Samlag

miniatyr|Den obefläckade avlselsen, såsom den skildrades av  Bartolomé Esteban Murillo, enligt trosläran att Jungfru Maria blev född utan synd (utan samlag), en tanke som utvecklades på 1100-talet och förvandlades till doktrin i den katolska kyrkan 1854 genom bullan Ineffabilis Deus.
Den som aldrig haft samlag kallas oskuld. För många personer är det första samlaget speciellt, såväl psykologiskt som fysiologiskt, men även socialt. Den första gången är ofta förknippad med smärta för kvinnor och för tidig utlösning för män. Bägge beror ofta på nervositet och spänning, men även på ovana, orealistiska förväntningar och för kort förspel. Socialt finns ibland föreställningar om oskulder som "obefläckade" eller oerfarna. Det förstnämnda är en av orsakerna till bilden av jungfru Maria som anmärkningsvärd (den obefläckade avlelsen). Det finns dock en skillnad mellan synen på manliga och kvinnliga oskulder.

Därtill finns mytbildning kring den blödning som ibland uppstår för kvinnor vid första samlaget, som ibland föreställs komma av att penis spräcker den mödomshinna som tänks täcka slidan. Mödomshinnan är dock mer lik en krans (annars skulle inte menstruationen kunna komma ut). Det går inte att se några yttre tecken på om en person är oskuld eller inte.

Unga människor kan ha svårt att dra gränser för sin egen sexualitet, till exempel för när man känner sig redo eller vilken sexualitet man har. Därför finns lagar för när unga människor når sexuell myndighetsålder. Dessa lagar varierar från land till land, och även historiskt.

Under perioder har äktenskapet och det första samlaget varit tätt förknippat. Inom vissa kulturer tolkas äktenskapet som ett kontrakt som fullbordas genom samlaget. En kristen tradition har varit att ägna de första nätterna som makar utan samlag, de så kallade Tobiasnätterna.


Samlag

miniatyr|Skiss av Leonardo da Vinci föreställande ett heterosexuellt samlag i genomskärning.
Samlag (även kopulering, latin coitus) är en sexuell aktivitet där två eller flera människor har könsumgänge. Detta sker vanligen med direkt kontakt mellan könsorgan, till exempel genom att penis tränger in i slidan, men även analsex och oralsex är varianter av samlag. Samlag delas av bland andra Masters och Johnson in i fyra faser: upphetsningsfasen, platåfasen, orgasmfasen och avslappningsfasen. Samlag kan genomföras av olika orsaker, som att vilja uppnå sexuell njutning eller att vilja skaffa barn. För att undvika graviditet vid heterosexuella samlag kan preventivmedel användas. Att använda kondom vid samlag skyddar också mot sexuellt överförbara sjukdomar.

Motsvarande för djur heter parning, medan stimulering av de egna könsorganen kallas onani. Skildringar av samlag inom konsten sorteras in i erotik och pornografi, två av de mest populära genrerna, ända sedan utgivningen av Kama Sutra någon gång mellan första århundradet f.Kr. och 500-talet.

Bland problem att genomföra samlag finns vestibulit, impotens och psykiska trauman. Personer som inte genomfört samlag räknas som oskulder. Att (frivilligt) avstå från samlag (och ibland sex) kallas att leva i celibat, varifrån det engelska inlånet incel, 'ofrivilligt celibat', kommer.

I monogama förhållanden betraktas samlag med andra individer än de som ingår i förhållandet som otrohet. Vanliga orsaker till otrohet är bristande närhet eller kommunikation i förhållandet, tillfällig attraktion till andra personer, otillfredsställda känslomässiga behov, orealistiska förväntningar på ett längre förhållande, åldersrelaterade omvärderingar av livet (40-årskris, till exempel) eller upplevd orättvisa mellan parterna. Otrohet kan, men måste inte, leda till irreparabla skador på förhållandet. Vissa personer har en sexuell läggning där de blir upphetsade av att se sin partner ha samlag med en annan partner, något som kallas cuckolding. En man som ofrivilligt blir utsatt för sin partners otrohet kallas hanrej, och den motsvarande termen för en bedragen kvinna är honrej. Även i polygama förhållanden kan svartsjuka uppstå.

Under perioder har delvis sanktionerad otrohet, med hjälp av mätresser, frillor eller liknande, varit vanligt eller till och med förväntat i de högre stånden. En av de mest kända är Madame de Pompadour, som var älskarinna till Ludvig XIV. Avkommor till sådana personer har bemötts på blandade sätt, från att upptas i det kungliga hushållet eller förskjutas.

Hedvig Ulrika Taube
|Levde:||1714-1744 (29 år)|
|Titel:||Riksgrevinna, mätress till Fredrik I.|
|Grevliga ätten Taube. Grevlig 1734|
|Far:||Evert Didrik Taube af Odenkat (1681-1751)|
|Mor:||Christina Maria Falkenberg af Trystorp (1686-1753)|
Biografi
Hedvig Ulrika Taube föddes den 31 oktober 1714 som dotter till greve Evert Didrik Taube af Odenkat (33) och Christina Maria Falkenberg af Trystorp (28).
Kungen blev besatt
År 1730 blev Hedvig Ulrika observerad av den då 54-årige kungen Fredrik I som genast blev förälskad i den sextonåriga oskulden. Fredrik var redan gift med Ulrika Eleonora d.y och Hedvig Ulrika kunde därmed inte bli något annat än älskarinna till kungen.
Mätress
I början var hon helt emot att bli kungens mätress, hon var inte intresserad av honom men han hade mäktiga vänner som såg till att vinna hennes föräldrar över till sin sida och föräldrarna fick sedan bearbeta henne för att hon skulle bli kungens frilla. Hennes far var svårt skuldsatt så det var antagligen inte så svårt att vinna över honom. Fadern blev senare belönad med att upphöjas till greve och han blev även riksråd och överamiral.
En ståndsmässig bostad anordnades på Riddarholmen åt Hedvig Ulrika, precis i närheten där kungafamiljen själva bodde.
Barn
Hedvig Ulrika och Fredrik I fick barnen:
1) Anonyma/Mamsell Ehrlich (1734-1734) († späd)
2) Fredrik Vilhelm (1735-1808)
3) Karl Edvard (1737-1769)
4) Amalia Hedvig (1744-1752) († 8 år)
På kung Fredriks begäran upphöjdes Hedvig Ulrika av kejsaren Carl VII till 'romersk riksgrevinna af Hessenstein' efter ett gammalt slott i Hessen-Kassel.
Hedvig Ulrika (29) gick bort i barnsäng vid sista barnets födelse den 11 februari 1744 och begravdes i Strängnäs domkyrka.
1721 Ryska flottan härjar Norrlands kust
1725 Missväxt i stora delar av landet
1726 Bönemöten i hemmen förbjuds
1730 Glasögonbågarna uppfinns
1731 Ostindiska kompaniet bildas
1734 Stympning avskaffas som straff
1734 Bouppteckningar blir lag i Sverige
1739 Vetenskapsakademien grundas
1740 Bellman föds i Stockholm
1741-1743 Hattarnas ryska krig
1743 Stora daldansen utspelar sig
• Svenska män och kvinnor (Bonniers förlag)
Hemsidor:
» runeberg.org
» adelsvapen.com
» geni.com


Samlag

I monogama förhållanden betraktas samlag med andra individer än de som ingår i förhållandet som otrohet. Vanliga orsaker till otrohet är bristande närhet eller kommunikation i förhållandet, tillfällig attraktion till andra personer, otillfredsställda känslomässiga behov, orealistiska förväntningar på ett längre förhållande, åldersrelaterade omvärderingar av livet (40-årskris, till exempel) eller upplevd orättvisa mellan parterna. Otrohet kan, men måste inte, leda till irreparabla skador på förhållandet. Vissa personer har en sexuell läggning där de blir upphetsade av att se sin partner ha samlag med en annan partner, något som kallas cuckolding.


Samlag


Samlag

I monogama förhållanden betraktas samlag med andra individer än de som ingår i förhållandet som otrohet. Vanliga orsaker till otrohet är bristande närhet eller kommunikation i förhållandet, tillfällig attraktion till andra personer, otillfredsställda känslomässiga behov, orealistiska förväntningar på ett längre förhållande, åldersrelaterade omvärderingar av livet (40-årskris, till exempel) eller upplevd orättvisa mellan parterna. Otrohet kan, men måste inte, leda till irreparabla skador på förhållandet. Vissa personer har en sexuell läggning där de blir upphetsade av att se sin partner ha samlag med en annan partner, något som kallas cuckolding. En man som ofrivilligt blir utsatt för sin partners otrohet kallas hanrej, och den motsvarande termen för en bedragen kvinna är honrej. Även i polygama förhållanden kan svartsjuka uppstå.


Samlag

I monogama förhållanden betraktas samlag med andra individer än de som ingår i förhållandet som otrohet. Vanliga orsaker till otrohet är bristande närhet eller kommunikation i förhållandet, tillfällig attraktion till andra personer, otillfredsställda känslomässiga behov, orealistiska förväntningar på ett längre förhållande, åldersrelaterade omvärderingar av livet (40-årskris, till exempel) eller upplevd orättvisa mellan parterna. Otrohet kan, men måste inte, leda till irreparabla skador på förhållandet. Vissa personer har en sexuell läggning där de blir upphetsade av att se sin partner ha samlag med en annan partner, något som kallas cuckolding. En man som ofrivilligt blir utsatt för sin partners otrohet kallas hanrej, och den motsvarande termen för en bedragen kvinna är honrej. Även i polygama förhållanden kan svartsjuka uppstå.

Under perioder har delvis sanktionerad otrohet, med hjälp av mätresser, frillor eller liknande, varit vanligt eller till och med förväntat i de högre stånden.


Samlag

Prostitution är köpandet och säljandet av sexuella tjänster (inklusive samlag), och har kallats "världens äldsta yrke", men på många platser är prostitution olagligt eller begränsat till särskilda områden, till exempel bordeller. Dessa lagar har ändrats genom tiderna, till exempel vad gäller om det är den prostituerade eller sexköparen som begår den olagliga handlingen.

Därför handlar prostitution ofta om människosmuggling av fattiga kvinnor. (Män som köper samlag är mycket vanligare än kvinnor som köper samlag.) Kring de betalda samlagen finns såväl tvång som hallickar som tar andelar av de intäkter som personen genomför arbetet. Dessutom är det ett farligt yrke, med stor risk för fysiskt våld (i en studie hade 73 % blivit utsatta) och våldtäkter (57 %), som 89 % uppger att de vill lämna. Näst efter droger och vapenhandel är prostitution det område inom illegal handel som är mest lukrativ.

Inom islam finns möjlighet till mycket korta äktenskap, som ibland används som ett sätt att kringgå regler om prostitution

Inom islam finns möjlighet till mycket korta äktenskap, som ibland används som ett sätt att kringgå regler om prostitution.


Samlag

Prostitution är köpandet och säljandet av sexuella tjänster (inklusive samlag), och har kallats "världens äldsta yrke", men på många platser är prostitution olagligt eller begränsat till särskilda områden, till exempel bordeller. Dessa lagar har ändrats genom tiderna, till exempel vad gäller om det är den prostituerade eller sexköparen som begår den olagliga handlingen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0015.jsonl--Q5873--Våldtäkt och sexuella övergrepp-20--sv-0015-1611

Samlag

miniatyr|Staty av hur Pluton våldtar Proserpina, av Giavanni Lorenzo Bernini.
Samlag bygger på ömsesidig önskan (samtycke). När denna önskan är ensidig och genomförs mot andra mot deras vilja kallas detta brott våldtäkt. Det är också brottsligt i vissa länder om en vuxen har samlag med en underårig person som är i någon beroendeställning. Andra ensidiga sexuella handlingar omfattas av rubriken sexuella övergrepp. Kriminaliseringen av samlag utan samtycke och andra sexuella övergrepp skiljer sig mellan olika länder. I flera länder anses våldtäkt inte kunna begås inom äktenskapet, eller om förövaren gifter sig med offret. Omkring 98 % av förövarna av sexualbrott i Sverige är män (enligt Brottsförebyggande rådets undersökning Nationella trygghetsundersökningen),Våldtäkt och sexualbrott, Brottsförebyggande rådet, läst 3 december 2018 medan offren avsevärt oftare är kvinnor (10,7 % jämfört med 1,6 % män). Ibland sker också gruppvåldtäkter, där det finns flera förövare.

Enligt FN:s bedömningar har ungefär 35 % av alla kvinnor i världen utsatts för fysiskt och/eller sexuellt våld från partner eller från icke-partner, men andra bedömningar, även från FN, tyder på att siffran kan vara högre: drygt 47 % upp till 70 %. Kvinnor som har utsatts för fysiskt eller sexuellt våld uppvisar oftare depression, söker oftare abort, och får oftare HIV än kvinnor som inte utsatts. För många kvinnor är våldtäkt också ett socialt stigma. Våldtäkter används bland annat av terroristgrupper, såsom ISIL och Boko Haram, som en central idé i deras ideologi. Därför har FN beslutat att våldtäkt som en taktik i krig och ett hot mot den internationella säkerheten. Också hot om våldtäkt är något som används för att tysta kvinnor, inklusive på internet och inom parlament.

Inom konsten har myter om exempelvis Plutons våldtäkt och kidnappning av Proserpina (senare överförd till romers kultur som Hades och Persefone), och så kallade rape-and-revenge-berättelser varit populära

Inom konsten har myter om exempelvis Plutons våldtäkt och kidnappning av Proserpina (senare överförd till romers kultur som Hades och Persefone), och så kallade rape-and-revenge-berättelser varit populära.

Nyligen hade franska regissören Coralie Fargeats film Revange premiär. Den handlar om en kvinna som blir våldtagen och sen hämnas på sin förövare.
Minifestivalen Women in horror passade kort därefter på att ta ett grepp om just den här filmgenren som vad det verkar håller på att få en mer feministisk framtoning.
– Rape-revenge går ut ganska mycket på vad det låter som. En kvinna utsätts för ett övergrepp och hämnas på de som förgriper sig på henne, men även på det samhälle som har skulden för det som hänt, säger Julia Skott, kulturjournalist med skräckintresse.
Bergman tidig i genren?
Även om vissa identifierar Ingmar Bergmans Jungfrukällan som en tidig film i den kontroversiella genren kom det större genombrottet under 70-talet med B-filmer som I spit on your grave och svenska Thriller – en grym film, som blev totalförbjuden när den kom.
I de tidiga rape-revenge-filmerna, som gjordes av män, har den kvinnliga hämnden i finalen kanske mest varit en förevändning för att få visa upp detaljerade vålds- och sexscener. Men idag har en våg av nya filmer som Revenge, och M.F.A. en tydlig feministisk udd och kvinnliga regissörer.
– Det kan göra enorm skillnad i hur mycket tid man lägger på övergreppen I filmen, offret blir mindre sexualiserat, säger Julia Skott.
Inte en #metoo-reaktion
Sarah Giercksky har skrivit manus och spelar huvudrollen i den nya svensk rape-revenge filmen Sargad.
– Jag känner många som blivit ofredade och våldtagna, så jag ville skriva en historia om det här, för ofta sviker rättssystemet. Det här är ett sorts ”happy ending”, säger hon.
Men att våldtäktshämndgenren skulle ha fått nytt liv på grund av #metoo-rörelsen, tror inte Julia Skott.
– Det tar ju mer än några månader att göra en film, så det här är inte en reaktion på metoo-rörelsen. Det är en cykel, då och då behöver vi bearbeta vår ilska och bara spränga allt, säger hon.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0015.jsonl--Q5873--Våldtäkt och sexuella övergrepp-20--sv-0015-1613

Samlag


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0015.jsonl--Q5873--Våldtäkt och sexuella övergrepp-20--sv-0015-1612

Samlag

miniatyr|Staty av hur Pluton våldtar Proserpina, av Giavanni Lorenzo Bernini.
Samlag bygger på ömsesidig önskan (samtycke). När denna önskan är ensidig och genomförs mot andra mot deras vilja kallas detta brott våldtäkt. Det är också brottsligt i vissa länder om en vuxen har samlag med en underårig person som är i någon beroendeställning. Andra ensidiga sexuella handlingar omfattas av rubriken sexuella övergrepp.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0015.jsonl--Q5873--Våldtäkt och sexuella övergrepp-20--sv-0015-1614

Samlag

miniatyr|Staty av hur Pluton våldtar Proserpina, av Giavanni Lorenzo Bernini.
Samlag bygger på ömsesidig önskan (samtycke). När denna önskan är ensidig och genomförs mot andra mot deras vilja kallas detta brott våldtäkt. Det är också brottsligt i vissa länder om en vuxen har samlag med en underårig person som är i någon beroendeställning. Andra ensidiga sexuella handlingar omfattas av rubriken sexuella övergrepp. Kriminaliseringen av samlag utan samtycke och andra sexuella övergrepp skiljer sig mellan olika länder. I flera länder anses våldtäkt inte kunna begås inom äktenskapet, eller om förövaren gifter sig med offret. Omkring 98 % av förövarna av sexualbrott i Sverige är män (enligt Brottsförebyggande rådets undersökning Nationella trygghetsundersökningen),Våldtäkt och sexualbrott, Brottsförebyggande rådet, läst 3 december 2018 medan offren avsevärt oftare är kvinnor (10,7 % jämfört med 1,6 % män). Ibland sker också gruppvåldtäkter, där det finns flera förövare.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0015.jsonl--Q5873--Våldtäkt och sexuella övergrepp-20--sv-0015-1620

Samlag

miniatyr|Staty av hur Pluton våldtar Proserpina, av Giavanni Lorenzo Bernini.
Samlag bygger på ömsesidig önskan (samtycke). När denna önskan är ensidig och genomförs mot andra mot deras vilja kallas detta brott våldtäkt. Det är också brottsligt i vissa länder om en vuxen har samlag med en underårig person som är i någon beroendeställning. Andra ensidiga sexuella handlingar omfattas av rubriken sexuella övergrepp. Kriminaliseringen av samlag utan samtycke och andra sexuella övergrepp skiljer sig mellan olika länder. I flera länder anses våldtäkt inte kunna begås inom äktenskapet, eller om förövaren gifter sig med offret. Omkring 98 % av förövarna av sexualbrott i Sverige är män (enligt Brottsförebyggande rådets undersökning Nationella trygghetsundersökningen),Våldtäkt och sexualbrott, Brottsförebyggande rådet, läst 3 december 2018 medan offren avsevärt oftare är kvinnor (10,7 % jämfört med 1,6 % män). Ibland sker också gruppvåldtäkter, där det finns flera förövare.

Enligt FN:s bedömningar har ungefär 35 % av alla kvinnor i världen utsatts för fysiskt och/eller sexuellt våld från partner eller från icke-partner, men andra bedömningar, även från FN, tyder på att siffran kan vara högre: drygt 47 % upp till 70 %. Kvinnor som har utsatts för fysiskt eller sexuellt våld uppvisar oftare depression, söker oftare abort, och får oftare HIV än kvinnor som inte utsatts. För många kvinnor är våldtäkt också ett socialt stigma. Våldtäkter används bland annat av terroristgrupper, såsom ISIL och Boko Haram, som en central idé i deras ideologi. Därför har FN beslutat att våldtäkt som en taktik i krig och ett hot mot den internationella säkerheten. Också hot om våldtäkt är något som används för att tysta kvinnor, inklusive på internet och inom parlament.


Planekonomi

Denna artikel handlar om det ekonomiska systemet planekonomi. För skivbolaget med samma namn, se Planekonomi (skivbolag).

Planekonomi eller planhushållning är ett ekonomiskt system där staten planerar och styr ekonomin.Statsvetenskaplig Lexikon - Kjell Goldman, Mogens N Pedersen och Oyvind Osterud, sid 201 "planekonomi"NE.se - "planekonomi" Planekonomin bygger på att följa administrativa eller politiska riktlinjer för hur samhällets ekonomi ska utvecklas.Prismas nya uppslagsbok, sidan 562, uppslagsordet "planekonomi" Ordet anses ha myntats av Dag Hammarskjöld.Nobelprize.org om Hammarskjöld

Det är de styrande politikerna, myndigheterna eller folket direkt som bestämmer planerna beroende på teoretisk eller praktisk inriktning. I dessa bestäms vilka varor och tjänster som skall finnas och vilka priser som skall gälla. Även inriktningen på forskning, lantbruk och utbildning har i det tidigare kommunistiskt styrda Östeuropa bestämts av centralmaktens planering."Tidens Världshistoria". Stockholm, (1987) Sidan 231ff  Som regel avses med begreppet centraliserad (statlig) ekonomisk styrning. I det socialistiska tänkandet ingår planekonomin som central del.Lilla Focus, sidan 670, uppslagsordet planhushållning

Planekonomi finns i flera varianter. Statssocialistiska ekonomer förespråkade nationalisering av samtliga produktionsmedel. Planekonomin ersätter då marknaden, medan det finns andra former där planekonomi istället fungerar som ett komplement till marknadsekonomin.Statsvetenskaplig Lexikon - Kjell Goldman, Mogens N Pedersen och Oyvind Osterud, sid 201-202 "planekonomi"

Lenin insåg tidigt problemen med att få planekonomin att fungera i det tidiga Sovjetunionen, då landet var mycket underutvecklat samt var kraftigt försvagat efter första världskriget och ryska inbördeskriget. Därför införde han under sina sista år vid makten den så kallade Nya ekonomiska politiken (NEP) som innebar att bönderna fick sälja en del av sitt överskott på en privat marknad. Då Stalin trädde till makten, 1927, gick dock hela Sovjetunionen över till femårsplaner och jordbruket kollektiviserades. Även utvecklingen i fascismens Italien (särskilt under 1930-talet) och i Nazityskland (med bland annat "fyraårsplaner") ledde till en viss statlig styrning inbegripande nationaliseringar, även om fascismen fortfarande stödjer privategendomens och kapitalismens existens.Ze'ev Sternhell, Mario Sznajder, Maia Ashéri, The Birth of Fascist Ideology: From Cultural Rebellion to Political Revolution, Priceton, New Jersey 1994, s 82.

Efter börskraschen 1929 framlade den nyvalde demokratiske presidenten Roosevelt 1933 sin "nya giv" (New Deal), för att återuppväcka den av depressionen lamslagna amerikanska ekonomin; "Det enda vi har att frukta är fruktan själv"Dudley Dillard, Västeuropas och Förenta staternas ekonomiska historia, Malmö 1996, s 494. För att undvika nationaliseringar av bankväsendet skulle, med Roosevelts politik, den federala statsmakten spela en större aktiv roll än vad traditionell Laissez faire och klassiska marknadsekonomiska principer medgav, bl.a. i form av offentliga satsningar och sociala reformer.Dillard 1996, s 494. 1933 övergavs guldmyntfoten till förmån för en reglerad valuta, federalt arbetslöshetsunderstöd infördes, lagen om industriell återhämtning (National Industrial Recovery Act) m.m. antogs. Denna nya giv innebar även ökad statlig kontroll över penning- och aktiemarknaderna. Men kärnan i Roosevelts nyorientering av den amerikanska ekonomiska politiken innebar först som sist en ny skattepolitik, finansierad genom underbalansering av budgeten  (deficit spendingDillard 1996, s 502), dvs. en ekonomisk politik i John Maynard Keynes anda (se vidare "Storbritannien").

Utfallet av New Deal har diskuteras. 1935 avskaffades lagen om industriell återhämtning, då den av högsta domstolen förklarades olaglig. Det är dock ett faktum den amerikanska ekonomin mellan 1933 och 1937 kom att växa i obruten följd, vilket fick arbetslöshetstalen att falla med miljonerDillard 1996, s 504, även om full sysselsättning aldrig uppnåddes.

Efter andra världskriget genomförde Roosevelts efterträdare, Harry S. Truman vad som benämnts som fortsättningen på "New Deal"-projektet, Fair Deal, bl.a. innebärande en utökning av socialförsäkringssystemet och höjd minimilön. Under republikanen Dwight D. Eisenhowers presidentperiod på 1950- och 60-talen kom, trots krav på minskad federalt engagemang, demokraternas lagstiftningsåtgärder på det sociala och ekonomiska området att allmänt accepteras.<ref>Nationalencyklopedin, band 19, Höganäs 1996, "USA: Historia; USA under Truman och Eisenhower", s 134</ref> Under det politiskt turbulenta 1960-talet, präglad av medborgrättskampen, startade den demokratiske presidenten Lyndon B. Jonhson sitt så kallade krig mot fattigdomen (war on poverty) och intensifierade arbetet för sociala och ekonomiska reformer, under parollen the Great Society. (Vid presidentvalet 1968 ställde Johnson inte upp för omval, istället valdes republikanen Richard Nixon.)

Detta har bl.a. jämförts med keynesianism.Friedman vs Keynes Dagens Nyheter Till följd av krisen kom även de marknadsdominerande bolåneinstituten Freddie Mac och Fannie Mae att övertas av den federala statsmakten.USA: Bolåneinstitut tas över av staten Aftonbladet Det ledande försäkringsbolaget AIG räddades likaså från konkurs efter aktivt ingripande från centralbanken.

Hur började det egentligen? Och hur hänger det ihop? DN.se ger dig bakgrunden steg för steg till konkurserna, räntechockerna och börsrasen. Vi startar i USA, bland mäklare och husköpare i början av 2000-talet....
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Planekonomi

Efter börskraschen 1929 framlade den nyvalde demokratiske presidenten Roosevelt 1933 sin "nya giv" (New Deal), för att återuppväcka den av depressionen lamslagna amerikanska ekonomin; "Det enda vi har att frukta är fruktan själv"Dudley Dillard, Västeuropas och Förenta staternas ekonomiska historia, Malmö 1996, s 494. För att undvika nationaliseringar av bankväsendet skulle, med Roosevelts politik, den federala statsmakten spela en större aktiv roll än vad traditionell Laissez faire och klassiska marknadsekonomiska principer medgav, bl.a. i form av offentliga satsningar och sociala reformer.Dillard 1996, s 494. 1933 övergavs guldmyntfoten till förmån för en reglerad valuta, federalt arbetslöshetsunderstöd infördes, lagen om industriell återhämtning (National Industrial Recovery Act) m.m. antogs. Denna nya giv innebar även ökad statlig kontroll över penning- och aktiemarknaderna. Men kärnan i Roosevelts nyorientering av den amerikanska ekonomiska politiken innebar först som sist en ny skattepolitik, finansierad genom underbalansering av budgeten  (deficit spendingDillard 1996, s 502), dvs. en ekonomisk politik i John Maynard Keynes anda (se vidare "Storbritannien").

Utfallet av New Deal har diskuteras. 1935 avskaffades lagen om industriell återhämtning, då den av högsta domstolen förklarades olaglig. Det är dock ett faktum den amerikanska ekonomin mellan 1933 och 1937 kom att växa i obruten följd, vilket fick arbetslöshetstalen att falla med miljonerDillard 1996, s 504, även om full sysselsättning aldrig uppnåddes.

Efter andra världskriget genomförde Roosevelts efterträdare, Harry S. Truman vad som benämnts som fortsättningen på "New Deal"-projektet, Fair Deal, bl.a. innebärande en utökning av socialförsäkringssystemet och höjd minimilön. Under republikanen Dwight D. Eisenhowers presidentperiod på 1950- och 60-talen kom, trots krav på minskad federalt engagemang, demokraternas lagstiftningsåtgärder på det sociala och ekonomiska området att allmänt accepteras.<ref>Nationalencyklopedin, band 19, Höganäs 1996, "USA: Historia; USA under Truman och Eisenhower", s 134</ref> Under det politiskt turbulenta 1960-talet, präglad av medborgrättskampen, startade den demokratiske presidenten Lyndon B. Jonhson sitt så kallade krig mot fattigdomen (war on poverty) och intensifierade arbetet för sociala och ekonomiska reformer, under parollen the Great Society. (Vid presidentvalet 1968 ställde Johnson inte upp för omval, istället valdes republikanen Richard Nixon.)

I början av 1980-talet tillträdde den marknadsliberale republikanen Ronald Reagan som president. Med honom förändrades den amerikanska ekonomiska politiken avsevärt. Han ville se en mindre stat (less government), vilket för honom innebar skattesänkningar, avregleringar och privatiseringar, i enlighet med den så kallade nyliberala eller monetaristiska ekonomiska skolan, företrädd av Milton Friedman m.fl;


Planekonomi

Efter börskraschen 1929 framlade den nyvalde demokratiske presidenten Roosevelt 1933 sin "nya giv" (New Deal), för att återuppväcka den av depressionen lamslagna amerikanska ekonomin; "Det enda vi har att frukta är fruktan själv"Dudley Dillard, Västeuropas och Förenta staternas ekonomiska historia, Malmö 1996, s 494. För att undvika nationaliseringar av bankväsendet skulle, med Roosevelts politik, den federala statsmakten spela en större aktiv roll än vad traditionell Laissez faire och klassiska marknadsekonomiska principer medgav, bl.a. i form av offentliga satsningar och sociala reformer.Dillard 1996, s 494. 1933 övergavs guldmyntfoten till förmån för en reglerad valuta, federalt arbetslöshetsunderstöd infördes, lagen om industriell återhämtning (National Industrial Recovery Act) m.m. antogs. Denna nya giv innebar även ökad statlig kontroll över penning- och aktiemarknaderna. Men kärnan i Roosevelts nyorientering av den amerikanska ekonomiska politiken innebar först som sist en ny skattepolitik, finansierad genom underbalansering av budgeten  (deficit spendingDillard 1996, s 502), dvs. en ekonomisk politik i John Maynard Keynes anda (se vidare "Storbritannien").

Utfallet av New Deal har diskuteras. 1935 avskaffades lagen om industriell återhämtning, då den av högsta domstolen förklarades olaglig. Det är dock ett faktum den amerikanska ekonomin mellan 1933 och 1937 kom att växa i obruten följd, vilket fick arbetslöshetstalen att falla med miljonerDillard 1996, s 504, även om full sysselsättning aldrig uppnåddes.

Efter andra världskriget genomförde Roosevelts efterträdare, Harry S. Truman vad som benämnts som fortsättningen på "New Deal"-projektet, Fair Deal, bl.a. innebärande en utökning av socialförsäkringssystemet och höjd minimilön. Under republikanen Dwight D. Eisenhowers presidentperiod på 1950- och 60-talen kom, trots krav på minskad federalt engagemang, demokraternas lagstiftningsåtgärder på det sociala och ekonomiska området att allmänt accepteras.<ref>Nationalencyklopedin, band 19, Höganäs 1996, "USA: Historia; USA under Truman och Eisenhower", s 134</ref> Under det politiskt turbulenta 1960-talet, präglad av medborgrättskampen, startade den demokratiske presidenten Lyndon B. Jonhson sitt så kallade krig mot fattigdomen (war on poverty) och intensifierade arbetet för sociala och ekonomiska reformer, under parollen the Great Society. (Vid presidentvalet 1968 ställde Johnson inte upp för omval, istället valdes republikanen Richard Nixon.)

I början av 1980-talet tillträdde den marknadsliberale republikanen Ronald Reagan som president. Med honom förändrades den amerikanska ekonomiska politiken avsevärt. Han ville se en mindre stat (less government), vilket för honom innebar skattesänkningar, avregleringar och privatiseringar, i enlighet med den så kallade nyliberala eller monetaristiska ekonomiska skolan, företrädd av Milton Friedman m.fl; Reagans ämbetsperiod slutade dock med betydande budgetunderskott. Under 1990-talet kom denna politik att alltmer befästas, men så sent som 2008 tvingades den likaledes republikanska Bush-administrationen, på grund av den rådande ekonomiska krisen, främst orsakad av de amerikanska bolåneinstituten och bankernas svårigheter, att genomdriva ett omfattande offentligt stimulanspaket för att öka den privata efterfrågan och konsumtionen.


McDonald’s

miniatyr|McDonald’s första franchise-restaurang, numera museum.
miniatyr|McDonald’s-restaurang i Karlshamn.
miniatyr|McDonald’s Kosher i Buenos Aires (Argentina).
miniatyr|McDonald’s-restauranger i världen.
miniatyr|McDonalds svenska huvudkontor i Skärholmen.
McDonald's Corporation är ett amerikanskt multinationellt företag som säljer snabbmat, främst hamburgare. Företaget grundades av bröderna Richard och Maurice McDonald (i McDonald's kretsar kallas personerna för Dick & Mac). Första restaurangen öppnades 1940 i San Bernardino i Kalifornien. Ray Kroc grundade 1955 McDonald’s moderna franchisekedja och blev då själv franchisetagare med sin McDonald’s-restaurang i Des Plaines, Chicago. Numera har kedjan över 37 000 restauranger i 118 länder och 69 miljoner kunder per dag. 1,8 miljoner människor arbetar för McDonald’s världen över.

McDonald’s flaggskepp är hamburgaren Big Mac som introducerades 1968. Utöver det säljs ett standardutbud som kompletteras av Sverigespecifika kampanjer samt bland annat barnmenyer (Happy Meal), frukostmenyn och fisk- och kycklingprodukter (som Chicken McNuggets och Filet-O-Fish).

1973 – Den första svenska McDonald’s-restaurangen öppnas den 27 oktober av Paul Lederhausen på Kungsgatan i Stockholm.
1977 – Den första restaurangen utanför Stockholm öppnas i Norrköping och några månader senare även i Göteborg.
1985 – McDonald’s första svenska drive-through-restaurang öppnar i Kungens kurva söder om Stockholm.
1990 – Ronald McDonald Barnfond grundas. Stiftelsens uppgift är att hjälpa barn som drabbats av svåra sjukdomar och som därför behöver bo nära ett sjukhus under längre perioder. Fonden driver bland annat Ronald McDonald Hus med pengar som kommer bland annat från de insamlingsbössor som finns utställda på alla McDonald’s-restauranger.
1995 – Företaget börjar med sina återvinningsstationer där gästen själv sorterar sitt skräp.
2007–2008 – flera restauranger i Norrland stänger. Sommaren 2008 stängdes restaurangen i Örnsköldsvik.
 2013–2017 – Restauranger i Sundsvall och Gävle stänger.
2021 – Den första restaurangen som öppnades i Sverige, på Kungsgatan 4 i Stockholm, stänger den 22 augusti 2021. Samtidigt rapporteras att man stängt ytterligare 22 enheter i centrala lägen de senaste fem åren, för att istället satsa på väglägen som erbjuder drive-thru

Sommaren 2008 stängdes restaurangen i Örnsköldsvik. 2013–2017 – Restauranger i Sundsvall och Gävle stänger. 2021 – Den första restaurangen som öppnades i Sverige, på Kungsgatan 4 i Stockholm, stänger den 22 augusti 2021. Samtidigt rapporteras att man stängt ytterligare 22 enheter i centrala lägen de senaste fem åren, för att istället satsa på väglägen som erbjuder drive-thru.

McDonalds fortsätter att lägga ner cityrestauranger och lämna större stadskärnor helt och hållet. Enligt Fastighetsvärlden sammanställning har McDonalds stängt 22 restauranger i stadskärnor på fem år
22 stängda i stadskärnor på fem år
- Karlstad (2021)
- Borås (2020)
- Sundbyberg (2020)
- Alvik, Stockholm (2020)
- Sergelgatan, Stockholm (2020)
- Slussen, Stockholm (2020)
- Jönköping, A6 (2019)
- Haninge centrum (2019)
- Skövde (2019)
- Hamngatan, Stockholm (2018)
- Nybrogatan, Stockholm (2018)
- Östersund (2018)
- Uddevalla (2018)
- Växjö (2018)
- Malmö, Mobilia (2018)
- Göteborg, Kungsgatan (2018)
- Uppsala (2018)
- Jönköping (2017)
- Gävle (2017)
- Södertälje (2017)
- Lund (2017)
- Malmö, Gustav Adolf torg (2016)
Källa: Fastighetsvärlden
Nu ska den amerikanska kedjan lämna även centrala Borås och Karlstad. I Borås, där kedjan har en förhyrning av Castellum på Stora Brogatan 16, kommer restaurangen att stänga i början av december. I Karlstad, på Drottninggatan 33, ska kedjan stänga nästa höst. Där är Lundbergs hyresvärd.
I central Sundbyberg stängde McDonalds nyligen sin enhet på Stationsgatan 1. Den fastigheten ägs av Balder som för ett år sedan köpte den från Sundbybergs kommun.
Enligt Fastighetsvärldens sammanställning har McDonalds lämnat, eller beslutat att lämna, 22 lokaler i centrala lägen under de senaste fem åren, se faktarutan bredvid. För merparten av städerna, bland annat Uppsala och Jönköping, innebär det att kedjan lämnat stadskärnan helt.
Kedjan satsar istället tungt på restauranger i väglägen som erbjuder drive-thru.
När det gäller 08-området har McDonalds stängt åtta restauranger. Inklusive den i Sundbyberg har kedjan även stängt enheten vid Arlandastad som bommade igen i mitten av september. Hyresvärd där har Arlandastad Holding (ägt av Per Taube) varit. Sedan tidigare har den amerikanska kedjan stängt i Haninge centrum och Alvik samt fyra i innerstaden: Hamngatan, Nybrogatan, Slussen och Sergelgatan.
Läs mer om burgar-fajten:
Kedjorna som trycker bort McDonalds från city
Bastards Burgers kraftfulla offensiv
Max vill öppna 50 nya restauranger


McDonald’s


Lars Leijonborg

Lars Erik Ansgar Leijonborg, född 21 november 1949 i Täby i  Stockholms län, är en svensk socionom och politiker (folkpartist).

Han var partiledare för Folkpartiet liberalerna under åren 1997–2007 samt statsråd och chef för Utbildningsdepartementet (utbildningsminister) 2006–2007. Efter sin avgång som partiledare var han högskole- och forskningsminister i samma departement till 2009. År 2010 började han arbeta på kommunikationsbyrån Diplomat Communications.

Leijonborg är socionom och var riksdagsledamot 1985–2009. Han var åren 1992–2004 gift med folkpartipolitikern Lotta Edholm. Han har två söner och är bror till Ingemar Leijonborg.

Leijonborg växte upp i Solna och är son till socialinspektören och pastorn i Missionsförbundet Axel Leijonborg (1908–1999) och Svea, född Nilsson (1914–1992).

Leijonborg tog 1968 studentexamen i Solna och valdes 1971 till ordförande för Folkpartiets ungdomsförbund (nuvarande Liberala ungdomsförbundet) efter en omröstning mot dåvarande ordföranden Per Gahrton. Han var sekreterare i Förvaltningsutskottet för Stockholms läns landsting 1973–1975 och blev sekreterare i partiordförandes kansli 1976.

Lars Leijonborg var ordförande för Friskolornas Riksförbund mellan 2016 och 2021.

Lars Leijonborg vald till ny ordförande för Friskolornas riksförbund
Idag valde Friskolornas riksförbunds årsmöte Lars Leijonborg till ny ordförande för förbundet. – Jag ser fram emot att samarbeta med många engagerade och målmedvetna människor. De kommande åren blir spännande, regeringen har ju inte varit särskilt tydlig om vilka förutsättningar som ska gälla för friskolorna. Interaktionen mot politiken kommer bli intensiv framöver, säger Lars Leijonborg.
Idag valde Friskolornas riksförbunds årsmöte Lars Leijonborg till ny ordförande för förbundet.
– Jag ser fram emot att samarbeta med många engagerade och målmedvetna människor. De kommande åren blir spännande, regeringen har ju inte varit särskilt tydlig om vilka förutsättningar som ska gälla för friskolorna. Interaktionen mot politiken kommer bli intensiv framöver, säger Lars Leijonborg.
Lars Leijonborg är bl a tidigare statsråd och chef för Utbildningsdepartementet (utbildningsminister) 2006–2007, högskole- och forskningsminister 2007-2009 och partiledare för Folkpartiet liberalerna 1997–2007.
Det här är hela styrelsen för Friskolornas riksförbund vald av årsmötet den 14 april 2016.
Ordförande
Lars Leijonborg
Vice ordförande
Ulrica Bennesved, Älghults friskola
Övriga ledamöter
Marita Andersson, Inspira
Åsa Enström, Solhagagruppen
Mattias Hallberg, studerande
Sara Karlin, Atvexa
Sofia Larsen, AcadeMedia
Fredrik Lindgren, Kunskapsskolan
Bo Nyberg, Källskolan
Marie Pilfalk, Broholmsskolan
Ralph Riber, Int. Engelska Skolan
Magnus Selberg, Nya Läroverket
Lämnade styrelsen gjorde Mikaela Valtersson och Marcus Strömberg.


Lars Leijonborg

Leijonborg växte upp i Solna och är son till socialinspektören och pastorn i Missionsförbundet Axel Leijonborg (1908–1999) och Svea, född Nilsson (1914–1992).

Leijonborg tog 1968 studentexamen i Solna och valdes 1971 till ordförande för Folkpartiets ungdomsförbund (nuvarande Liberala ungdomsförbundet) efter en omröstning mot dåvarande ordföranden Per Gahrton. Han var sekreterare i Förvaltningsutskottet för Stockholms läns landsting 1973–1975 och blev sekreterare i partiordförandes kansli 1976.

Efter sin ordförandetid avslutade han sina studier och tog socionomexamen 1974. Efter studierna var han verksam som politisk tjänsteman, politiker, journalist och konsult. 1976 blev han pressekreterare åt utbildningsministern Jan-Erik Wikström. Han var dessutom bland annat partisekreterare 1979–1982, grundare och chefredaktör för tidningen Det liberala nyhetsmagasinet (NU) 1983–1984 och konsult på Svenska ManagementGruppen 1984–1990.

År 1985 valdes Leijonborg in i riksdagen och fem år senare, 1990, valdes han till andre vice ordförande för Folkpartiet. Efter valet 1991 blev han Folkpartiets gruppledare i riksdagen. Den 15 mars 1997 valdes han slutligen till partiledare efter Maria Leissner.

De första åren som partiledare blev besvärliga; partiet kämpade med låga opinionssiffror och låg synlighet i massmedia, särskilt jämfört med moderaterna. På en partikongress gjordes ett öppet försök att avsätta honom, men Leijonborg lyckades med knapp nöd bli omvald. Något år senare vände det, och partiet och Leijonborg lyckades omdefiniera sin profil. I valet 2002 fick Folkpartiet stor framgång – det talades om Leijonborgeffekten, och partiledaren fick smeknamnet Leijonkungen i media. Framgången berodde förmodligen på en politik (framtagen av bland andra Mauricio Rojas) där krav ställdes på att invandrare som ville söka medborgarskap skulle klara ett test i svenska språket. Partiledaren agerade också med en större säkerhet än tidigare.

Både i politiken och i yrkeslivet arbetade Leijonborg med förnyelsen av den offentliga sektorn. Vidare engagerade han sig i skolpolitik och mediafrågor och var drivande i besluten om fri radio i Sverige. Han tog även initiativet till den författningsreform som innebar längre mandatperioder och personval. På senare år ägnade han sig mycket åt ekonomisk politik och arbetsmarknadspolitik.

Politiskt sett anses Leijonborg ha omdanat Folkpartiet från en socialliberal attityd med starkt stöd för generell välfärd mot en mer kravställande riktning. Han diskuteras i det avseendet ofta i motsättning till Bengt Westerberg. Influenser anses bland annat ha hämtats från danska Venstre. Det skattestopp folkpartiet gick till val på 2006 hade exempelvis några år tidigare fungerat väl för Venstre i den danska valrörelsen. Leijonborg har dock vid flera tillfällen förnekat ytterligare kopplingar till de danska liberalerna.

I Regeringen Reinfeldt, som tillträdde 6 oktober 2006, blev Leijonborg statsråd med ansvar för högskole- och forskningspolitiken samt chef över Utbildningsdepartementet. Han var dessutom ordförande i Globaliseringsrådet fram tills rådet lade fram sin slutrapport den 25 maj 2009. Han var även tillförordnad kulturminister några dagar i oktober 2006.

Under våren 2007 visade allt fler av partiets länsförbund att de inte stödde Leijonborg som partiledare. Efter att länsförbundet i Stockholm anslutit sig till dessa kritiker meddelade Leijonborg den 23 april att han inte ställde upp till omval som partiledare vid Folkpartiets landsmöte i september 2007.Alexandra Hernadi, "Leijonborg avgår i höst", Svenska Dagbladet 23 april 2007


Lars Leijonborg

Leijonborg växte upp i Solna och är son till socialinspektören och pastorn i Missionsförbundet Axel Leijonborg (1908–1999) och Svea, född Nilsson (1914–1992).

Leijonborg tog 1968 studentexamen i Solna och valdes 1971 till ordförande för Folkpartiets ungdomsförbund (nuvarande Liberala ungdomsförbundet) efter en omröstning mot dåvarande ordföranden Per Gahrton. Han var sekreterare i Förvaltningsutskottet för Stockholms läns landsting 1973–1975 och blev sekreterare i partiordförandes kansli 1976.

Efter sin ordförandetid avslutade han sina studier och tog socionomexamen 1974. Efter studierna var han verksam som politisk tjänsteman, politiker, journalist och konsult. 1976 blev han pressekreterare åt utbildningsministern Jan-Erik Wikström. Han var dessutom bland annat partisekreterare 1979–1982, grundare och chefredaktör för tidningen Det liberala nyhetsmagasinet (NU) 1983–1984 och konsult på Svenska ManagementGruppen 1984–1990.

År 1985 valdes Leijonborg in i riksdagen och fem år senare, 1990, valdes han till andre vice ordförande för Folkpartiet. Efter valet 1991 blev han Folkpartiets gruppledare i riksdagen. Den 15 mars 1997 valdes han slutligen till partiledare efter Maria Leissner.

De första åren som partiledare blev besvärliga; partiet kämpade med låga opinionssiffror och låg synlighet i massmedia, särskilt jämfört med moderaterna. På en partikongress gjordes ett öppet försök att avsätta honom, men Leijonborg lyckades med knapp nöd bli omvald. Något år senare vände det, och partiet och Leijonborg lyckades omdefiniera sin profil. I valet 2002 fick Folkpartiet stor framgång – det talades om Leijonborgeffekten, och partiledaren fick smeknamnet Leijonkungen i media. Framgången berodde förmodligen på en politik (framtagen av bland andra Mauricio Rojas) där krav ställdes på att invandrare som ville söka medborgarskap skulle klara ett test i svenska språket. Partiledaren agerade också med en större säkerhet än tidigare.

Både i politiken och i yrkeslivet arbetade Leijonborg med förnyelsen av den offentliga sektorn. Vidare engagerade han sig i skolpolitik och mediafrågor och var drivande i besluten om fri radio i Sverige. Han tog även initiativet till den författningsreform som innebar längre mandatperioder och personval. På senare år ägnade han sig mycket åt ekonomisk politik och arbetsmarknadspolitik.

Politiskt sett anses Leijonborg ha omdanat Folkpartiet från en socialliberal attityd med starkt stöd för generell välfärd mot en mer kravställande riktning. Han diskuteras i det avseendet ofta i motsättning till Bengt Westerberg. Influenser anses bland annat ha hämtats från danska Venstre. Det skattestopp folkpartiet gick till val på 2006 hade exempelvis några år tidigare fungerat väl för Venstre i den danska valrörelsen. Leijonborg har dock vid flera tillfällen förnekat ytterligare kopplingar till de danska liberalerna.

I Regeringen Reinfeldt, som tillträdde 6 oktober 2006, blev Leijonborg statsråd med ansvar för högskole- och forskningspolitiken samt chef över Utbildningsdepartementet. Han var dessutom ordförande i Globaliseringsrådet fram tills rådet lade fram sin slutrapport den 25 maj 2009. Han var även tillförordnad kulturminister några dagar i oktober 2006.

Under våren 2007 visade allt fler av partiets länsförbund att de inte stödde Leijonborg som partiledare. Efter att länsförbundet i Stockholm anslutit sig till dessa kritiker meddelade Leijonborg den 23 april att han inte ställde upp till omval som partiledare vid Folkpartiets landsmöte i september 2007.Alexandra Hernadi, "Leijonborg avgår i höst", Svenska Dagbladet 23 april 2007

I samband med Leijonborgs avgång som partiledare övertog hans efterträdare Jan Björklund posten som departementschef. Leijonborg utsågs till biträdande utbildningsminister med titeln högskole- och forskningsminister. Under Leijonborgs tid som högskole- och forskningsminister skrevs forskningspropositionen 2008.Ett lyft för forskning och innovation : Prop. 2008/09:50 (22 oktober 2008) Han meddelade den 11 juni 2009 att han skulle lämna Regeringen så fort en efterträdare utsetts."Allt roligt måste ta slut någon gång" , SR Ekot, 11 juni 2009 Detta skedde den 18 juni då Tobias Krantz tog över statsrådsposten. Leijonborg avsade sig då också posten som riksdagsledamot efter nästan 24 år i riksdagen.


Lars Leijonborg


Lars Leijonborg

Leijonborg växte upp i Solna och är son till socialinspektören och pastorn i Missionsförbundet Axel Leijonborg (1908–1999) och Svea, född Nilsson (1914–1992).

Leijonborg tog 1968 studentexamen i Solna och valdes 1971 till ordförande för Folkpartiets ungdomsförbund (nuvarande Liberala ungdomsförbundet) efter en omröstning mot dåvarande ordföranden Per Gahrton. Han var sekreterare i Förvaltningsutskottet för Stockholms läns landsting 1973–1975 och blev sekreterare i partiordförandes kansli 1976.

Efter sin ordförandetid avslutade han sina studier och tog socionomexamen 1974. Efter studierna var han verksam som politisk tjänsteman, politiker, journalist och konsult. 1976 blev han pressekreterare åt utbildningsministern Jan-Erik Wikström. Han var dessutom bland annat partisekreterare 1979–1982, grundare och chefredaktör för tidningen Det liberala nyhetsmagasinet (NU) 1983–1984 och konsult på Svenska ManagementGruppen 1984–1990.

År 1985 valdes Leijonborg in i riksdagen och fem år senare, 1990, valdes han till andre vice ordförande för Folkpartiet. Efter valet 1991 blev han Folkpartiets gruppledare i riksdagen. Den 15 mars 1997 valdes han slutligen till partiledare efter Maria Leissner.

De första åren som partiledare blev besvärliga; partiet kämpade med låga opinionssiffror och låg synlighet i massmedia, särskilt jämfört med moderaterna. På en partikongress gjordes ett öppet försök att avsätta honom, men Leijonborg lyckades med knapp nöd bli omvald. Något år senare vände det, och partiet och Leijonborg lyckades omdefiniera sin profil. I valet 2002 fick Folkpartiet stor framgång – det talades om Leijonborgeffekten, och partiledaren fick smeknamnet Leijonkungen i media. Framgången berodde förmodligen på en politik (framtagen av bland andra Mauricio Rojas) där krav ställdes på att invandrare som ville söka medborgarskap skulle klara ett test i svenska språket. Partiledaren agerade också med en större säkerhet än tidigare.

Både i politiken och i yrkeslivet arbetade Leijonborg med förnyelsen av den offentliga sektorn. Vidare engagerade han sig i skolpolitik och mediafrågor och var drivande i besluten om fri radio i Sverige. Han tog även initiativet till den författningsreform som innebar längre mandatperioder och personval. På senare år ägnade han sig mycket åt ekonomisk politik och arbetsmarknadspolitik.

Politiskt sett anses Leijonborg ha omdanat Folkpartiet från en socialliberal attityd med starkt stöd för generell välfärd mot en mer kravställande riktning. Han diskuteras i det avseendet ofta i motsättning till Bengt Westerberg. Influenser anses bland annat ha hämtats från danska Venstre. Det skattestopp folkpartiet gick till val på 2006 hade exempelvis några år tidigare fungerat väl för Venstre i den danska valrörelsen. Leijonborg har dock vid flera tillfällen förnekat ytterligare kopplingar till de danska liberalerna.

I Regeringen Reinfeldt, som tillträdde 6 oktober 2006, blev Leijonborg statsråd med ansvar för högskole- och forskningspolitiken samt chef över Utbildningsdepartementet. Han var dessutom ordförande i Globaliseringsrådet fram tills rådet lade fram sin slutrapport den 25 maj 2009. Han var även tillförordnad kulturminister några dagar i oktober 2006.

Under våren 2007 visade allt fler av partiets länsförbund att de inte stödde Leijonborg som partiledare. Efter att länsförbundet i Stockholm anslutit sig till dessa kritiker meddelade Leijonborg den 23 april att han inte ställde upp till omval som partiledare vid Folkpartiets landsmöte i september 2007.Alexandra Hernadi, "Leijonborg avgår i höst", Svenska Dagbladet 23 april 2007

I samband med Leijonborgs avgång som partiledare övertog hans efterträdare Jan Björklund posten som departementschef. Leijonborg utsågs till biträdande utbildningsminister med titeln högskole- och forskningsminister. Under Leijonborgs tid som högskole- och forskningsminister skrevs forskningspropositionen 2008.Ett lyft för forskning och innovation : Prop. 2008/09:50 (22 oktober 2008) Han meddelade den 11 juni 2009 att han skulle lämna Regeringen så fort en efterträdare utsetts."Allt roligt måste ta slut någon gång" , SR Ekot, 11 juni 2009 Detta skedde den 18 juni då Tobias Krantz tog över statsrådsposten. Leijonborg avsade sig då också posten som riksdagsledamot efter nästan 24 år i riksdagen.

2010 utsågs Lars Leijonborg till ny styrelseordförande i Utbildningsradion. Detta skedde efter att det inte gått att nå enighet kring att han skulle bli ny ordförande i Sveriges Radio. Han belönades den 2 februari 2011 med H.M. Konungens medalj i 12:e storleken med Serafimerordens band "för en framstående politikergärning". Från juni 2011 var han under några år även styrelseordförande för mediakoncernen Mittmedia.Leijonborg ny styrelseordförande för Mittmedia , Dagens media 2 februari 2011 Han verkade som styrelseordförande för Karolinska Institutet från 2013 till 2016, då han avgick i samband med Macchiariniskandalen.


Mars (planet)

Mars (symbol: ♂) är den fjärde planeten från solen och solsystemets näst minsta planet. Den har fått sitt namn efter den romerska krigsguden Mars och kallas ibland för "den röda planeten" på grund av sitt rödaktiga utseende. Den röda färgen beror på stora mängder järnoxid (rost) som finns fördelat över ytan och i atmosfären. Mars är en av de fyra stenplaneterna och har en tunn atmosfär som till största delen består av koldioxid. Ytan är täckt av kratrar av olika storlekar likt månen, men Mars har precis som jorden även många vulkaner, dalgångar, vidsträckta slätter och iskalotter vid polerna.

Under stora delar av Mars historia skedde långvariga vulkanutbrott vilka bland annat skapade Olympus Mons, solsystemets högsta berg. De stora utbrotten har sedan länge upphört, men på ett fåtal platser bedöms mindre utbrott ha skett för endast ett par miljoner år sedan. Då detta är en kort period i ett geologiskt perspektiv förmodas planeten kunna ha en viss kvarvarande geologisk aktivitet än idag. Till skillnad från jorden har dock Mars ingen aktiv plattektonik och inget globalt magnetfält.

Mars kan utan problem observeras på natthimlen med blotta ögat. Dess skenbara magnitud når som mest -2,9 vilket endast överträffas av solen, månen och Venus. Den har en tydlig röd ton som fascinerat människan i årtusenden. Vissa delar av året då Mars befinner sig långt från jorden kan även Jupiter vara ljusare.

Tidiga observatörer av Mars tolkade delar av dess morfologi med stor fantasi, kanske på grund av den mystik som omgav planeten och i viss mån fortfarande gör det. Bland annat hade man sett konstgjorda kanaler, pyramider, skulpterade ansikten och regioner som säsongvis täcktes med vegetation. Senare skulle det visa sig att allt detta var illusioner och att Mars är en obebodd och torr planet. Man tror dock att det en gång funnits stora mängder fritt vatten på Mars, och att en hel del av det finns kvar än idag i form av is, både över och under ytan.

Senare forskning har visat att Mars har ett mer jordliknande klimat, med 120 000 års mellanrum och rinnande vatten. Detta beror på att Mars axel tidvis lutar mycket kraftigt och stora mängder is smälter vid polerna.

Mars har två månar, Phobos och Deimos, vilka båda är små och har en oregelbunden form. Månarna, vars namn är grekiska och betyder skräck och fruktan, förmodas vara infångade asteroider.

Ett flertal marsexpeditioner har genomförts och den första genomfördes redan den 28 november 1964 när rymdfarkosten Mariner 4 sköts upp av NASA.

Mariner 4,6,7 och 9: Ett flertal rymdsonder har sänts till Mars, inkluderat kretsare, landare och rover (strövare). Den första rymdsonden att nå Mars var Mariner 4, uppskjuten 1964. Den lyckades sända hem 21 bilder från ytan, och dessa bilder spräckte alla teorier om att Mars skulle ha några intelligenta livsformer. De första farkosterna som lyckades landa på Mars yta var Mars 2 och 3. Mars 3 var den enda som fungerade, och det endast i 20 sekunder. Efter Mariner 4 lyckades både Mariner 6 och 7 med att flyga förbi Mars, men var och en av dessa tre sonder missade alla de stora vulkanerna och ravinerna. Den första sonden som lyckades fotografera dessa var Mariner 9. Mariner 9 lade sig i omloppsbana 1971, där den kartlade hela Marsytan.

Viking: Efter upptäckterna som gjordes med Mariner 9 ville man landa på ytan för att leta efter liv.Viking-sonderna sändes upp 1975 och kom fram 1976. Viking 1 landade på ett område som kallas Chryse Planitia (guldfälten). Dess första bilder visade ett stenigt ökenlandskap med en skär himmel. Viking 2 landade den 3 september. Den landade på Utopia Planitia.

Phobos 1 och Phobos 2: Efter det ganska lyckade Marsprogrammet (Mars 2, 3) sände Sovjet år 1988 Phobos 1 och 2 till Mars för att studera dess månar Phobos och Deimos.  Man förlorade kontakten med Phobos 1 på dess väg till Mars. Phobos 2 lyckades med att fotografera Mars och månen Phobos, däribland bilder med både Phobos och Mars i samma bild.

miniatyr|Denna bild från Mars Global Surveyor visar spår efter vatten på Mars yta

Mars Global Surveyor: Efter misslyckandet med Mars Observer år 1992 tog NASA snabbt fram Mars Global Surveyor. Denna rymdsond var den första marssonden på två decennier som lyckades genomföra det den var avsedd för. Man sköt upp sonden den 7 november 1996, och gick in omloppsbana 12 september 1997. I mars 1999, efter att i ett och ett halvt år arbetat med att komma i cirkulär bana, kunde huvuduppdraget påbörjas. Uppdraget var att från en låg höjd kartlägga hela Mars yta med hjälp av kameror. Detta klarade den på ett Mars-år (drygt två jordår). Mars Global Surveyors huvuduppdrag slutade 31 januari 2001 och den arbetade på övertid till november 2006 då kontakten förlorades.

Mars Pathfinder: Mars Pathfinder, som sköts upp en månad efter Mars Global Surveyor, landade den 4 juli 1997. Dess landningsplats var en uttorkad havsbotten på Mars norra hemisfär kallad Ares Vallis, vilket tillhör de stenigaste områdena på Mars. Pathfinder hade med sig en liten radiostyrd bil kallad Sojourner. Sojourner undersökte markprover.

Efter succéerna med Mars Global Surveyor och Mars Pathfinder följde två år av misslyckanden, 1998 och 1999, med den japanska rymdsonden Nozomi och NASA:s Mars Climate Orbiter, Mars Polar Lander, och Deep Space 2.

Perseverence: Den 30 juli 2020 sköt NASA upp rovern (strövaren) Perseverence, som landade på Mars den 18 februari 2021 i kratern Jezero.

Sent på torsdagskvällen landade den amerikanska rymdsonden Perseverance på Mars, där den ska leta efter spår av forntida liv på ”den röda planeten”.
Sonden har skickat sina första bilder från planetens yta.
”Min första titt på det som är mitt hem för alltid”, skriver Perseverance på Twitter.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Mars (planet)


Mars (planet)

Mariner 4,6,7 och 9: Ett flertal rymdsonder har sänts till Mars, inkluderat kretsare, landare och rover (strövare). Den första rymdsonden att nå Mars var Mariner 4, uppskjuten 1964. Den lyckades sända hem 21 bilder från ytan, och dessa bilder spräckte alla teorier om att Mars skulle ha några intelligenta livsformer. De första farkosterna som lyckades landa på Mars yta var Mars 2 och 3. Mars 3 var den enda som fungerade, och det endast i 20 sekunder. Efter Mariner 4 lyckades både Mariner 6 och 7 med att flyga förbi Mars, men var och en av dessa tre sonder missade alla de stora vulkanerna och ravinerna. Den första sonden som lyckades fotografera dessa var Mariner 9. Mariner 9 lade sig i omloppsbana 1971, där den kartlade hela Marsytan.

Viking: Efter upptäckterna som gjordes med Mariner 9 ville man landa på ytan för att leta efter liv.Viking-sonderna sändes upp 1975 och kom fram 1976. Viking 1 landade på ett område som kallas Chryse Planitia (guldfälten). Dess första bilder visade ett stenigt ökenlandskap med en skär himmel. Viking 2 landade den 3 september. Den landade på Utopia Planitia.

Phobos 1 och Phobos 2: Efter det ganska lyckade Marsprogrammet (Mars 2, 3) sände Sovjet år 1988 Phobos 1 och 2 till Mars för att studera dess månar Phobos och Deimos.  Man förlorade kontakten med Phobos 1 på dess väg till Mars. Phobos 2 lyckades med att fotografera Mars och månen Phobos, däribland bilder med både Phobos och Mars i samma bild.

miniatyr|Denna bild från Mars Global Surveyor visar spår efter vatten på Mars yta

Mars Global Surveyor: Efter misslyckandet med Mars Observer år 1992 tog NASA snabbt fram Mars Global Surveyor. Denna rymdsond var den första marssonden på två decennier som lyckades genomföra det den var avsedd för. Man sköt upp sonden den 7 november 1996, och gick in omloppsbana 12 september 1997. I mars 1999, efter att i ett och ett halvt år arbetat med att komma i cirkulär bana, kunde huvuduppdraget påbörjas. Uppdraget var att från en låg höjd kartlägga hela Mars yta med hjälp av kameror. Detta klarade den på ett Mars-år (drygt två jordår). Mars Global Surveyors huvuduppdrag slutade 31 januari 2001 och den arbetade på övertid till november 2006 då kontakten förlorades.

Mars Pathfinder: Mars Pathfinder, som sköts upp en månad efter Mars Global Surveyor, landade den 4 juli 1997. Dess landningsplats var en uttorkad havsbotten på Mars norra hemisfär kallad Ares Vallis, vilket tillhör de stenigaste områdena på Mars. Pathfinder hade med sig en liten radiostyrd bil kallad Sojourner. Sojourner undersökte markprover.

Efter succéerna med Mars Global Surveyor och Mars Pathfinder följde två år av misslyckanden, 1998 och 1999, med den japanska rymdsonden Nozomi och NASA:s Mars Climate Orbiter, Mars Polar Lander, och Deep Space 2.

Mars Express: Den 2 juni 2003 sköts Europeiska rymdorganisationens rymdsond Mars Express upp från Bajkonur. Mars Express bestod av Mars Express Orbiter och dess landare Beagle 2. .Mars Express Orbiter gick in i omloppsbana 25 december 2003 och Beagle 2 gick in i Mars atmosfär samma dag. Men när man skulle kontakta Beagle 2 gick det inte, eftersom Beagle hade kraschat. Mars Express Orbiter fungerade dock väl, och ger fortfarande (augusti 2019) bra mätningar bland annat med det svenska instrumentet Aspera från Institutet för rymdfysik. Bland upptäckterna från Mars Express kan nämnas motsvarigheten till jordens polarsken i de svaga magnetfält som trots allt finns vid MarsEkvatorssken på Mars fascinerar, ESA pressmeddelande 15 mars 2006, baserat på Plasma Acceleration Above Martian Magnetic Anomalies, Science, vol. 311, nr. 5763, s. 980–983 (2006)., stora mängder vattenis vid planetens sydpolMars Express radar pejlar vattenmängden vid Mars sydpol, ESA pressmeddelande 15 mars 2007 och äldre ytlager under de yngre på norra halvklotet.Vetenskapsmän från Mars Express hittar ett annorlunda Mars under ytan, ESA pressmeddelande 13 december 2006

Spirit och  Opportunity: Kort efter Mars Express sände Nasa ett par tvillingrobotar som skulle röra sig över planeten. Deras uppdrag skulle vara en del i Mars Exploration Rover Mission. Den 10 juni 2003 sköts Spirit upp. Den gjorde en lyckad landning i Gusevkratern (som förmodligen är gammal havsbotten) den 3 januari 2004. Rovern (strövaren) skulle undersöka stenar och yta för att fastställa områdets vattenhistoria. Den 8 juli 2003 sköts den andra rovern, Opportunity, upp. Den landade 24 januari 2004 i Meridiani Planum för att göra liknande arbete.

Mars Reconnaissance Orbiter: Den 12 augusti 2005 sköts Mars Reconnaissance Orbiter upp mot Mars för att göra ett tvåårigt vetenskapligt arbete. En stor del av uppdraget består av att hitta framtida landningsplatser för landare och bemannade färder. Den gick in i omloppsbana runt Mars 10 mars 2006

Curiosity: Den 26 november 2011 skickade NASA ut en Atlas V 541 raket med rymdsonden Curiosity som landade på Mars den 6 augusti 2012. Dess uppdrag är bland annat att utforska tecken på liv.


20 september

20 september är den 263:e dagen på året i den gregorianska kalendern (264:e under skottår). Det återstår 102 dagar av året.
 Namnsdagar
 I den svenska almanackan
 Nuvarande – Elise och Lisa
 Föregående i bokstavsordning
 Agata – Namnet fanns sedan gammalt på 5 februari. 1993 flyttades det till dagens datum, men återfördes 2001 till 5 februari.
 Agda – Namnet infördes på dagens datum 1901, men flyttades 2001 till 5 februari.
 Elise – Namnet infördes 1986 på 17 april, men flyttades 1993 till 5 februari och 2001 till dagens datum.
 Fausta – Namnet fanns, till minne av en 13-årig martyr, på dagens datum före 1901, då det utgick.
 Jan – Namnet infördes på dagens datum 1986, men flyttades 1993 till 24 juni och 2001 till 11 januari.
 Jannika – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Lisa – Namnet infördes 1986 på 19 november, men flyttades 1993 till 5 februari och 2001 till dagens datum.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1901 – Fausta
 1901–1985 – Agda
 1986–1992 – Agda, Jan och Jannika
 1993–2000 – Agda och Agata
 Från 2001 – Elise och Lisa
 Källor
 Brylla, Eva (red.). Namnlängdsboken. Gjøvik: Norstedts ordbok, 2000
 af Klintberg, Bengt. Namnen i almanackan. Gjøvik: Norstedts ordbok, 2001

 1168 – Giovanni utses till motpåve och tar namnet Calixtus III.
 1396 – Nyköpings recess undertecknas på Nyköpingshus.
 1519 – Ferdinand Magellan inleder sin världsomsegling.
 1655 – Svenska trupper under Otto Stenbock segrar i slaget vid Nowy Dwór.
 1714 – Ryssarna intar Umeå som lämnats skyddslöst av landshövding Anders Erik Ramsay, och bränner ner staden.
 1776 – En storbrand härjar i Gävle.
 1859 – Zoo i Köpenhamn öppnas.
 1881 – Kronprins Gustaf (Gustaf V) och Victoria av Baden gifter sig.
 1898 – Första numret av dagstidningen Berliner Morgenpost utkommer i Berlin.
 1918 – Padre Pio stigmatiseras.
 1946 – Den första filmfestivalen i Cannes invigs.
 1962 – Den färgade studenten James Meredith hindras att skriva in sig vid University of Mississippi.
 1967 – Queen Elizabeth 2 sjösätts.
 1979 – Bokassa I, kejsare i Centralafrikanska republiken, störtas i en militärkupp.
 2000 – Broadways sista uppsättning av Lloyd Webbers musikal Cats ges.
 2008 – En anläggningsbil full av sprängämnen detonerar framför hotellet Marriott International. 54 personer omkommer och 266 skadas.
 2010 – Sedan den svenska tv-kanalen SVT HD har lagts ner dagen före ersätts den av SVT1 HD, som är en parallellsändning av SVT1 i high definition-format.
 2020 – Viking Lines fartyg M/S Amorella går i sin tjänst på grund utanför Åland – söder om Långnäs. M/S Amorella var på regulär tur på väg från Åbo till Stockholm. Fartyget har 281 personer ombord, varav 74 i besättningen.https://www.hbl.fi/artikel/amorella-pa-grund-utanfor-mariehamn/ Av dessa ombordvarande är en majoritet av passagerarna från Finland eller Sverige. De ska evakuera fartyget. Andra fartyg kommer snabbt till platsen för att möjliggöra en effektiv evakuering.https://www.sydsvenskan.se/2020-09-20/viking-line-fartyg-pa-grund-utanfor-aland En ombordvarande säger att det hördes ett väldigt skrapande och att båten sedan fick slagsida. Men det pumpades vatten i barlasttankarna för att räta upp henne.https://alandsradio.ax/nyheter/amorella-pa-grund-mellan-lumparland-och-foglo Fartyget kördes sedan upp på mer åt land (på grund igen), för att undvika att fartyget vattenfylls

Fartyget har 281 personer ombord, varav 74 i besättningen. Av dessa ombordvarande är en majoritet av passagerarna från Finland eller Sverige. De ska evakuera fartyget.

Viking Lines fartyg Amorella gick på grund i Ålands skärgård vid ettiden på söndagen. Efter beslut av kaptenen inleddes evakueringen av passagerarna klockan 15.40, och gjordes med fyra fartyg. Vid femtiden på söndagseftermiddagen kunde Västra Finlands sjöbevakningssektion meddela att alla passagerare var evakuerade, och att man därefter började evakuera besättningen.
"Situationen i området och på fartyget är lugn", skrev sjöräddningen tidigare på Twitter.
Enligt Nya Åland tas passagerarna i land till fasta Åland. De fördes i land i grupper om 20 personer och vidare till Strandnäs skola. Polisen har delvis spärrat av området vid Svinö färjfäste i Lumparland.
– Obehöriga eller nyfikna belastar det trafikområdet som krävs för räddningsoperation och evakuering i området, skriver polisen i ett pressutskick.
Stämningen lugn
Det var fartygets kapten som fattade beslutet om att alla "extra personer" ska evakueras. Många enheter hade kallats till platsen. Redan nu är 11 enheter på plats och fler är på väg, twittrade Västra Finlands sjöbevakningssektion tidigare under söndagseftermiddagen.
– Vi får just nu information om evakueringen, säger passageraren Mikael Gustafsson när HBL ringer upp honom kl. 15.20.
Gustafsson var ombord på fartyget då det gick på grund vid 12.50-tiden, vid Östra Julgrund utanför Föglö i Ålands skärgård. Fartyget kördes på strand vid en ö för att stabilisera situationen. Fartyget sitter nu stadigt fast i havsbottnen utanför Järsö i Föglö.
– Först gick larmet och då var det kanske lite panikartat en stund, säger Mikael Gustafsson som beskriver själva incidenten och stämningen efteråt som lugn.
– Jag märkte inte mycket vid grundstötningen. Det kändes mer som när man kommer in i hamn och det lite rycker till när fartygen backar in mot terminalen.
Mikael Gustafsson och de övriga passagerarna kallades upp på däck tio och fick där ta på sig flytvästar. Ombord på båten fanns 281 personer, av dem 207 passagerare och 74 besättningsmän. Enligt nyhetsbyrån TT är majoriteten av passagerarna finska eller svenska medborgare.
HBL når Mikael Gustafsson på nytt strax efter klockan 17. Då är han redan i land, på väg mot Mariehamn i en buss.
Han evakuerades tillsammans med knappt 20 passagerare via bildäck till Gränsbevakningens båt. Evakueringen gick lugnt till då passagerarna var så få.
– Jag skulle inte gärna göra om det med en fullsmockad färja, säger Mikael Gustafsson.
Gustafsson är lastbilschaufför och hans fordon blev kvar på Amorella. Innan hans arbetsresa kan fortsätta mot Sverige måste Amorella bogseras i hamn. På söndagskvällen fanns det inte uppgifter om när det kan ske.
Orsaken oklar
Viking Lines informationsdirektör Johanna Boijer-Svahnström säger att orsaken till grundstötningen måste utredas, men att fokus i första hand legat på evakueringen.
– Det kan ta tid att ta fram orsaken. Det är många parametrar som ska utredas noggrant, säger hon.
Viking Lines vd Jan Hanses säger att grundstötningen antingen beror på ett tekniskt fel eller på ett mänskligt misstag. Enligt Hanses har fartyget först gått på grund och börjat ta in vatten. Därefter har kaptenen bedömt att det var säkrast att styra fartyget upp på land.
Den lokala sjöräddningens ledningsgrupp på Åland har larmats. Ledningsgruppen grundar en evakueringscentral och sköter koordineringen.
Passageraren Eva Vaihinen som befanner sig ombord intervjudes tidigare av Expressen, och hon beskrev förloppet så här:
– Det hördes ett ganska kraftigt skrap och så tittade jag ut genom hyttfönstret och såg att det var väldigt nära en ö, säger hon.
– Vi hörde ett väldigt skrapande och sedan fick båten slagsida, säger Vaihinen till Expressen.
Också IFK Mariehamns a-lag befann sig ombord vid grundstötningen. Laget var på väg hem från en bortamatch i Helsingfors.
– Vi kände att det stötte och rev till och det lät länge. Efter det tiltade vi lite lätt åt ena sidan och personalen kom ut och såg lite brydda ut och då förstod vi att det var någonting som hänt, säger IFK:s tränare Lukas Syberyjski till Ålandstidningen.
Gabriella ersätter Amorella
För tillfället befinner sig Amorella vid Järsö skärgård i Föglö. Amorella kommer tills vidare att ersättas med fartyget Gabriella, meddelar Viking Line. Gabriella sätts in på rutten Åbo-Stockholm från måndagen. Berörda resenärer informeras om arrangemangen.
Amorella har gått på grund två gånger tidigare. Den 14 december 2013 fick färjan elavbrott och gjorde en grundstötning, också den här gången i Föglö i Ålands skärgård. Då lyckades färjan komma loss på egen hand.
Den 1 februari 1993 inträffade också en grundstötning utanför Vaxholm. Då skadades hela babordssidan så svårt att färjan måste tas ur trafik för att repareras.
Amorella har också varit med om flera mindre incidenter. År 2013 rände hon in i kajen i Åbo, men klarade sig då oskadd. Åren 2015 och 2001 brann det i en bil på kombidäcket och i en hytt.
Fartyget byggdes i Split i Kroatien 1988 och är 169,4 meter lång och 27,6 meter bred. Djupgåendet är 6,35 meter.
Sjöbevakningens helikopter anländerPosted by Dennis Jansson on Sunday, September 20, 2020
Artikeln har uppdaterats.
Incidenter på m/s Amorella
17 maj 2013: Fartyget ränner in i kajen i Åbo, men klarar sig oskadd.
4 mars 2010: Amorella fryser fast, tillsammans med ytterligare ett 50-tal fartyg i Östersjön. Senare stöter hon ihop med ett annat fartyg efter att packis fört fartygen mot varandra.
19 maj 2005: En bilbrand bryter ut på det så kallade kombidecket.
10 oktober 2001: En man anlägger en brand utanför en hytt och rök sprider sig. Två personer skadas.
27 februari 1995: En hyttbrand bryter ut på Viking Line efter att en plastmugg med fimpar ställts på en matta. Alla passagerare på våningsplanet evakueras.
10 oktober 1994: Tas ur trafik och repareras på varv i Åbo.
1 februari 1993: Amorella går på grund utanför Vaxholm och hela babordssidan skadas. Färjan tvingas till reparationer och tas ur trafik.
Källa: HBL-arkiv


20 september


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0019.jsonl--Q362389--Efter den aktiva karriären-1--sv-0019-1121

Patrik Sjöberg

Jan Niklas Patrik Sjöberg, född 5 januari 1965 i Högsbo i Göteborg, är en svensk före detta friidrottare och höjdhoppare som alltsedan 1987 är innehavare av det svenska och europeiska rekordet i höjdhopp på 2,42 meter, vid tiden också gällande som världsrekord. Resultatet är det tredje bästa genom tiderna efter Mutaz Essa Barshim (2,43) och kubanen Javier Sotomayor (2,45).http://www.dn.se/sport/patrik-sjoberg-nedpetad-till-trea-genom-tiderna/ läst 2014-09-05 Utöver sitt Europarekord är Sjöberg också innehavare av det svenska inomhusrekordet på 2,41 meter.

Sjöberg blev världsmästare i Rom 1987 och han har också tre OS-medaljer. Han vann silver 1984, brons 1988, silver 1992 och är därmed, jämte Mutaz Essa Barshim, en av två manliga höjdhoppare med tre medaljer från olympiska spel. Han har dessutom vunnit inomhus-VM en gång och inomhus-EM fyra gånger.

Patrik Sjöberg tilldelades i november 1985 Svenska Dagbladets guldmedalj för "den serie bragder hela hans fantastiska säsong inneburit, med vinst i EM och VM inomhus samt Världscupen som höjdpunkter".Anno 85 : Svenska Dagbladets årsbok, [Årsboken som täcker hela det händelserika 1985], red. Madeleine Stevelius, Lars Welinder, Göran R Buckhorn, Bokförlaget Corona, Malmö 1985 , s. 270

I början av 2000-talet flyttade Sjöberg till Brasilien där han arbetade med projekteringen av en golfbana och turistanläggning. Han var 2005–2013 gift med brasilianskan Renata Rodrigues Cardoso och. I slutet av 2000-talet flyttade han tillbaka till Sverige och började läsa in gymnasiekompetens.Holm passerar Sjöberg i Globen, Svenska Dagbladet 19 februari 2008

Efter en fest under friidrotts-EM i Göteborg i augusti 2006 blev Sjöberg gripen tillsammans med bland andra Sven Nylander och Patrik Lövgren efter att de tagit kokain. Sjöberg deltog i den andra säsongen av TV-programmet Mästarnas mästare i SVT.

I april 2011 publicerade Patrik Sjöberg sina memoarer med titeln Det du inte såg (). I boken beskriver han hur tränaren och styvfadern Viljo Nousiainen under flera år under uppväxten utsatte honom för sexuella övergrepp."Patrik Sjöberg utsatt för övergrepp" Dagens Nyheter 27 april 2011.

Efter boken engafgerade han sig i arbetet mot vuxna som utsätter barn för sexuella övergrepp. Han föreläste och var med och startade projektet "Idrottsbladet" inom ramen för företaget Tre ska bli noll, som tillsammans med Elaine Eksvärd bland annat verkar mot övergrepp på barn. Med idrottsbrevet låg fokus på idrottens barn- och ungdomsverksamhet om hur föreningar ska upptäcka och hantera oegentligheter, och han utsågs till hedersdoktor på Malmö Högskola  2018 för sina föreläsningar och kunnande.

I engagemanget har han också arbetat med bland annat World Childhood Foundation och Bris, men tyckte inte att organisationerna var tillräckligt krävande i sin lobbyverksamhet och engagerade sig därför även i privat regi på sitt Instagram- och Facebook-konto 2forty2. Först uppmärksammades ett fall där han namngav en förövare som undvek att inställa sig på en rättegång, och därigenom förskjuta den så att preskriptionstiden hann gå ut. Eftersom han namngav förövaren utsattes denne för trakasserier och blev tvungen att gå under jorden. Han försvarade att han försatt mannen i den här situationen, med attt samhället skyddade mannen trots att denne själv försatt sig i situationen utan att någon tog hand om offret.

Därefter började han bland annat sälja kläder med budskap som "Kill your local pedohile" och "Inte ett barn till". Till sin hjälp hade han frivilliga som hjälpte till med administration och via kontot skapades ett litet nätverk som letade upp personer som ville träffa barn i sexuellt syfte. Det mynnade ut webbsidan dumpen.se som består av samma nätverk där personer som vill träffa barn i sexuellt syfte söks upp och filmas utan att maskera förövarna. De skaffade utgivarbevis för att visa seriositet och kunna agera under ytrrandefrihetslagen


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0019.jsonl--Q362389--Efter den aktiva karriären-1--sv-0019-1122

Patrik Sjöberg


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0019.jsonl--Q362389--Efter den aktiva karriären-1--sv-0019-1125

Patrik Sjöberg


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0019.jsonl--Q362389--Efter den aktiva karriären-1--sv-0019-1123

Patrik Sjöberg

I början av 2000-talet flyttade Sjöberg till Brasilien där han arbetade med projekteringen av en golfbana och turistanläggning. Han var 2005–2013 gift med brasilianskan Renata Rodrigues Cardoso och. I slutet av 2000-talet flyttade han tillbaka till Sverige och började läsa in gymnasiekompetens.Holm passerar Sjöberg i Globen, Svenska Dagbladet 19 februari 2008


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0019.jsonl--Q362389--Efter den aktiva karriären-1--sv-0019-1126

Patrik Sjöberg

I början av 2000-talet flyttade Sjöberg till Brasilien där han arbetade med projekteringen av en golfbana och turistanläggning. Han var 2005–2013 gift med brasilianskan Renata Rodrigues Cardoso och. I slutet av 2000-talet flyttade han tillbaka till Sverige och började läsa in gymnasiekompetens.Holm passerar Sjöberg i Globen, Svenska Dagbladet 19 februari 2008

Efter en fest under friidrotts-EM i Göteborg i augusti 2006 blev Sjöberg gripen tillsammans med bland andra Sven Nylander och Patrik Lövgren efter att de tagit kokain. Sjöberg deltog i den andra säsongen av TV-programmet Mästarnas mästare i SVT.

I april 2011 publicerade Patrik Sjöberg sina memoarer med titeln Det du inte såg (). I boken beskriver han hur tränaren och styvfadern Viljo Nousiainen under flera år under uppväxten utsatte honom för sexuella övergrepp."Patrik Sjöberg utsatt för övergrepp" Dagens Nyheter 27 april 2011.

Efter boken engafgerade han sig i arbetet mot vuxna som utsätter barn för sexuella övergrepp. Han föreläste och var med och startade projektet "Idrottsbladet" inom ramen för företaget Tre ska bli noll, som tillsammans med Elaine Eksvärd bland annat verkar mot övergrepp på barn. Med idrottsbrevet låg fokus på idrottens barn- och ungdomsverksamhet om hur föreningar ska upptäcka och hantera oegentligheter, och han utsågs till hedersdoktor på Malmö Högskola  2018 för sina föreläsningar och kunnande.


Jultomten

miniatyr|En jultomte som den vanligen skildras i amerikansk populärkultur.
Jultomten, tomten eller, på finlandssvenska, julgubben (främst i södra Finland), är en figur som kommer med julklappar i juletid. Han avbildas ofta som en överviktig äldre man med röd luva och långt vitt skägg. Jultomten har utvecklats ur flera olika figurer, bland annat Sankt Nikolaus och den nordiska tomtegubben.

miniatyr|Santa Park i Rovaniemi.

En svårlöslig fråga i mytologin är den om var jultomten bor. I vissa länder bor han innanför landgränserna och i andra bor han utanför. Gemensamt för mångas tro är att han bor på en lågbefolkad och något svårtillgänglig plats. Ibland finns det kommersiella intressen och marknadsföring med turistattraktioner på platsen.

I Sverige finns både Sagolandet Tomteland sedan 1984 i Mora och postcentralen i Tomteboda norr om Stockholm, där de brev som svenska barn skriver till tomten hamnar, och varifrån de också ofta får svar.Svensson, Emma "I år skriver 100 000 barn önskelista till Tomdebodaposten" - Aftonbladet Läst 23 december 2008 I slutet av 1990-talet gav sig även Arvidsjaur i Sverige in i diskussionen, och i mitten av december 1998 invigdes "Tomtens hem" där.


Jultomten

miniatyr|Santa Park i Rovaniemi.

En svårlöslig fråga i mytologin är den om var jultomten bor. I vissa länder bor han innanför landgränserna och i andra bor han utanför. Gemensamt för mångas tro är att han bor på en lågbefolkad och något svårtillgänglig plats. Ibland finns det kommersiella intressen och marknadsföring med turistattraktioner på platsen.

I amerikansk folktro bor han på Nordpolen. Det var tecknaren Thomas Nast som år 1866 först föreslog adressen. Där har han enligt amerikanerna en tomteverkstad med tomtenissar som tillverkar alla julklappar. Enligt denna tro använder han en flygande släde dragen av renar, med Rudolf i spetsen, för att flyga runt världen och dela ut julklapparna under natten till juldagen. I verkligheten är det dock inte möjligt att bosätta sig permanent på den geografiska nordpolen eftersom den saknar fast landmassa.


Jultomten

miniatyr|Santa Park i Rovaniemi.

En svårlöslig fråga i mytologin är den om var jultomten bor. I vissa länder bor han innanför landgränserna och i andra bor han utanför. Gemensamt för mångas tro är att han bor på en lågbefolkad och något svårtillgänglig plats. Ibland finns det kommersiella intressen och marknadsföring med turistattraktioner på platsen.

I amerikansk folktro bor han på Nordpolen. Det var tecknaren Thomas Nast som år 1866 först föreslog adressen. Där har han enligt amerikanerna en tomteverkstad med tomtenissar som tillverkar alla julklappar. Enligt denna tro använder han en flygande släde dragen av renar, med Rudolf i spetsen, för att flyga runt världen och dela ut julklapparna under natten till juldagen. I verkligheten är det dock inte möjligt att bosätta sig permanent på den geografiska nordpolen eftersom den saknar fast landmassa.

Danskarna anser att "Julemanden" bor i Ilulissat på Grönlands västkust, och i en dansk julkalender 1989 specificerades platsen till Uummannaq. Under 1800-talet trodde däremot även danskarna på Nordpolen.

Finländarna är övertygade om att Julgubben bor på fjället Korvatunturi vid gränsen till Ryssland i nordöstra Finland. Det var en radiojournalist under 1920-talet som skapade myten. Den ogästvänliga platsen har i praktiken fått representeras av Rovaniemi, där man sedan 1998 haft nöjesfältet Santa Park. En delegation från Rovaniemi har bedrivit lobbying i hopp om att få bli EU-sanktionerade som jultomtens hemort.

I Norge och Sverige har man haft mindre behov av att fastställa var tomten bor, även om det har spekulerats. Det kan möjligen bero på att kopplingen till gårdstomte-/nissetraditionen är starkare där.

I Norge skickar många barn sina önskelistor till "julenissen på Nordpolen", men posten hamnar i Drøbak söder om Oslo. Drøbak marknadsförs även globalt med julattraktioner för turister. Det finns dock många andra orter i Norge som figurerat i norska diskussioner.


Jultomten


Jan Guillou

Jan Oskar Sverre Lucien Henri Guillou (/gi'juː/), född 17 januari 1944 i Södertälje, är en svensk författare och journalist. År 1973 blev Guillou rikskänd när han tillsammans med kollegan Peter Bratt i den så kallade IB-affären avslöjade att det i Sverige fanns en hemlig organisation inom underrättelsetjänsten som riksdagen inte kände till. Då avslöjandena ansågs skada rikets säkerhet dömdes Guillou, Bratt samt deras källa, den tidigare underrättelseagenten Håkan Isacson, till fängelse för spioneri. Dessförinnan hade Guillou skrivit rapporter mot betalning åt KGB, enligt honom själv i syfte att infiltrera organisationen. Guillou hade framgångsrikt lyckats avslöja att CIA arbetade på samma sätt en tid innan vilket gav stora rubriker.

Bland Guillous mer kända verk återfinns romanserien om underrättelseofficeren Carl Hamilton, romantrilogin om korsriddaren Arn Magnusson samt den delvis självbiografiska romanen Ondskan om livet på en internatskola.

Guillou är även verksam som kolumnist, på senare år främst i Aftonbladet. Han har i flera omröstningar bland den svenska journalistkåren framröstats som en av Sveriges viktigaste opinionsbildare.

Den 23 oktober 2009 publicerades uppgifter i Expressen om att Guillou mellan 1967 och 1972 ”utfört uppdrag” åt KGB. Uppgifterna härstammade från Säpo och bekräftades delvis av Guillou.  Uppdragen handlade enligt Säpo om att han skrivit någon artikel ”på basis av redan publicerade öppna nyheter”, i vilket de inte kunde ”se något brottsligt”.

Motivet var enligt Guillou att som journalist försöka infiltrera den sovjetiska säkerhetstjänsten. Vid två tillfällen tog Guillou emot pengar i utbyte mot rapporter.

Enligt Guillou själv avbröt han kontakten med KGB 1972 (då 28 år gammal) eftersom den inte hade lett till några upptäckter och för att han då hade inlett granskningen av IB. Säpo fick tipset om samröret med KGB av Guillous kollega Arne Lemberg. Säpo var emellertid försiktiga med att lita på Lembergs uppgifter och menade i ett PM från 1967 att det han berättade nog oftast ”bottnade i tro”. Expressens reporter Mikael Ölander har sagt att det han personligen tycker är bland det mest intressanta är att Säpo använt ”de här lösa uppgifterna” för att få tillstånd till en telefonavlyssning 1973 som egentligen var olaglig.

Pressombudsmannen var i en utredning kritisk mot Expressens publicering och menade bland annat att rubriken ”Jan Guillou hemlig agent åt Sovjet” saknade täckning. Publiceringen friades dock av Pressens opinionsnämnd med motiveringen att orden i rubrikerna och på löpsedlarna inte har ”någon helt klar innebörd”, att artikelserien som helhet var ”i huvudsak korrekt” och att Guillou fått gott om plats att ge sin version.http://sverigesradio.se/diverse/appdata/isidor/files/83/8424.doc Pressens opinionsnämnd 21/2010 Anmälan mot Expresse

Jan Guillou har beskrivit Arne Lemberg som sin yrkesmässiga förebild. De var bästa vänner och kolleger på herrtidningen Fib-Aktuellt.
Jan Guillou har i romanen "Det stora avslöjandet" beskrivit deras vänskapsrelation och vilda uteliv i Stockholms journalistkretsar på 1960-talet.
"Delade pengarna"
Enligt Jan Guillou var vännen Arne Lemberg med på att försöka infiltrera den sovjetiska säkerhetstjänsten KGB genom att Guillou lät sig lejas som agent av dåvarande KGB-chefen i Stockholm, Jevgenij Gergel.
- Pengarna delade jag med Lemberg, säger Guillou.
Samtidigt kontaktade Arne Lemberg i hemlighet säkerhetspolisen och slog larm om Jan Guillous kontakter med KGB.
Djup besvikelse
När Expressens David Baas i går träffade Jan Guillou i dennes lyxiga fritidsbostad i Roslagen var han tydligt bedrövad över vad han fått läsa.
- Skulle jag vilja vetat det här om min gode vän Arne Lemberg som jag nu fått reda på i Expressen? Nej, jag tror inte det, säger han.
Guillou säger att han känner djup besvikelse:
- Det är klart. Om man är närmaste vänner och tror sig hålla på med ett fantastiskt knäck och pratar om det på nätterna. Så går han till Säpo i tron att han anger en förbrytare.
För Jan Guillou har det varit ett omvälvande dygn.
Expressen avslöjade i går att:
* Jan Guillou lät sig våren 1967 lejas som agent för KGB av överste Jevgenij Gergel efter en bankett på Sovjetiska ambassaden till minnet av revolutionen.
* Jan Guillou fick därefter instruktioner om hur han genom olika signaler via telefon eller med kritade koder i en telefonkiosk utanför biografen Grand i centrala Stockholm kunde göra upp om konspirativa möten med sin handledare på KGB på förutbestämda mötesplatser, bland annat en restaurang i förorten Vällingby.
Tog emot pengar
* Guillou fick, enligt egen uppgift, beställningar på inrikespolitiska analyser av KGB, bland annat när det gällde motståndet mot kriget i Vietnam.
* Guillou har bekräftat att han tog emot pengar vid två tillfällen av KGB och att han skrev under kvitton.
* Jan Guillou upprätthöll kontakten med KGB i fem år, ända till 1972. Enligt egen uppgift bröt han den då eftersom han börjat arbeta med granskningen av IB och inte ville drabbas av misstankar om att främmande stat var inblandad i det kommande avslöjandet.
* Trots att hans bäste vän Arne Lemberg anmälde honom till Säkerhetspolisen och lämnade över en fyrasidig promemoria om Guillous kontakter med KGB inledde Säpo ingen mer omfattande spaning på Jan Guillou.
* Jan Guillou själv menar att han aldrig gjort sig skyldig till spioneri eller att han någonsin agerat som KGB-agent, utan att han enbart spelade med för att kunna göra ett journalistiskt avslöjande av KGB:s operationer i Sverige.
Viktigt att höra hans syn
Expressens reporter Micke Ölander var den som i samarbete med frilansjournalisten Mikael Hylin avslöjade uppgifterna.
Micke Ölander säger att det för honom var viktigt att få höra Jan Guillous syn på anklagelserna i de tidigare hemliga Säpo-handlingarna:
- Jan Guillou säger själv att han var naiv när han under fem års tid upprätthöll den här kontakten och fick betalt för information. Bara det säger rätt mycket. Det är inte så man normalt föreställer sig journalistiskt arbete, säger Micke Ölander.


Jan Guillou


Jan Guillou

Den 23 oktober 2009 publicerades uppgifter i Expressen om att Guillou mellan 1967 och 1972 ”utfört uppdrag” åt KGB. Uppgifterna härstammade från Säpo och bekräftades delvis av Guillou.  Uppdragen handlade enligt Säpo om att han skrivit någon artikel ”på basis av redan publicerade öppna nyheter”, i vilket de inte kunde ”se något brottsligt”.


Jan Guillou

Den 23 oktober 2009 publicerades uppgifter i Expressen om att Guillou mellan 1967 och 1972 ”utfört uppdrag” åt KGB. Uppgifterna härstammade från Säpo och bekräftades delvis av Guillou.  Uppdragen handlade enligt Säpo om att han skrivit någon artikel ”på basis av redan publicerade öppna nyheter”, i vilket de inte kunde ”se något brottsligt”.

Motivet var enligt Guillou att som journalist försöka infiltrera den sovjetiska säkerhetstjänsten. Vid två tillfällen tog Guillou emot pengar i utbyte mot rapporter.


Pornografi

Pornografi (av grekiska πόρνη, pórnē, prostituerad, och γραφíα, grafía, skrift) är sexuella skildringar i text, bild och ljud, i syfte att underhålla och väcka lust. Det är ett lånord från franskans pornographie, och ofta används den vardagliga kortformen porr. Pornografi innefattar allt från mer eller mindre utmanande nakenbilder (av helt eller endast delvis avklädda kroppar) till skildringar av samlag eller andra sexuella aktiviteter. Det besläktade begreppet erotica brukar definieras som konst med ett sensuellt innehåll, men gränsdragningen mellan erotik och pornografi är svår att göra på ett objektivt sätt. Sexuellt upphetsande bilder har återfunnits i grottor bebodda för minst 35 000 år sedan.

Pornografin är kopplad till sexuella fantasier och beskriver scener som lockar eller fascinerar. Den kan informera om saker man skulle vilja testa i verkligheten, men det kan också vara saker man bara vill ha som en tankelek. Pornografin är ofta gränsöverskridande och tenderar ibland att vara obscen. Materialet stimulerar till eller kan underlätta onani (som ett sexuellt hjälpmedel), men konsumtion av det gränsöverskridande materialet ses för det mesta som privat eller tabu. Konsumerandet kan ibland leda till skamkänslor, när den orgastiska upphetsningen avtagit och materialets stötande karaktär framstår tydligare.

Pornografiskt material kan vara kommersiellt eller producerat på amatörnivå. Den kommersiella pornografin presenteras bland annat som foto eller film (se vidare pornografisk film). Även den litterära pornografin är en levande tradition, och tecknad porr i manga eller anime brukar beskrivas via begreppet hentai. Under senare år har interaktiva datorprogram och webbkameror blivit vanligare. Pornografi distribueras allt oftare via internet.

2010-talets stora spridning av smartmobiler och gratis porr via Pornhub och andra kommersiella videogemenskaper har gjort att konsumtionen ökat, även bland kvinnor och minderåriga. Framför allt det senare ses ofta som problematiskt. Den stora tillgängligheten kan öka risken att bli beroende eller åtminstone bli vaneanvändare. Den alltmer tillgängliga gratisporren anses ha drivit på utvecklingen mot fler genrer, samtidigt som den populära heterosexuella mainstreampornografin ibland tydligt vädjar till manliga maktfantasier.

Pornografi handlar om sexuella skildringar i text, bild eller ljud, med det främsta syftet att vara sexuellt lustfyllt och upphetsande. Här finns allt från utmanande nakenbilder (av helt eller endast delvis avklädda kroppar) till skildringar av samlag eller andra sexuella aktiviteter.

Samtidigt är mycket av det som tidigare sågs som pornografiskt eller obscent numera en del av populärkulturen. Detta inkluderar låttexter i rapmusik, sexuellt utmanande klädmode, ocensurerade samtal omkring sexualitet i TV-serier och explicita sexuella skildringar i romanform.

Porr för högutbildade - Våg av sexskildringar de senaste åren
Den franska konstkritikern Catherine Millet startade en trend för sju år sedan när hon i bokform berättar om några hundra av sina tusentals sexuella möten med män. I den våg av brutalt uppriktiga sexskildringar som följt på megaframgången förekommer sällan ömsinthet och ögonkontakt, skriver Fabian Kastner.
Samma sak sida upp och sida ned. Det är mulla, pulla, knulla och knopa, kukar, fittor och svängande ballar. Ändå är det ingen oanständig publikation jag sitter och bläddrar i, ingen Top Hat, ingen kvällstidningsbilaga, utan senaste numret av Lyrikvännen. Temat är sex, stämningen lätt fnittrig. Med blossande kinder plockar man ”de saftigaste bitarna ur köttets poesi”, från Leopold, Kellgren och Atterbom till Ann Smith och Lars Forsell.
I förordet frågar sig redaktörerna oroligt om de fått sex på hjärnan. Det är de i så fall knappast ensamma om. Ser man till statistiken på sökmotorer och webportaler är sexnoveller, sexbloggar och sex i största allmänhet det allra mest eftersökta i Sverige just nu. Det talas om en erotisk trend, ett fenomen som uppmärksammades på såväl höstens bokmässa i Göteborg som på textmässan i Stockholm för några veckor sedan.


Pornografi

Pornografi handlar om sexuella skildringar i text, bild eller ljud, med det främsta syftet att vara sexuellt lustfyllt och upphetsande. Här finns allt från utmanande nakenbilder (av helt eller endast delvis avklädda kroppar) till skildringar av samlag eller andra sexuella aktiviteter. Den här breda definitionen gör det svårt att skilja ut porren från andra uttryck.


Pornografi

Pornografi handlar om sexuella skildringar i text, bild eller ljud, med det främsta syftet att vara sexuellt lustfyllt och upphetsande. Här finns allt från utmanande nakenbilder (av helt eller endast delvis avklädda kroppar) till skildringar av samlag eller andra sexuella aktiviteter. Den här breda definitionen gör det svårt att skilja ut porren från andra uttryck. Gränsen mellan erotisk konst och pornografi är oklar, men man drar ofta en gränslinje baserat på det sociala, kulturella eller politiska sammanhanget. Pornografins gränsöverskridande karaktär har gjort att skildningar med en mer accepterad och "kulturell" stämpel beskrivits med andra namn. Pornografin ses ofta som något provokativt och utmanande (av den goda smaken), och konsumtionen av den har en fetischistisk karaktär. Porr ingår i det vidare begreppet erotica, som även inkluderar erotisk litteratur.

Ordet pornografi kommer från franskans pornographie, vilket är en bildning utifrån grekiska πόρνη (pórnē, prostituerad) och γραφíα (grafía, skrift). Erotiska skildringar, med eller utan koppling till prostituerade, har förekommit sedan antiken. I den judeo-kristna kulturen har både prostitution och pornografi omväxlande för det mesta begränsats eller förbjudits. Först i slutet av 1900-talet släpptes pornografin mer eller mindre fri i många västerländska länder, samtidigt som prostitutionen rönt olika öden (förbjuden i USA, tolererad men undertryckt i många länder, accepterad och reglerad i Tyskland).

Genom att definitionen av pornografi ofta definieras utifrån sitt sammanhang, har pornografin också utvecklats genom historien. 1960- och 1970-talets utvikningsbilder sågs då som pornografiska, men de skiljer sig från mer explicita bilder av könsorgan och avancerade sexuella aktiviteter (hårdpornografi) som sedan 1980- och 1990-talet spritts via pornografiska tidningar, filmer och internet. Under 2010-talet, i en tid när de flesta människor har en smartmobil med internet i fickan, har den stora tillgången till gratis och ocensurerad pornografi bidragit till en vidareutveckling och ökad genreindelning. Samtidigt som genrer som pornografi med barn och djur är olagligt i de flesta länder, har olika former av våldsinslag (lagligt i Sverige om innehållet högst motsvarar ringa misshandel och produceras efter samtycke) blivit en mycket omdiskuterad del av "mainstreampornografin".
miniatyr|Hugh Hefner med två modeller för Playboy, en inflytelserik mjukporrtidning från starten 1953.

Pornografin lockar genom att medvetet gå över moraliska gränser, men gränsöverskridandet kan samtidigt enligt Richard S. Randall bidra till att befästa samhälleliga normer.


Pornografi

Pornografi handlar om sexuella skildringar i text, bild eller ljud, med det främsta syftet att vara sexuellt lustfyllt och upphetsande. Här finns allt från utmanande nakenbilder (av helt eller endast delvis avklädda kroppar) till skildringar av samlag eller andra sexuella aktiviteter. Den här breda definitionen gör det svårt att skilja ut porren från andra uttryck. Gränsen mellan erotisk konst och pornografi är oklar, men man drar ofta en gränslinje baserat på det sociala, kulturella eller politiska sammanhanget. Pornografins gränsöverskridande karaktär har gjort att skildningar med en mer accepterad och "kulturell" stämpel beskrivits med andra namn. Pornografin ses ofta som något provokativt och utmanande (av den goda smaken), och konsumtionen av den har en fetischistisk karaktär. Porr ingår i det vidare begreppet erotica, som även inkluderar erotisk litteratur.

Ordet pornografi kommer från franskans pornographie, vilket är en bildning utifrån grekiska πόρνη (pórnē, prostituerad) och γραφíα (grafía, skrift). Erotiska skildringar, med eller utan koppling till prostituerade, har förekommit sedan antiken. I den judeo-kristna kulturen har både prostitution och pornografi omväxlande för det mesta begränsats eller förbjudits. Först i slutet av 1900-talet släpptes pornografin mer eller mindre fri i många västerländska länder, samtidigt som prostitutionen rönt olika öden (förbjuden i USA, tolererad men undertryckt i många länder, accepterad och reglerad i Tyskland).

Genom att definitionen av pornografi ofta definieras utifrån sitt sammanhang, har pornografin också utvecklats genom historien. 1960- och 1970-talets utvikningsbilder sågs då som pornografiska, men de skiljer sig från mer explicita bilder av könsorgan och avancerade sexuella aktiviteter (hårdpornografi) som sedan 1980- och 1990-talet spritts via pornografiska tidningar, filmer och internet. Under 2010-talet, i en tid när de flesta människor har en smartmobil med internet i fickan, har den stora tillgången till gratis och ocensurerad pornografi bidragit till en vidareutveckling och ökad genreindelning. Samtidigt som genrer som pornografi med barn och djur är olagligt i de flesta länder, har olika former av våldsinslag (lagligt i Sverige om innehållet högst motsvarar ringa misshandel och produceras efter samtycke) blivit en mycket omdiskuterad del av "mainstreampornografin".
miniatyr|Hugh Hefner med två modeller för Playboy, en inflytelserik mjukporrtidning från starten 1953.

Pornografin lockar genom att medvetet gå över moraliska gränser, men gränsöverskridandet kan samtidigt enligt Richard S. Randall bidra till att befästa samhälleliga normer. Genom att pornografiska excesser med BDSM-inslag och påstått kvinnoförnedrande innehåll lyfts fram av dess kritiker, tydliggörs enligt Randall ramarna för vad som i samhället ses som acceptabelt beteende.