådgivning. Samtidigt är livsmedelssvinn och förluster längs hela värdekedjan ett stort problem. Den privata sektorn kan spela en viktig roll i arbetet."
 Säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar.
 Säkerställa en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla.
 Uppnå jämställdhet och alla kvinnor och flickors egenmakt.
 Säkerställa tillgången till och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla.
 Säkerställa tillgång till ekonomiskt överkomlig, tillförlitlig, hållbar och modern energi för alla.
 Verka för varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla.
 Bygga motståndskraftig infrastruktur, verka för en inkluderande och hållbar industrialisering samt främja innovation.
 Minska ojämlikheter inom och mellan länder.
 Göra städer och mänskliga bosättningar inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara.
 Säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster.
 Vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser* (I linje med FN:s ramavtal om klimatförändringen med UNFCCC. *Med beaktande av att Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar är det främsta internationella, mellanstatliga forumet för förhandlingar om hur världen ska hantera klimatförändringarna.)
 Bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling.
 Skydda, återställa och uppmuntra till hållbar användning av ekosystemen på land, hantera skogen hållbart, bekämpa ökenspridning, stoppa och återställa landdegradering och stoppa förlusten av biologisk mångfald.
 Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva, och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer.
 Stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling

Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva, och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer. Stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling.

17
Stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling
Uppdaterades senast den 27 december 2021
Världen är idag mer sammankopplad än någonsin tidigare och Globala målen kan bara förverkligas genom globalt partnerskap och samarbete. Genomförandet av målen kräver global solidaritet, kapacitetsutveckling och mobilisering av ekonomiska resurser för att säkerställa att inget land eller någon grupp lämnas utanför i utvecklingen.
Internationella investeringar och samordnad politik behövs för att säkerställa nyskapande teknisk utveckling, rättvis handel, tillförlitlig uppföljning och stöd vid humanitära kriser. Utbyte av kunskap, expertis, teknik och finansiella resurser är samtliga viktiga komponenter för att målen ska nås, i synnerhet för att tillgodose behoven hos de fattigaste och mest sårbara länderna. Mål 17 utgör en verktygslåda för hur Globala målen ska kunna bli verklighet.Läs på lättläst svenska
Världen hänger ihop mer än någonsin tidigare. De globala målen kan bli verklighet bara genom globala samarbeten. Att nå de globala målen kräver global solidaritet* och att alla får del av ekonomiska resurser för att inget land eller någon grupp ska lämnas utanför. Men det behövs också internationella investeringar och samordning för att trygga ett nytänkande kring teknisk utveckling, rättvis handel*, säker kontroll och hjälp vid katastrofer.
Att utbyta kunskap, specialkunskap, teknik och ekonomiska resurser med varandra är alla viktiga delar för att nå de globala målen. Det är speciellt viktigt för att kunna hjälpa de fattigaste och mest sårbara länderna med deras behov. Mål 17 ger många olika verktyg för att de globala målen ska kunna bli verklighet.
Här kan du se statistik kring några av de indikatorer som används för att mäta hur målet uppnås.
De utvecklade länderna ska fullt ut fullfölja sina åtaganden i fråga om offentligt utvecklingsbistånd, inklusive många utvecklade länders åtagande att nå målet att ge 0,7 procent av BNI till utvecklingsländer och 0,15–0,20 procent av BNI till de minst utvecklade länderna. De länder som ger offentligt utvecklingsbistånd uppmanas att överväga att fastställa ett mål om att ge minst 0,20 procent av BNI till de minst utvecklade länderna.
Bistå utvecklingsländerna att uppnå en långsiktigt hållbar skuldsättning genom en samordnad politik som syftar till att, när så är lämpligt, främja skuldfinansiering, skuldlättnad och skuldomstrukturering samt åtgärda kraftigt skuldtyngda fattiga länders utlandsskuld för att minska skuldbördan.
Stärka nord–syd-samarbetet, syd–syd-samarbetet och det regionala och internationella trepartssamarbetet kring och tillgången till vetenskap, teknik och innovation samt öka kunskapsutbytet på gemensamt överenskomna villkor, inklusive genom förbättrad samordning mellan befintliga mekanismer, i synnerhet på FN-nivå, och genom en global mekanism för teknikfrämjande.
Senast 2017 fullt ut operationaliserat teknikbanken och mekanismen för kapacitetsuppbyggnad inom vetenskap, teknik och innovation för de minst utvecklade länderna samt öka användningen av gynnsam teknik, i synnerhet informations- och kommunikationsteknik.
Öka det internationella stödet för genomförande av effektiv och riktad kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna till stöd för nationella planer för att genomföra alla målen för hållbar utveckling, inklusive genom samarbete nord–syd och syd–syd samt trepartssamarbete.
Främja ett universellt, regelbaserat, öppet, icke-diskriminerande och rättvist multilateralt handelssystem inom ramen för Världshandelsorganisationen, inklusive genom att slutföra förhandlingarna enligt utvecklingsagendan från Doha.
Se till att alla de minst utvecklade länderna inom fastställda tidsramar bereds varaktigt tull- och kvotfritt marknadstillträde, i överensstämmelse med Världshandelsorganisationens beslut, inklusive genom att säkerställa att preferentiella ursprungsregler som gäller för import från de minst utvecklade länderna är genomblickbara och enkla, samt bidra till att underlätta marknadstillträde.
Stärka det globala partnerskapet för hållbar utveckling och komplettera det med partnerskap mellan flera parter som mobiliserar och utbyter kunskap, expertis, teknik och finansiella resurser, för att bidra till att målen för hållbar utveckling nås i alla länder, i synnerhet utvecklingsländer.
Till 2020 öka stödet för kapacitetsuppbyggnad till utvecklingsländerna, inklusive de minst utvecklade länderna och små önationer under utveckling, för att avsevärt öka tillgången på aktuella och tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet, uppdelade efter inkomst, kön, ålder, ras, etnicitet, migrationsstatus, funktionsnedsättning, geografisk plats och andra nationellt relevanta aspekter.
Total government revenue as a proportion of GDP, by source
Proportion of domestic budget funded by domestic taxes
Net official development assistance, total and to least developed countries, as a proportion of the Organization for Economic Cooperation and Development (OECD) Development Assistance Committee donors’ gross national income (GNI)
Foreign direct investments (FDI), official development assistance and South-South Cooperation as a proportion of total domestic budget
Volume of remittances (in United States dollars) as a proportion of total GDP
Debt service as a proportion of exports of goods and services
Number of countries that adopt and implement investment promotion regimes for least developed countries
Number of science and/or technology cooperation agreements and programmes between countries, by type of cooperation
Fixed Internet broadband subscriptions per 100 inhabitants, by speed
Total amount of approved funding for developing countries to promote the development, transfer, dissemination and diffusion of environmentally sound technologies
Proportion of individuals using the Internet
Dollar value of financial and technical assistance (including through North-South, South- South and triangular cooperation) committed to developing countries
Worldwide weighted tariff-average
Developing countries’ and least developed countries’ share of global exports
Average tariffs faced by developing countries, least developed countries and small island developing States
Macroeconomic Dashboard
Number of countries with mechanisms in place to enhance policy coherence of sustainable development
Extent of use of country-owned results frameworks and planning tools by providers of development cooperation
Number of countries reporting progress in multi-stakeholder development effectiveness monitoring frameworks that support the achievement of the sustainable development goals
Amount of United States dollars committed to public-private and civil society partnerships
Proportion of sustainable development indicators produced at the national level with full disaggregation when relevant to the target, in accordance with the Fundamental Principles of Official Statistics
Number of countries that have national statistical legislation that complies with the Fundamental Principles of Official Statistics
Number of countries with a national statistical plan that is fully funded and under implementation, by source of funding
Dollar value of all resources made available to strengthen statistical capacity in developing countries
Proportion of countries that (a) have conducted at least one population and housing census in the last 10 years; and (b) have achieved 100 per cent birth registration and 80 per cent death registration
Här är några snabba tips på hur du kan bidra till att uppfylla det här målet.
1
Ett av de bästa sätten för att göra skillnad på riktigt är att gå med i en organisation. Gå med i en organisation som arbetar med en fråga du brinner för och engagera dig. Ingen kan göra allt, men alla kan göra något!
2
Du kan stötta fattiga länder genom att skapa efterfrågan på produkter som produceras i länderna. Håll utkik efter Fairtrade-produkter – då hjälper försäljningen av produkten lokala producenter i fattigare länder.
3
Som företag kan du undersöka dina möjligheter att samarbeta med en ideell organisation och se hur ni tillsammans kan uppnå lokala framsteg för att uppnå Globala målen.
4
Prata med vänner om Globala målen och hur vi kan bidra till en hållbar utveckling, hjälp till att sprida kunskap om de framsteg och positiva exempel som finns. Världen blir bättre och vi kan vara del av den förändringen!
5
Som företag kan du undersöka dina möjligheter att samarbeta med en ideell organisation och se hur ni tillsammans kan uppnå lokala framsteg för att uppnå de Globala målen.
6
När du ser något du på sociala medier om jämställdhet, klimatförändringen eller något annat viktigt: gilla inte bara, utan dela också! När du delar något i sociala medier så ser fler personer i ditt nätverk inläggen.
7
Sök partnerskap och skapa samarbeten som främjar hållbar utveckling, minskad ojämlikhet och som bekämpar klimatförändringarna.
Världens länder har väldigt olika förutsättningar i arbetet med att uppnå mål 17 – Genomförande och globalt partnerskap. Vill du se hur det går för specifika länder att genomföra mål 17 så hittar du den senaste statistiken för varje land i Sustainable Development Report.
Vill du istället se hur den globala trenden ser ut för mål 17 så hittar du det i Sustainable Development Goals Report.
Du kan också testa dina egna kunskaper om mål 17 i spelet Målkompassen!
Statistiska Centralbyrån (SCB) ansvarar för den nationella uppföljningen av Sveriges genomförande av mål 17 - Genomförande och globalt partnerskap. Här kan du ta del av den senaste statistiken.
Vilka mål klappar ditt hjärta lite extra för och vad kan du göra för att bidra? Gör testet nu och #BliMålmedveten!


Globala målen


Globala målen

De 17 målen är:

 Avskaffa all fattigdom överallt i alla dess former överallt. "Fattigdom omfattar flera dimensioner än den ekonomiska. Även brist på frihet, makt, inflytande, hälsa, utbildning och fysisk säkerhet innebär fattigdom. Man brukar tala om fattigdomen som multidimensionell. Särskilt utsatta är kvinnor och flickor. Det är viktigt att alla länder inkluderas oavsett ekonomisk status. Fattiga människor finns även i rika länder och i medelinkomstländer.”
 Avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning och förbättrad nutrition, samt främja ett hållbart jordbruk. "Tillgång till tillräcklig och näringsriktig mat är en mänsklig rättighet, som varje stat har en skyldighet att tillförsäkra sina medborgare. Idag lever omkring 850 miljoner människor i världen i hunger. Det är en mänsklig katastrof i sig och hindrar dessutom många länders utveckling och tillväxt genom de effekter som otillräckligt näringsintag har för lärande och produktivt arbete.


Svante Ingelsson

Svante Ingelsson, född 14 juni 1998, är en svensk fotbollsspelare som spelar för Hansa Rostock.

Ingelsson inledde karriären i IFK Berga som fyraåring och fick spela i division 3 som 13-åring. Efter tio år i moderklubben tog han klivet till Kalmar FF.  I juni 2015 fanns han för första gången med i en allsvensk trupp, då han satt på bänken i mötet med Hammarby IF. Månaden efter skrev mittfältaren på ett seniorkontrakt med Kalmar FF.

Den 20 september 2015 gjorde Svante Ingelsson allsvensk debut i bortamötet med Åtvidabergs FF, detta då han gjorde ett inhopp i den 83:e minuten.

Den 1 juli 2017 värvades Ingelsson av italienska Udinese, där han skrev på ett fyraårskontrakt. I september 2018 förlängde Ingelsson sitt kontrakt fram till 2022. I augusti 2019 lånades han ut till Serie B-klubben Pescara. Den 23 januari 2020 återvände Ingelsson till Kalmar FF på ett låneavtal fram till sommaren 2020. Den 23 september 2020 lånades han ut till tyska SC Paderborn på ett låneavtal över säsongen 2020/2021.

Den 28 juni 2021 värvades Ingelsson av tyska Hansa Rostock, där han skrev på ett tvåårskontrakt

Den 28 juni 2021 värvades Ingelsson av tyska Hansa Rostock, där han skrev på ett tvåårskontrakt.


Svante Ingelsson

Ingelsson inledde karriären i IFK Berga som fyraåring och fick spela i division 3 som 13-åring. Efter tio år i moderklubben tog han klivet till Kalmar FF.  I juni 2015 fanns han för första gången med i en allsvensk trupp, då han satt på bänken i mötet med Hammarby IF. Månaden efter skrev mittfältaren på ett seniorkontrakt med Kalmar FF.

Den 20 september 2015 gjorde Svante Ingelsson allsvensk debut i bortamötet med Åtvidabergs FF, detta då han gjorde ett inhopp i den 83:e minuten.


Svante Ingelsson


Svante Ingelsson

Ingelsson inledde karriären i IFK Berga som fyraåring och fick spela i division 3 som 13-åring. Efter tio år i moderklubben tog han klivet till Kalmar FF.  I juni 2015 fanns han för första gången med i en allsvensk trupp, då han satt på bänken i mötet med Hammarby IF. Månaden efter skrev mittfältaren på ett seniorkontrakt med Kalmar FF.

Den 20 september 2015 gjorde Svante Ingelsson allsvensk debut i bortamötet med Åtvidabergs FF, detta då han gjorde ett inhopp i den 83:e minuten.

Den 1 juli 2017 värvades Ingelsson av italienska Udinese, där han skrev på ett fyraårskontrakt.


Svante Ingelsson

Ingelsson inledde karriären i IFK Berga som fyraåring och fick spela i division 3 som 13-åring. Efter tio år i moderklubben tog han klivet till Kalmar FF.  I juni 2015 fanns han för första gången med i en allsvensk trupp, då han satt på bänken i mötet med Hammarby IF. Månaden efter skrev mittfältaren på ett seniorkontrakt med Kalmar FF.

Den 20 september 2015 gjorde Svante Ingelsson allsvensk debut i bortamötet med Åtvidabergs FF, detta då han gjorde ett inhopp i den 83:e minuten.

Den 1 juli 2017 värvades Ingelsson av italienska Udinese, där han skrev på ett fyraårskontrakt. I september 2018 förlängde Ingelsson sitt kontrakt fram till 2022.


Svante Ingelsson

Ingelsson inledde karriären i IFK Berga som fyraåring och fick spela i division 3 som 13-åring. Efter tio år i moderklubben tog han klivet till Kalmar FF.  I juni 2015 fanns han för första gången med i en allsvensk trupp, då han satt på bänken i mötet med Hammarby IF. Månaden efter skrev mittfältaren på ett seniorkontrakt med Kalmar FF.

Den 20 september 2015 gjorde Svante Ingelsson allsvensk debut i bortamötet med Åtvidabergs FF, detta då han gjorde ett inhopp i den 83:e minuten.

Den 1 juli 2017 värvades Ingelsson av italienska Udinese, där han skrev på ett fyraårskontrakt. I september 2018 förlängde Ingelsson sitt kontrakt fram till 2022. I augusti 2019 lånades han ut till Serie B-klubben Pescara.


Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina slöts inom ramen för det östliga partnerskapet 2014 efter flera års förhandlingar. Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina godkändes samtidigt av Europaparlamentet och Ukrainas parlamentet den 16 september 2014. Avtalet trädde först i kraft fullt ut efter att de nationella parlamenten i EU:s 28 medlemsstater hade ratificerat det. Den 30 maj 2017 var Nederländerna det sista EU-landet som gjorde detta. Fram till Nederländernas slutgiltiga beslut fanns ett provisoriskt avtal på plats som innebar att frihandelsdelen av avtalet redan  började gälla innan den fullständiga ratificeringen. Samarbetsavtalet kom slutligen att träda i kraft fullt ut den 1 september 2017.

Samarbetsavtalet är tänkt som en uppföljare till det partnerskaps- och samarbetsavtal som EU och Ukrainas relation vilat på sedan 1998.Holländare röstar om Ukraina-avtal - SVTEuropaportalen

Ukraina tecknade den 30 mars 2012 ett samarbetsavtal med EU inom ramen för det östliga partnerskapet. Avtalet skulle ratificeras av Ukraina i november 2013, men Ukrainas president Viktor Janukovytj valde att skjuta upp ratificeringen. Under tiden fortsatte Ukrainas regering samtal med Ryssland om ländernas framtida handelsförbindelser och om inträde i tullunionen den eurasiatiska unionen EAU (ukrainska: Євразійський Союз), tillsammans med Ryssland, Kazakstan, Armenien och Vitryssland.

I slutet av juli 2013 stoppade Ryssland importen av choklad och annat godis från Ukrainas största konfektyrproducent Roshen, som ägs av den senare presidenten Petro Porosjenko. Kvaliteten var för låg hette det officiellt, men händelsen tolkades i Ukraina och EU som ett sätt för Ryssland att stoppa Ukrainas närmande mot EU. I augusti 2013 trappades handelskriget upp, i form av ytterligare importstopp från Rysslands sida.Ukraina – protesterna dag för dag - DN.SE Den 21 november inleddes oppositionens protester i huvudstaden Kiev där demonstranterna krävde Ukrainas integrering i EU-samarbetet och en västorienterad politik. Demonstranterna förespråkade ett avtal med EU istället för Ryssland.

President Viktor Janukovytj kom till EU-toppmötet i Vilnius i mitten av november 2013 med en för EU oväntad kravlista, något som ogillades av EU:s representanter. Därför valde presidenten att pausa förhandlingarna om ett samarbets- och frihandelsavtal med EU den 29 november.Stordemonstrationer i Kiev - svenska.yle.fi Beslutet väckte starka känslor hos en del av Ukrainas befolkning och en del av ukrainska diasporan. Dessa känslor förstärktes av att presidenten samtidigt höll på att färdigställa ett avtal om inträde i den eurasiatiska unionen med Ryssland. Under demonstrationerna hade presidenten flera möten med ryska representanter, som ledde till det ukrainsk-ryska handelsavtalet den 17 december.

Av EU:s krav på Ukraina för att få till stånd ett ekonomiskt avtal var det tydligaste kravet att den fängslade Julia Tymosjenko skulle friges, även om de tidigare östländerna i EU ansåg att det geopolitiskt var bäst att skriva under avtalet så fort som möjligt. Tymosjenko dömdes 2011 till sju års fängelse för förskingring och maktmissbruk efter att ha skrivit under ett gaskontrakt med Ryssland under sin tid som premiärminister, men EU såg henne som politisk fånge. Tymosjenko hade dock ingen framträdande roll i Euromajdan, förutom att hon hungerstrejkade 25 november till 6 december och framförde krav på regeringens omedelbara avgång i ett tal som lästes upp av hennes dotter Jevgenija Tymosjenko på Självständighetstorget. Partiet Fäderneslandsförbundet (Batkivsjtjyna), där Tymosjenko officiellt även var ledare, anfördes under Euromajdan och tiden därefter de facto av Arsenij Jatsenjuk, och Tymosjenkos frigivning var inte något uttalat krav från demonstranterna och deras ledare. Den 17 december, samma dag som det rysk-ukrainska avtalet blev klart, framkom det att EU fortfarande var redo att skriva under sitt avtal med Ukraina och det även utan att Julia Tymosjenko släpptes ur fängelse för att få vård mot diskbråck utomlands.Bildt: Dubbla budskap från Kiev - Aftonblade

Bildt: Dubbla budskap från Kiev
Bryssel. EU är fortfarande redo att när som helst skriva under sitt samarbets- och frihandelsavtal med Ukraina, betonar Carl Bildt (M) vid dagens utrikesministermöte i Bryssel. Han oroas dock över de dubbla budskapen från myndigheterna i Kiev.
EU är fortfarande redo att skriva under, trots uttalanden i går från EU:s utvidgningskommissionär Stefan Füle om att förhandlingarna ska avbrytas.
– Vi avbryter inte, men så länge man får de här dubbla budskapen från Kiev så är det svårt att veta vad man ska göra, säger Bildt på väg in till dagens möte med sina EU-kollegor i Bryssel.
– Vi är beredda att skriva under det här avtalet till exempel nu i slutet på veckan, men förutsättningen är att vi får ett klart besked från Kreml . . . förlåt Kiev, säger Bildt.
Flera av utrikesministrarna är kritiska mot Füles utspel via Twitter i går om att EU avbryter förhandlingarna med Kiev.
– Att föra politik utgående från ett Twitter-uttalande från herr Füle är kanske inte det bästa sättet att ta itu med den här frågan, säger exempelvis Nederländernas utrikesminister Frans Timmermans inför mötet i Bryssel.
– Budskapet var naturligtvis att det är ukrainarnas sak - utan någon utpressning utifrån - att göra sina egna bedömningar och ta sina egna beslut, berättar Finlands utrikesminister Erkki Tuomioja under en paus i mötet.
Han tycker ändå inte att situationen kring Ukraina försämrat EU-relationen till Moskva.
– Nå, inte har den egentligen förändrats. Den mest generella uppfattningen där inne var att vi har behov av en djupare dialog för att i framtiden undvika missuppfattningar och intressemotsättningar. Vi har samma intressen om mycket, och där fungerar samarbetet rätt bra, som med Iran, i Afghanistan och i de flesta regionala organisationer i nordliga Europa.
Flera EU-länder stöder idén på trepartssamtal mellan Ukraina, Ryssland och EU, hävdar Lavrov på en presskonferens med ryska journalister efter mötet.
– Det som sades i dag bekräftar att många EU-länder tycker att exempelvis situationen i Ukraina borde diskuteras i trepartssamtal, säger Lavrov enligt Interfax.
Lavrovs ord om att flera EU-länder skulle vara intresserade av trepartssamtal avfärdas emellertid helt av Carl Bildt efter mötet.
– Det är möjligt att han har deltagit i något annat möte än jag har. Så var det inte, säger Bildt på en svensk pressträff.
– Han hade väl inte en av sina lättare stunder på den där lunchen, får man säga. Han fick mycket tydliga budskap angående vår syn på den direkta inblandning i Ukraina som det har handlat om.
– Vi måste respektera Ukrainas rätt att välja sin egen väg. Men det är ju det Ryssland inte har gjort, när man har vidtagit handelsåtgärder mot dem och när man hotar med ytterligare ekonomiska åtgärder mot dem.
– Vi sade till honom: Ukraina har ett frihandelsavtal med Ryssland. Det är väl alldeles utomordentligt. Vi har aldrig haft någon invändning mot det. Tänker inte ha det. Det är naturligt. Varför ska inte Ukraina kunna ha ett avtal med den europeiska unionen också? Vi tänker inte vidta några åtgärder för att förhindra dem att ha frihandel med Ryssland - vi tycker tvärtom att det är bra, säger Bildt.
Bildt upprepar också att EU fortfarande är redo att skriva under sitt avtal med Ukraina - och det även utan att förra premiärministern Julia Tymosjenko släpps ur fängelse för att få vård utomlands.
– Den förändringen inträffade i Vilnius, när vi träffade företrädarna för den ukrainska oppositionen och fick ett direkt budskap från Julia Tymosjenko där hon sade: "underteckna trots att villkoret inte är uppfyllt". Då kunde vi inte ligga kvar i en situation där vi höll upp hela frågan på grund av henne, säger Bildt.
– Det var hennes vädjan till oss. Frågan är förvisso inte avgjord, men genom vad hon sade, och vad de sade till oss så tydligt, så bortföll det som det omedelbara villkoret.
TT:s korrespondent


Ukraina tecknade den 30 mars 2012 ett samarbetsavtal med EU inom ramen för det östliga partnerskapet. Avtalet skulle ratificeras av Ukraina i november 2013, men Ukrainas president Viktor Janukovytj valde att skjuta upp ratificeringen. Under tiden fortsatte Ukrainas regering samtal med Ryssland om ländernas framtida handelsförbindelser och om inträde i tullunionen den eurasiatiska unionen EAU (ukrainska: Євразійський Союз), tillsammans med Ryssland, Kazakstan, Armenien och Vitryssland.


Ukraina tecknade den 30 mars 2012 ett samarbetsavtal med EU inom ramen för det östliga partnerskapet. Avtalet skulle ratificeras av Ukraina i november 2013, men Ukrainas president Viktor Janukovytj valde att skjuta upp ratificeringen. Under tiden fortsatte Ukrainas regering samtal med Ryssland om ländernas framtida handelsförbindelser och om inträde i tullunionen den eurasiatiska unionen EAU (ukrainska: Євразійський Союз), tillsammans med Ryssland, Kazakstan, Armenien och Vitryssland.

I slutet av juli 2013 stoppade Ryssland importen av choklad och annat godis från Ukrainas största konfektyrproducent Roshen, som ägs av den senare presidenten Petro Porosjenko. Kvaliteten var för låg hette det officiellt, men händelsen tolkades i Ukraina och EU som ett sätt för Ryssland att stoppa Ukrainas närmande mot EU. I augusti 2013 trappades handelskriget upp, i form av ytterligare importstopp från Rysslands sida.Ukraina – protesterna dag för dag - DN.SE Den 21 november inleddes oppositionens protester i huvudstaden Kiev där demonstranterna krävde Ukrainas integrering i EU-samarbetet och en västorienterad politik. Demonstranterna förespråkade ett avtal med EU istället för Ryssland.

President Viktor Janukovytj kom till EU-toppmötet i Vilnius i mitten av november 2013 med en för EU oväntad kravlista, något som ogillades av EU:s representanter. Därför valde presidenten att pausa förhandlingarna om ett samarbets- och frihandelsavtal med EU den 29 november.Stordemonstrationer i Kiev - svenska.yle.fi Beslutet väckte starka känslor hos en del av Ukrainas befolkning och en del av ukrainska diasporan. Dessa känslor förstärktes av att presidenten samtidigt höll på att färdigställa ett avtal om inträde i den eurasiatiska unionen med Ryssland. Under demonstrationerna hade presidenten flera möten med ryska representanter, som ledde till det ukrainsk-ryska handelsavtalet den 17 december.

Av EU:s krav på Ukraina för att få till stånd ett ekonomiskt avtal var det tydligaste kravet att den fängslade Julia Tymosjenko skulle friges, även om de tidigare östländerna i EU ansåg att det geopolitiskt var bäst att skriva under avtalet så fort som möjligt.