Roslagens luftvärnskår

mini|Förbandets förbimarsch för milobefälhavaren i samband med flytt från Linnégatan 89, Garnisonen.
miniatyr|Skylt för Stockholms luftvärnsregemente tillsammans med Göta livgarde vid dess gamla kaserner vid Linnégatan i Stockholm.
Roslagens luftvärnskår (Lv 3) var ett luftvärnsförband inom svenska armén som verkade i olika former åren 1939–2000. Förbandsledningen var förlagd i Norrtälje garnison i Norrtälje.Braunstein (2003), s. 231-233Kjellander (2003), s. 298Holmberg (1993), s. 33

Förbandet uppsattes den 1 oktober 1939 i Stockholm som Östgöta luftvärnsartilleriregementes detachement i Stockholm (A 10 S). Den 1 oktober 1941 avskildes detachementet från Östgöta luftvärnsartilleriregemente och blev ett självständigt förband under namnet Stockholms luftvärnsregemente (A 11). Som ett led i försvarsbeslutet 1942 överfördes regementet 1942 till det nyuppsatta truppslaget Luftvärnet som Stockholms luftvärnsregemente (Lv 3). Ett batteri ur regementet detacherades till Gotland 1944 under beteckningen Lv 3 G.

I regeringens proposition 1945:189 föreslog regeringen att Stockholms luftvärnsregemente skulle omlokaliseras till Norrtälje. Bakgrunden till förslaget var att bland annat att det fanns en önskvärdhet från det civila samhället att få disponera försvarets kasernetablissement på Linnégatan för bostadsbebyggelse och andra civila ändamål. Stockholms luftvärnsregemente var det enda kvarvarande förband vid kasernetablissementet. För att öppna upp platsen för det civila samhället, var en förutsättning att nytt kasernetablissement iordningställes för luftvärnsregementet på annan plats. Arméns fortifikationsförvaltning fick i uppdrag att undersöka tre alternativ som ny förläggningsort. Alternativ 1 utgjordes av ett område söder om Ullnasjön, i det som idag är stadsdelen Arninge cirka 2 mil nordost öm Stockholm. Alternativ 2 utgjordes av område omkring Görvälns slott i Järfälla kommun, cirka 2,5 mil nordväst om Stockholm. Alternativ 3 utgjordes av det så kallade Tegelhagsområdet på Järvafältets östra del i Sollentuna kommun. Arméchefen lät fortifikationsförvaltningen undersöka ett fjärde alternativ, vilket utgjordes av Lommarskogsområdet, Nordronaområdet och Mellingeholmsområdet söder om Norrtälje. Fortifikationsförvaltningen ansåg att alternativ 4, det vill säga Norrtälje, uppfyllde alla de krav som ställdes gällande övningsterräng och förläggningsområde. Vidare ansågs även Norrtälje utgöra det billigaste alternativet, då en förläggning till Norrtälje beräknades, enligt prisläget 1944, kosta cirka 16 miljoner kronor. En kostnad som låg mellan 1 och 3 miljoner under de tre andra alternativen.

Den 1 juli 1952 påbörjades en omlokalisering av regementet till Norrtälje, varvid Gotlandsbatteriet överfördes till Östgöta luftvärnsregemente (Lv 2) under beteckningen Lv 2 G. När omlokaliseringen till Norrtälje var fullt genomförd namnändrades regementet till Roslagens luftvärnsregemente (Lv 3).

I samband med OLLI-reformen vilken genomfördes inom försvaret mellan åren 1973 och 1975, sammanslogs Livgardets dragoner (K 1) med Stockholms försvarsområde (Fo 44) och bildade 1975 försvarsområdesregemente K 1/Fo 44. Detta medförde att Roslagens luftvärnsregemente som ingick i Stockholms försvarsområde kom att bli ett B-förband (utbildningsregemente), och dess mobiliserings- och materialansvar överfördes till Livgardets dragoner, som blev ett A-förband (försvarsområdesregemente).

Genom försvarsbeslutet 1992 beslutades att samtliga utbildningsregementen som ej uppsatte ett krigsförband i regementsstorlek, ej heller skulle benämnas regemente. Detta då regeringen ansåg att grundorganisationen skulle spegla krigsorganisationen. I samband med detta reducerades regementet den 1 juli 1994 till kår och återfick sitt gamla namn Roslagens luftvärnskår (Lv 3).

Genom försvarsbeslutet 2000 ansåg regeringen att endast fyra luftvärnsbataljoner behövdes i den framtida insatsorganisationen. Vad som stod helt klart inför försvarsbeslutet var att avveckla Gotlands luftvärnskår (Lv 2) samt reducera Norrlands luftvärnskår (Lv 7) till en bataljon och inordna den under Norrbottens regemente, detta då verksamheten vid Gotlands luftvärnskår ansågs alltför begränsad för att kunna utvecklas till en samlad enhet för landets luftvärn och för Norrlands luftvärnskår bedömde regeringen att det skulle ge allvarliga kompetensförluster i det korta perspektivet att lokalisera hela luftvärnsfunktionen till Boden.

Valet stod mellan att behålla Roslagens luftvärnskår (Lv 3) i Norrtälje eller Göta luftvärnskår (Lv 6) i Halmstad som huvudalternativ för den framtida luftvärnsutbildningen. Vad som talade för att behålla Roslagens luftvärnskår var bland annat goda övningsområdena samt att Luftvärnets stridsskola (LvSS) var lokaliserad i Norrtälje, vilken även hade en försöksplats på Väddö skjutfält. Vad som talade för en avveckling av Roslagens luftvärnskår var behovet av att bygga upp kompetens för robotsystem 77/97 samt att kåren var en isolerad organisationsenhet med begränsade möjligheter till garnisonssamordning. Detta var något som ansågs vara en fördel för Göta luftvärnskår då den redan ingick i en garnison som inrymde både Militärhögskola samt Försvarsmaktens Halmstadsskolor. Regeringen ansåg samtidigt att man var tvungen att väga in att kåren påverkats i de två tidigare försvarsbesluten, dels genom omlokaliseringen från Göteborg och dels genom att man övertagit delar av luftvärnsutbildningen från Skånska luftvärnskåren (Lv 4) som avvecklades genom försvarsbeslutet 1996. Till det som talade för en avveckling av Göta luftvärnskår var begränsade skjutfältsmöjligheter vid skjutfältet Ringenäs samt stora investeringskostnader i Halmstad för att omlokalisera Luftvärnets stridsskola till Halmstad.

Regeringen bedömde att synergieffekter med förband och skolor var bäst i Halmstad jämfört med Norrtälje. Samtidigt ansåg regeringen att Roslagens luftvärnskår hade bäst förutsättningar för luftvärnsutbildning, ur ett rent luftvärnsperspektiv, men Göta luftvärnskår bedömdes av regeringen ha tillräckligt goda förutsättningar för fortsatt luftvärnsutbildning. Regeringen kom i sin proposition gällande försvarsbeslutet 2000 därför att avveckla Roslagens luftvärnskår samt behålla Göta luftvärnskår då Göta luftvärnskår hade en större och bättre möjlighet till garnisonssamordning med en utbyggd infrastruktur för att klara en ökad mekanisering av luftvärnet.

Med försvarsbeslutet koncentrerades utbildningen av luftvärnet till fyra luftvärnsbataljoner, tre i Halmstad samt till Norrlands luftvärnsbataljon i Boden. Genom att Göta luftvärnskår blev en samlad enhet för landets luftvärn, innehållande tre luftvärnsbataljoner samt Luftvärnets stridsskola, upphöjdes kåren till regemente, och antog den 1 juli 2000 det nya namnet Luftvärnsregementet (Lv 6).

Roslagens luftvärnskår avvecklades och upplöstes den 30 juni 2000. Från den 1 juli 2000 övergick verksamheten till en avvecklingsorganisation, benämnd Avvecklingsorganisation Norrtälje, fram till att avvecklingen skulle vara slutförd senast den 31 december 2001. Avvecklingsorganisationen upplöstes i sin tur den 30 juni 2001, då avvecklingen av förbandet var slutförd

Regeringens proposition
Dokumentet är stort, klicka för att öppna på egen sida
1999/2000:30
Det nya försvaret
Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.
Stockholm den 18 november 1999
Ingela Thalén
Björn von Sydow
(F örsvarsdepartementet)
Prop.
1999/2000:30
Propositionens huvudsakliga innehåll
Propositionen är en uppföljning av det inriktningsbeslut som riksdagen
fattade våren 1999 och innehåller förslag till genomgripande förändringar
av främst det militära försvaret. Regeringen beskriver huvuddragen i den
säkerhetspolitiska utvecklingen under år 1999 och bedömer att den
grundläggande positiva säkerhetspolitiska situationen i Sveriges
närområde kvarstår, även om också osäkerheten om Rysslands politiska
utveckling kvarstår. Det senaste årets utveckling på Balkan och särskilt i
Kosovo har enligt


Roslagens luftvärnskår

Förbandet uppsattes den 1 oktober 1939 i Stockholm som Östgöta luftvärnsartilleriregementes detachement i Stockholm (A 10 S). Den 1 oktober 1941 avskildes detachementet från Östgöta luftvärnsartilleriregemente och blev ett självständigt förband under namnet Stockholms luftvärnsregemente (A 11). Som ett led i försvarsbeslutet 1942 överfördes regementet 1942 till det nyuppsatta truppslaget Luftvärnet som Stockholms luftvärnsregemente (Lv 3). Ett batteri ur regementet detacherades till Gotland 1944 under beteckningen Lv 3 G.


Roslagens luftvärnskår

Förbandet uppsattes den 1 oktober 1939 i Stockholm som Östgöta luftvärnsartilleriregementes detachement i Stockholm (A 10 S). Den 1 oktober 1941 avskildes detachementet från Östgöta luftvärnsartilleriregemente och blev ett självständigt förband under namnet Stockholms luftvärnsregemente (A 11). Som ett led i försvarsbeslutet 1942 överfördes regementet 1942 till det nyuppsatta truppslaget Luftvärnet som Stockholms luftvärnsregemente (Lv 3). Ett batteri ur regementet detacherades till Gotland 1944 under beteckningen Lv 3 G.

I regeringens proposition 1945:189 föreslog regeringen att Stockholms luftvärnsregemente skulle omlokaliseras till Norrtälje. Bakgrunden till förslaget var att bland annat att det fanns en önskvärdhet från det civila samhället att få disponera försvarets kasernetablissement på Linnégatan för bostadsbebyggelse och andra civila ändamål. Stockholms luftvärnsregemente var det enda kvarvarande förband vid kasernetablissementet. För att öppna upp platsen för det civila samhället, var en förutsättning att nytt kasernetablissement iordningställes för luftvärnsregementet på annan plats. Arméns fortifikationsförvaltning fick i uppdrag att undersöka tre alternativ som ny förläggningsort. Alternativ 1 utgjordes av ett område söder om Ullnasjön, i det som idag är stadsdelen Arninge cirka 2 mil nordost öm Stockholm. Alternativ 2 utgjordes av område omkring Görvälns slott i Järfälla kommun, cirka 2,5 mil nordväst om Stockholm. Alternativ 3 utgjordes av det så kallade Tegelhagsområdet på Järvafältets östra del i Sollentuna kommun. Arméchefen lät fortifikationsförvaltningen undersöka ett fjärde alternativ, vilket utgjordes av Lommarskogsområdet, Nordronaområdet och Mellingeholmsområdet söder om Norrtälje. Fortifikationsförvaltningen ansåg att alternativ 4, det vill säga Norrtälje, uppfyllde alla de krav som ställdes gällande övningsterräng och förläggningsområde. Vidare ansågs även Norrtälje utgöra det billigaste alternativet, då en förläggning till Norrtälje beräknades, enligt prisläget 1944, kosta cirka 16 miljoner kronor. En kostnad som låg mellan 1 och 3 miljoner under de tre andra alternativen.

Den 1 juli 1952 påbörjades en omlokalisering av regementet till Norrtälje, varvid Gotlandsbatteriet överfördes till Östgöta luftvärnsregemente (Lv 2) under beteckningen Lv 2 G. När omlokaliseringen till Norrtälje var fullt genomförd namnändrades regementet till Roslagens luftvärnsregemente (Lv 3).

I samband med OLLI-reformen vilken genomfördes inom försvaret mellan åren 1973 och 1975, sammanslogs Livgardets dragoner (K 1) med Stockholms försvarsområde (Fo 44) och bildade 1975 försvarsområdesregemente K 1/Fo 44. Detta medförde att Roslagens luftvärnsregemente som ingick i Stockholms försvarsområde kom att bli ett B-förband (utbildningsregemente), och dess mobiliserings- och materialansvar överfördes till Livgardets dragoner, som blev ett A-förband (försvarsområdesregemente).


SAP SE

SAP SE (Systems Applications Products Societas Europaea) är ett tyskt mjukvaruföretag som levererar fullskaliga affärssystem till företag, koncerner och myndigheter. Företaget anses vara ett av världens största i sin bransch. Idag använder över 291 000 kunder (inklusive kunder från uppköpta SuccessFactors och Ariba) SAP:s lösningar och tjänster. SAP är noterat på börsen i Frankfurt och NYSE.

2018 - Förvärvades Callidus Cloud för 2,4 miljarder dollar
2018 - Förvärvades molnbolag Qualtrics för åtta miljarder dollar, motsvarande 73 miljarder kronor
2018 - Förvärvades Coresystems
2014 - Förvärvades programföretaget Concur för 8,3 miljarder dollar, motsvarande nästan 60 miljarder kronor.
2013 - Förvärvades den schweiziska ehandelsleverantören Hybris. Någon köpesumma är ej offentliggjord. http://computersweden.idg.se/2.2683/1.511314/sap-koper-hybris
2012 - Förvärvades det amerikanska företaget Ariba Inc. för ca 4,3 miljarder dollar.http://www.idg.se/2.1085/1.450029/sap-koper-ariba-i-jatteaffar
2011 - Förvärvades det amerikanska företaget SuccessFactors Inc. för 3,5 miljarder dollar.http://www.idg.se/2.1085/1.419793/sap-koper-successfactors
2010 - Förvärvades det amerikanska företaget Sybase för 5,8 miljarder dollar.http://www.idg.se/2.1085/1.319041/sap-koper-sybase
2008 - Förvärvades det franska företaget Business Objects för 6,7 miljarder dollar.http://www.idg.se/2.1085/1.12430

Förvärv 2018 - Förvärvades Callidus Cloud för 2,4 miljarder dollar 2018 - Förvärvades molnbolag Qualtrics för åtta miljarder dollar, motsvarande 73 miljarder kronor 2018 - Förvärvades Coresystems 2014 - Förvärvades programföretaget Concur för 8,3 miljarder dollar, motsvarande nästan 60 miljarder kronor. 2013 - Förvärvades den schweiziska ehandelsleverantören Hybris.


SAP SE


SAP SE

Dotterbolaget SAP Svenska AB registrerades 1988 och hade huvudkontoret i Alvik fram till 30 november 2014.  Den 1 december flyttades huvudkontoret till Sveavägen 44 och valde att ersätta de tidigare tjänstebilarna med elbilar, hyrcyklar och SL-kort för kundbesök. Sedan 2015 samarbetar SAP med Svenska Seglarförbundet för att hjälpa seglare att få ökade insikter om hur de kan förbättra sina resultat med hjälp av SAP Sailing Analytics.

Svensk media har uppmärksammat ett kostsamt och avbrutet SAP-projekt på Försäkringskassan och ett projekt på Försvarsmakten som försenades i samband med nya politiskt fattade försvarsbeslut 2009 och 2012 som hade stor påverkan på verksamheten och därmed också kraven på IT-lösningar, men också väl fungerande införande på Tetrapak , Medivir och Landshypotek Bank

Svensk media har uppmärksammat ett kostsamt och avbrutet SAP-projekt på Försäkringskassan och ett projekt på Försvarsmakten som försenades i samband med nya politiskt fattade försvarsbeslut 2009 och 2012 som hade stor påverkan på verksamheten och därmed också kraven på IT-lösningar, men också väl fungerande införande på Tetrapak , Medivir och Landshypotek Bank.


SAP SE

Dotterbolaget SAP Svenska AB registrerades 1988 och hade huvudkontoret i Alvik fram till 30 november 2014.


SAP SE

Dotterbolaget SAP Svenska AB registrerades 1988 och hade huvudkontoret i Alvik fram till 30 november 2014.  Den 1 december flyttades huvudkontoret till Sveavägen 44 och valde att ersätta de tidigare tjänstebilarna med elbilar, hyrcyklar och SL-kort för kundbesök. Sedan 2015 samarbetar SAP med Svenska Seglarförbundet för att hjälpa seglare att få ökade insikter om hur de kan förbättra sina resultat med hjälp av SAP Sailing Analytics.


Lapinlax

Lapinlax eller Lapinlahti (finska Lapinlahti) är en kommun i landskapet Norra Savolax i Finland. Lapinlax har cirka  invånare och har en yta på  km².

Grannkommuner är Idensalmi, Kuopio, Rautavaara, Siilinjärvi och Sonkajärvi.

Lapinlax är enspråkigt finskt.

Lapinlax grundades år 1874. Kommunen ligger 60 km norr om Kuopio och 24 km söder om Idensalmi. Dessa främsta trafikleder är riksväg 5 som går genom kommunen i nord-sydlig riktning och järnvägen (Savolaxbanan) i kommunens västra del.

Främsta arbetsgivare i Lapinlax är kommunen (c:a 450 anställda) och mejeriföretaget Valios produktionsanläggningar (c:a 300 anställda).

Juhani Aho föddes och växte upp i den 1839 uppförda Väärni prästgård i Lapinlax, som idag är byggnadsminnesförklarad.

Namnet Lapinlax används på svenska vid sidan av Lapinlahti. I Nordisk familjeboks andra upplagaNordisk familjebok, Uggleupplagan, 1904-1926 Lapinlaks används stavningen Lapinlaks. Enligt Institutet för de inhemska språkens förteckning över svenska ortnamn i Finland är namnet Lapinlax föråldrat.  Det officiella svenska namnet är Lapinlahti.Kommunerna.ne

Enligt Institutet för de inhemska språkens förteckning över svenska ortnamn i Finland är namnet Lapinlax föråldrat. Det officiella svenska namnet är Lapinlahti.Kommunerna.net

Ingångssida
Kommunerna önskar större förtroende och friheter – Det här vill förbundet se i nästa regeringsprogram
Från statlig normstyrning till större kommunalt svängrum. Kommunerna måste garanteras den frihet som hör till kommunal självstyrelse. Kommunförbundet har presenterat sina mål för nästa regeringsprogram.
Lagförslaget om AN-tjänsterna begränsar den kommunala självstyrelsen
Kommunförbundet kräver att varje kommun ska ges organiseringsansvar för arbets- och näringstjänsterna. Den modell som nu föreslås innebär att den kommunala självstyrelsen begränsas utan grund.
Kriget i Ukraina påverkar de finländska kommunerna
Det utdragna kriget i Ukraina påverkar oss alla. Kommunförbundet har sammanställt information för kommunerna om konsekvenserna och anvisningar för deras verksamheter.
Tjänster på svenska
Kommunförbundet betjänar sina medlemmar på finska och svenska. Bekanta dig med vår svenska service!
Material från Kommunmarknaden 2022
Nu har vi publicerat materialet från Kommunmarknaden 2022. Välkommen att bekanta dig med presentationer på både svenska och finska.
https://t.co/nCSSfyRDf4
@MKoskelo puhumassa koulutuksen tulevaisuudesta tulevaisuusmuotoilijan näkökulmasta.
Miten meidän on mahdollista suunnitella tulevaisuutta? Mitä pystymme ennakoimaan ja mitä emme pysty ennustamaan?
#kunnallistamenoa #osaamistayhdessä https://t.co/bJSxJmdHxV
https://t.co/Tkgqilv2I9
https://t.co/uhnoP6bhQ7
Muistutamme kuntia jatkamaan jo alkanutta energiatehokkuustyötään. Syksyllä kyselyssämme kunnat olivat yksimielisiä, että toimia tarvitaan talvella ⚡⚡⚡
https://t.co/VlOKeHqpnu https://t.co/7tFrDUrl9w
Hae lisää


Lapinlax


Lapinlax

Namnet Lapinlax används på svenska vid sidan av Lapinlahti.


2020

2020 (MMXX) var ett skottår som började en onsdag i den gregorianska kalendern.

 2 december – Valéry Giscard d’Estaing, 94, fransk politiker, Frankrikes president 1974–1981.
 7 december – Sam Nilsson, 84, svensk journalist, TV-chef och politiker (Högerpartiet), VD för Sveriges Television 1981–1999.
12 december – John le Carré, 89, brittisk författare.https://www.expressen.se/nyheter/forfattaren-john-le-carre-dod-blev-89-ar-gammal/
17 december
Pelle Svensson, 77, svensk advokat och brottare.https://www.dn.se/sport/brottarprofilen-pelle-svensson-har-somnat-in-blev-77-ar/
Jeremy Bulloch, 75, brittisk skådespelare.
29 december
Pierre Cardin, 98, fransk modedesigner.Modeskaparen Pierre Cardin död
Gösta Linderholm, 79, svensk sångare, musiker, kompositör och sångtextförfattare.Sveriges Radio 29 december 2020: Trubaduren Gösta Linderholm död, läst 29 december 202

December 2 december – Valéry Giscard d’Estaing, 94, fransk politiker, Frankrikes president 1974–1981. 7 december – Sam Nilsson, 84, svensk journalist, TV-chef och politiker (Högerpartiet), VD för Sveriges Television 1981–1999. 12 december – John le Carré, 89, brittisk författare. 17 december Pelle Svensson, 77, svensk advokat och brottare. Jeremy Bulloch, 75, brittisk skådespelare. 29 december Pierre Cardin, 98, fransk modedesigner.Modeskaparen Pierre Cardin död Gösta Linderholm, 79, svensk sångare, musiker, kompositör och sångtextförfattare.Sveriges Radio 29 december 2020: Trubaduren Gösta Linderholm död, läst 29 december 2020


2020


Stockmann

Stockmann Oyj Abp är ett finländskt börsbolag inom detaljhandeln med huvudkontor i Helsingfors. Stockmanns två affärsenheter är varuhusgruppen och modekedjan Lindex. Stockmann har verksamhet förutom i Finland också i Estland, Lettland, Litauen, Sverige, Norge, Tjeckien, Bosnien och Hercegovina, Polen, Slovakien, Serbien och Mellanöstern. År 2018 sålde Stockmann sitt sista varuhus i Ryssland.

Varuhuset i Helsingfors centrum är Nordens största och den andra största i Europa med 50 000 m² och över 13 miljoner besökare årligen. Bolaget grundades 1 februari 1862 av kommerserådet, lybeckaren Georg Franz Stockmann.

Stockmanns verksamhet är tvåspråkig och alla varuhusen och informationen om koncernen finns på svenska och finska.

thumb|Huvudbyggnad i centrum av Helsingfors.
thumb|Argos-huset (till vänster) anslöts till varuhuset 1989.
thumb|Julgranen i centralhallen i Helsingfors centrum.
thumb|Avdelningar och rulltrappor i huvudbyggnaden.

Georg Franz Stockmann från Lübeck flyttade 1852 till Finland efter att ha fått anställning som bokhållare vid Notsjö glasbruk av Adolf Törngren.http://www.stockmanngroup.com/sv/historia1 Bruket startade försäljningsverksamhet i Helsingfors 1858 och Stockmann utnämndes till föreståndare för den första filialen.http://www.blf.fi/artikel.php?ref=sok&id=5474 Affären byggdes ut och utvecklades till en "lanthandel mitt i staden", med tyger, hushålls- och järnvaror. Stockmann erhöll finskt medborgarskap 1860 och 1862 köpte han affären och ändrade dess namn till G.F. Stockmann. Stockmann låg då i Lampaska huset vid Salutorget i Helsingfors. År 1880 flyttade Stockmanns handelshus och varuhus till Kiseleffska huset vid Senatstorget i Helsingfors.Hufvudstadsbladet 10.2.2012, sidan 19

Stockmann breddade affärens utbud och började importera varor och nu startades även partihandel. I sortimentet ingick textilier, porslin, lantbruksmaskiner, kläder, skor, möbler med mera. Stockmann växte och var under 1870-talet en av de största handelsföretagen i Helsingfors. Stockmann drog stor nytta av att Helsingfors växte kraftigt under denna period, inte minst genom det stora behovet av järnhandels- och byggvaror.Georg Franz Stockmann, publicerad i Biografiskt lexikon för Finland 2. Ryska tiden (2009)

Sonen Karl Stockmann inträdde 1887 i firman och blev direktör 1902, då den ombildades till aktiebolag, G.F. Stockmann Aktiebolag, och utvecklade affären till landets främsta och största varuhus. Stockmann öppnade 1897 en filial i Berghäll som till en början fungerade som järnaffär, men vars utbud kom att breddas med tiden. Filialen stängdes 1960. År 1919 förstorades affären ytterligare då företaget köpte upp fyra stora och kända Helsingforsaffärer: Nordiska Bosättningsmagasinet, Nordiska Yllevarumagasinet, Albion Lampmagasin och Wiener Möbelnederlaget Rydman & C:o. Företagens tidigare ägare flyttade över till varuhusets ledning. På grund av företagsköpen hade verksamheten blivit utspridd på flera adresser, vilket gjorde att det blev aktuellt att bygga ett centralt affärskomplex

Affären som tyske Georg F. Stockmann grundade 1862 i Helsingfors representerade från första början ett nytt sätt att bedriva handel. Den startade som specialaffär och koncentrerade sig på detalj- och partihandel i stället för sjöfart, industri eller export. Sortimentet var kvalitetsbetonat och urvalet i högsta grad i takt med sin tid. I början av 1900-talet ledde urvalets bredd till att man introducerade butikslokaler i form av varuhus. Även på denna punkt var Stockmann föregångare i Finland.
Georg Franz Heinrich Stockmann föddes i Ritzerau nära Lübeck 1825 som son till en forstmästare. Från 15 till 20 års ålder praktiserade han vid en kolonialvaruaffär i Lübeck. Därefter var han i sju års tid verksam vid olika färg- och kemikalieföretag i Lübeck och i Hamburg. Han ville bli sin egen och hyste planer på att flytta till Amerika, men kom 1852 till Finland när Notsjö glasbruks ägare Adolf Törngren sökte arbetskraft i Tyskland. Törngren anställde Stockmann som bokhållare och kassör.
År 1858 grundade Törngren en butik i Helsingfors, som förutom glas från Notsjö sålde varor från Tammerfors masugn och snart även från Tammerfors linnespinneri. G. F. Stockmann blev föreståndare för denna butik som låg vid Salutorget. Butiken fungerade från första början under Stockmanns namn och 1862 inlöste han rörelsen. Han utvidgade varusortimentet till att omfatta inhemska fabrikers bomulls- och ylleprodukter, porslinskärl samt ett ständigt växande urval av järnhandelsvaror och t.o.m. lantbruksmaskiner. Stockmann började införskaffa varor även från utlandet och vid sidan av detaljhandeln började han också idka partihandel. Sortimentet kompletterades med olika konsumtionsvaror: möbler, drycker, tobak, kläder, skor och så vidare. Även om företagets första år i början av 1860-talet var ekonomiskt ogynnsamma, växte Stockmanns omsättning stadigt. I början av 1870-talet var affären redan ett av de största handelsföretagen i Helsingfors.
Huvudstadens tillväxt var en viktig bakgrundsfaktor till Stockmanns utveckling. Under G. F. Stockmanns tid i Helsingfors (1858–1906) sexfaldigades stadens befolkning. Det livliga byggandet gynnade särskilt järnhandelsbranschen, som i och med början av 1870-talet blivit Stockmanns främsta verksamhetsområde. År 1880 flyttade Stockmann sin affär till en fastighet vid hörnet av Senatstorget, sedermera känd som ”Kiseleffska basaren”. Utrymmena representerade en ny butiksarkitektur: skyltfönstren var stora för sin tid, man betalade i separata kassor, det fanns interntelefon, m.m. Sortimentet bestod av järn-, glas-, porslins- och textilprodukter. I det skedet var antalet anställda tolv, i slutet av århundradet var antalet 32. Från 1883 började företaget distribuera tryckta varukataloger.
Under 1880-talet växte verksamheten snabbt. Däremot var nästa decennium tungt p.g.a. en allvarlig kris inom byggbranschen. Som storleverantör av byggvaror led Stockmann kännbara förluster. Betydande fastigheter hamnade i företagets ägo, däribland Helsingfors Ångbageri Ab. På 1890-talet grundade Stockmann en särskild butik för Arabiafabrikens produkter och även sportavdelningen – med velocipeder som främsta produkt – flyttade till egna lokaliteter. När stadsdelarna norr om Långa bron bebyggdes livligt, öppnade Stockmann en filial för byggvaror i Berghäll 1897. ”Stockmanns hörn” vid Senatstorget utvidgades; den största utbyggnaden företogs 1905–1907 då innergården fick en tillbyggnad.
Även sortimentet breddades. År 1900 skrev en tidning att hos Stockmann får man allt ”utom böcker och matvaror”. Förutom ett brett sortiment ansåg G.F. Stockmann att det var viktigt att kunna erbjuda kunderna senaste nytt. År 1902 ombildade G. F. Stockmann sin affär till aktiebolag, och delade bolaget mellan sig och sönerna Karl och Frans. Äldste sonen Karl, som redan verkat i företaget omkring 15 år, blev samtidigt utsedd till verkställande direktör.
Tapani Mauranen
Georg Franz Heinrich Stockmann, född 14.1.1825 i Ritzerau, Tyskland, död 6.1.1906 i Kreuznach, Tyskland. Föräldrar forstmästaren Joachim Franz Hermann Stockmann och Dorothea Louise Eleonore Müller. Gift 1855 med Betty Dorothea (Doris) Johanna Block.
KÄLLOR OCH LITTERATUR. B. Damstén, Stockmann genom hundra år 1862−1962 (1962); J. Donner, I stadens hjärta (1987); A. Finnilä, Stockmann. Det stora varuhuset (1993); J. Maanpää, Suomalaisia suurliikemiehiä (1942); B. von Witzleben, Aus der alten in die neue Heimat. Bedeutende Deutsche und Schweizer im finnischen Wirtschaftsleben (2002).
BILDKÄLLA. Stockmann, Georg Franz. Foto: Ateljé Daniel Nyblin, 1894. Museiverket.
Publicerad i Biografiskt lexikon för Finland 2. Ryska tiden (2009).
Första webbpublicering i december 2014.
Artikelns permanenta identifikator för hänvisning:
URN:NBN:fi:sls-5145-1416928957751


Stockmann


Stockmann

thumb|Huvudbyggnad i centrum av Helsingfors.
thumb|Argos-huset (till vänster) anslöts till varuhuset 1989.
thumb|Julgranen i centralhallen i Helsingfors centrum.
thumb|Avdelningar och rulltrappor i huvudbyggnaden.

Georg Franz Stockmann från Lübeck flyttade 1852 till Finland efter att ha fått anställning som bokhållare vid Notsjö glasbruk av Adolf Törngren.http://www.stockmanngroup.com/sv/historia1 Bruket startade försäljningsverksamhet i Helsingfors 1858 och Stockmann utnämndes till föreståndare för den första filialen.http://www.blf.fi/artikel.php?ref=sok&id=5474 Affären byggdes ut och utvecklades till en "lanthandel mitt i staden", med tyger, hushålls- och järnvaror. Stockmann erhöll finskt medborgarskap 1860 och 1862 köpte han affären och ändrade dess namn till G.F. Stockmann. Stockmann låg då i Lampaska huset vid Salutorget i Helsingfors.


Stockmann

thumb|Huvudbyggnad i centrum av Helsingfors.
thumb|Argos-huset (till vänster) anslöts till varuhuset 1989.
thumb|Julgranen i centralhallen i Helsingfors centrum.
thumb|Avdelningar och rulltrappor i huvudbyggnaden.

Georg Franz Stockmann från Lübeck flyttade 1852 till Finland efter att ha fått anställning som bokhållare vid Notsjö glasbruk av Adolf Törngren.http://www.stockmanngroup.com/sv/historia1 Bruket startade försäljningsverksamhet i Helsingfors 1858 och Stockmann utnämndes till föreståndare för den första filialen.http://www.blf.fi/artikel.php?ref=sok&id=5474 Affären byggdes ut och utvecklades till en "lanthandel mitt i staden", med tyger, hushålls- och järnvaror. Stockmann erhöll finskt medborgarskap 1860 och 1862 köpte han affären och ändrade dess namn till G.F. Stockmann. Stockmann låg då i Lampaska huset vid Salutorget i Helsingfors. År 1880 flyttade Stockmanns handelshus och varuhus till Kiseleffska huset vid Senatstorget i Helsingfors.Hufvudstadsbladet 10.2.2012, sidan 19

Stockmann breddade affärens utbud och började importera varor och nu startades även partihandel. I sortimentet ingick textilier, porslin, lantbruksmaskiner, kläder, skor, möbler med mera.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0152.jsonl--Q484000--Civil användning i Sverige-1--sv-0152-597

Drönare (luftfarkost)

thumb|En AAI RQ-2 Pioneer över Irak.
thumb|En kameraförsedd drönare av typen quadkopter, med operatör, över Kvarntorpshögen
Drönare, även kallat obemannad luftfarkost eller UAV (engelska unmanned aerial vehicle), är ett samlingsnamn på motorförsedda luftfartyg utan pilot ombord som kan flyga autonomt eller fjärrstyras. Drönare finns i alla storlekar; från luftfartyg på hundratalet gram som startas genom att kastas för hand till farkoster på tusentals kilo som startar och landas som vanliga flygplan. Transportstyrelsen använder termen UAS (Unmanned Aerial Systems), vilket omfattar själva farkosten samt dess kringutrustning som är nödvändig för att starta, flyga och landa det obemannade luftfartyget.

Exempel på användningsområden är flygfotografering, vilket kan kräva tillstånd, samt stridsdrönare, vilket är en kontroversiell form av krigföring. En drönare utformad som ett flygplan kallas även förarlöst plan. En drönare utformad som helikopter med tre eller fler rotorer kallas multikopter. Quadkopter, hexakopter, octokopter är benämningar på drönare med 4, 6 respektive 8 rotorer.

Drönarens användningsområden är många och olika som till exempel leksaksdrönare, tävlingsdrönare, foto- och videodrönare eller drönare för industriell verksamhet. Flygning med drönare regleras av lagar och föreskrifter som gäller för all luftfart. Vilka regler som gäller och om det krävs tillstånd beror främst på vad drönaren skall användas till.

 EU-gemensamma drönarregler från 1 januari 2021
För att underlätta utvecklingen av drönare och samtidigt behålla den höga säkerheten i takt med att trafiken ökar, gäller nya drönarregler från och med den 1 januari 2021. Reglerna är gemensamma inom hela EU.  Drönare delas in i öppen, specifik och certifierad kategori. Det finns krav på bland annat registrering av operatörer (den som har ansvaret för drönaren), 16 års åldersgräns för fjärrpiloter (den som kontrollerar drönaren) och 18 års åldersgräns för operatörer, utbildning av fjärrpiloter och C-klassificering av drönare.

Nedan visas en förenklad översikt av vilka krav på drönarkort som gäller för den de olika C-klasserna av drönare inom den öppna kategorin. Huvudregeln för den öppna kategorin är att flygning ska ske inom synhåll, maximalt 120 meter över marken och inte över människor. Drönare som ska flygas på annat sätt omfattas av någon av de två andra kategorierna. Drönarkort i den öppna kategorin finns i kategorierna A1/A3 och A2.
+Drönarens klassNågra av de tekniska specifikationer för drönarklassenKategori på drönarkortetC0Drönaren får väga maximalt 250 gramKrav på drönarkort och åldersgräns saknas. C1Drönaren får väga maximalt 900 gram.
Maximal hastighet 19 meter per sekund.Kan flygas med A1/A3 drönarkort.C2Drönaren får väga maximalt 4 kilogram.
Ska kunna flygas i ett låghastighetsläge (maximalt 3 meter/sekund)Kan flygas med A1/A3 drönarkort på långt horisontellt avstånd från människor.
Kan flygas med A2 drönarkort som närmast 5 meter horisontellt från människor.C3Drönaren får väga maximalt 25 kilogram och vara maximalt 3 meter bred.Kan flygas med ett A1/A3 drönarkort på långt horisontellt avstånd från människor.C4Drönaren får väga maximalt 25 kilogram och ska inte kunna styras automatiskt.Kan flygas med ett A1/A3 drönarkort på långt horisontellt avstånd från människor.
Från januari 2021 ska drönare som säljs inom EU vara märkta med vilken C-klass de tillhör. Drönare som inte har klassats i någon av klasserna C0 - C4 omfattas av övergångsregler under perioden 1 januari 2021 - 31 december 2022

Kan flygas med ett A1/A3 drönarkort på långt horisontellt avstånd från människor. Från januari 2021 ska drönare som säljs inom EU vara märkta med vilken C-klass de tillhör. Drönare som inte har klassats i någon av klasserna C0 - C4 omfattas av övergångsregler under perioden 1 januari 2021 - 31 december 2022.

Övergångsregler gäller 1 januari 2021–31 december 2023
Under en övergångsperiod på två år är användningen av drönare som inte är märkta med C-klassning begränsad. Här kan du läsa mer om vilka regler som gäller under perioden 1 januari 2021–31 december 2023.
Tänk på att en registrerad operatör i samtliga fall behöver ansvara för flygningen. Fjärrpiloten ska vara minst 15 år gammal, utom för privatbyggda drönare som väger under 250 gram.
- Drönare som väger under 250 gram får flygas över utomstående personer som finns i området, men aldrig över folksamlingar. I följ mig-läget får de flygas högst 50 meter i sidled från fjärrpiloten.
- Drönare som väger från och med 250 gram, men under 500 gram kräver att fjärrpiloten har genomfört utbildning och har A1-drönarkort. De får inte flygas över folksamlingar och får inte flyga över utomstående personer som finns i området.
- Drönare som väger från och med 500 gram, men under 2 kg kräver att fjärrpiloten har genomfört utbildning och har A3-drönarkort. De får flygas på ett säkert avstånd på minst 150 meter i sidled från bostads-, affärs-, industri- eller rekreationsområden. Avståndet är främst till för att skydda människor som inte är en del av flygningen och som inte på förhand ha godkänt det. Om fjärrpiloten har genomfört godkänd A2-utbildning med tillhörande praktik, får avståndet minskas till minst 50 meter i sidled.
- Drönare som väger från och med 2 kg, men under 25 kg kräver att fjärrpiloten har genomfört utbildning och har A3-drönarkort. De får enbart flygas med ett säkert avstånd på minst 150 meter i sidled från bostads-, affärs-, industri- eller rekreationsområden.
Vad gäller för privatbyggda drönare?
Det finns särskilda regler för privatbyggda drönare:
- Privatbyggda drönare som väger mindre än 250 gram och som inte flyger snabbare än 19 meter/sekund får flygas över utomstående personer som finns i området, men aldrig över folksamlingar.
- Privatbyggda drönare som väger mellan 250 gram och 25 kg eller som flyger snabbare än 19 meter/sekund kräver att fjärrpiloten har genomfört utbildning och har A3-drönarkort. De får flygas på ett säkert avstånd på minst 150 meter i sidled från bostads-, affärs, industri- eller rekreationsområden.
Hur blir det från och med den 1 januari 2024?
Från och med den 1 januari 2024 kommer drönare som saknar C-klassning men som redan har släppts ut på marknaden före det datumet att kunna fortsätta flyga
- som begränsad A1 om de väger mindre än 250 g (enligt artikel 20a i EU 2019/947), eller
- som A3 om de väger mindre än 25 kg (enligt artikel 20b i EU 2019/947).
Drönare som både saknar C-klassning och släpps ut på marknaden den 1 januari 2024 eller senare kommer enbart att kunna fortsätta flyga antingen med tillstånd från Transportstyrelsen inom den specifika kategorin eller inom ramen för en modellflygklubb.
Har du en privatbyggd drönare? Då sker det inga ändringar från 31 december, utan samma regler som tidigare fortsätter att gälla.
Fler frågor och svar kring övergångsreglerna
Notera att en produkt räknas som utsläppt på marknaden när den för första gången tillhandahålls på EU-marknaden. Med "tillhandahålla" menas att produkten levereras för distribution, förbrukning eller användning på EU-marknaden i samband med kommersiell verksamhet, mot betalning eller kostnadsfritt. Det är endast två kategorier ekonomiska aktörer som får släppa ut produkter på marknaden: tillverkare och importörer.
Ja, en uppgradering av drönare är möjlig under förutsättning att tillverkaren kan visa att den konverterade drönaren överensstämmelse med kraven i förordningen (EU) 2019/945.
Läs mer om tillverkning och försäljning av drönare.
Hade du nytta av informationen på den här sidan?
Tack för att du lämnade ett omdöme!


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0152.jsonl--Q484000--Civil användning i Sverige-1--sv-0152-595

Drönare (luftfarkost)

Drönarens användningsområden är många och olika som till exempel leksaksdrönare, tävlingsdrönare, foto- och videodrönare eller drönare för industriell verksamhet. Flygning med drönare regleras av lagar och föreskrifter som gäller för all luftfart. Vilka regler som gäller och om det krävs tillstånd beror främst på vad drönaren skall användas till.

 EU-gemensamma drönarregler från 1 januari 2021
För att underlätta utvecklingen av drönare och samtidigt behålla den höga säkerheten i takt med att trafiken ökar, gäller nya drönarregler från och med den 1 januari 2021. Reglerna är gemensamma inom hela EU.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0152.jsonl--Q484000--Civil användning i Sverige-1--sv-0152-596

Drönare (luftfarkost)

Drönarens användningsområden är många och olika som till exempel leksaksdrönare, tävlingsdrönare, foto- och videodrönare eller drönare för industriell verksamhet. Flygning med drönare regleras av lagar och föreskrifter som gäller för all luftfart. Vilka regler som gäller och om det krävs tillstånd beror främst på vad drönaren skall användas till.

 EU-gemensamma drönarregler från 1 januari 2021
För att underlätta utvecklingen av drönare och samtidigt behålla den höga säkerheten i takt med att trafiken ökar, gäller nya drönarregler från och med den 1 januari 2021. Reglerna är gemensamma inom hela EU.  Drönare delas in i öppen, specifik och certifierad kategori. Det finns krav på bland annat registrering av operatörer (den som har ansvaret för drönaren), 16 års åldersgräns för fjärrpiloter (den som kontrollerar drönaren) och 18 års åldersgräns för operatörer, utbildning av fjärrpiloter och C-klassificering av drönare.

Nedan visas en förenklad översikt av vilka krav på drönarkort som gäller för den de olika C-klasserna av drönare inom den öppna kategorin.


Norrlands trängbataljon

Norrlands trängbataljon (Trängbat/I 5), tidigare Norrlands trängkår (T 3), var ett trängförband inom svenska armén som verkade i olika former åren 1893–2004. Förbandsledningen var mot slutet förlagd i Östersunds garnison i Östersund.Braunstein (2003), s. 277-279Kjellander (2003), s. 293-294Holmberg (1993), s. 42

Förbandet sattes upp 1893 som Norrlands trängbataljon och förlades till en början till Fredrikshovs slott i Stockholm i väntan på att kasernetablissement skulle uppföras i Sollefteå, dit flytten skedde 1898. År 1902 omorganiserades bataljonen till att bli Norrlands trängkår.

Den rangordning som hade fastställts i 1634 års regeringsform började halta och skapa luckor efter freden i Fredrikshamn den 17 september 1809, då Finland tillföll Ryssland och de svenska regementen i Finland upplöstes. Därmed fanns det ett behov med att skapa ett nytt system. Under kronprins Karl Johans tid infördes 1816 ett nytt numreringssystem, där de svenska regementena genom en generalorder den 26 mars 1816 tillfördes ett officiellt ordningsnummer.von Konow (1987), s. 19 Till grund för numreringen låg inte bara ett regementes status, utan också de svenska landskapens inbördes ordning, samt att Svealand, Götaland och Norrland skulle varvas. De lägsta ordningsnumren tilldelades "liv- och hus- trupperna". Dessa nummer hade dock ingenting med rangordningen att göra, vilket bland annat framgår av gamla förteckningar där infanteri- och kavalleriförband är blandade just med hänsyn till rang och värdighet.Björkenstam (1994), s. 10-11 När Norrlands trängkår bildades 1893 tilldelades kåren ordningsnumret № 3.

I samband med 1914 års härordning justerades 1914 samtliga ordningsnummer inom armén. För till exempel Norrlands trängkår innebar det att regementet blev tilldelad beteckningen T 3. Justeringen av beteckningen gjordes för att särskilja regementen och kårer mellan truppslagen. Det med bakgrund till att namn och nummer som till exempel № 3 Livregementets grenadjärkår och № 3 Livregementets husarkår kunde förefalla egendomliga för den som inte kände till att förbanden ifråga tillhörde skilda truppslag.von Konow (1987), s. 18Björck (1996), s. 301

Genom försvarsbeslutet 1948 beslutade riksdagen att avveckla tygtrupperna och intendenturtrupperna som truppslag. De ingående förbanden i truppslagen uppgick under åren 1948–1951 i trängtrupperna. Genom den omorganisationen upphöjdes kåren den 1 juli 1949 till regemente och antog namnet Norrlands trängregemente (T 3). Den 1 juli 1951 tillkom Tredje intendenturkompaniet (Int 3).

I samband med OLLI-reformen vilken genomfördes inom försvaret åren 1973–1975, sammanslogs Västernorrlands regemente (I 21) med Västernorrlands försvarsområde (Fo 23) och bildade 1974 försvarsområdesregemente I 21/Fo 23. Detta medförde att Norrlands trängregemente som ingick i Västernorrlands försvarsområde kom att bli ett B-förband (utbildningsregemente) och dess mobiliserings- och materialansvar överfördes till Västernorrlands regemente, som blev ett A-förband (försvarsområdesregemente).

Den 1 juli 1983 uppgick regementet i Sollefteå armégarnison (SAG), vilken var en försöksorganisation bestående av Västernorrlands regemente (I 21), försvarsområdesstaben (Fo 23) och Ångermanlandsbrigaden (NB 51). Den 30 juni 1990 upplöstes försöksorganisation och Norrlands trängregemente blev åter ett självständigt förband.Holmberg (1993), s. 42

Som ett led i försvarsutredning 1988 föreslog regeringen i sin proposition 1989/90:9 att Norrlands trängregemente skulle avvecklas, men att en underhållsenhet skulle bibehållas i Sollefteå, för att istället ingå i Västernorrlands regemente. Vidare ansågs att något av arméförbanden i Boden borde ges ansvaret för den del av utbildningen vid T 3 som flyttas till övre Norrland. Någon avveckling av Norrlands trängregemente blev aldrig verklig, istället beslutades att Norrlands trängregemente skulle lämna sitt kasernetablissement på Trängvägen, för att samlokaliseras med Västernorrlands regemente (I 21) i kasernetablissementet i Hågesta. Inför försvarsbeslutet 1992 hade ÖB föreslagit att avveckla hela garnisonen, men regeringen ansåg då att de regionalpolitiska konsekvenserna vägde tyngre än de operativa och försvarsekonomiska konsekvenserna och ansåg att ÖB:s förslag framstod som mindre lämpligt. Med försvarsbeslutet kom samtliga utbildningsregementen som inte uppsatte ett krigsförband i storlek av ett regemente inte heller att benämnas regemente. Detta då regeringen ansåg att grundorganisationen skulle spegla krigsorganisationen. I samband med detta reducerades regementet den 1 juli 1994 till kår och antog sitt gamla namn Norrlands trängkår (T 3).

Inför försvarsbeslutet 2000 stod det klart att en av de två trängkårerna, Göta trängkår (T 2) och Norrlands trängkår (T 3), skulle avvecklas. Regeringen ansåg att trängkåren i Skövde hade bäst förutsättningar till att utvecklas till en försvarsmaktsgemensam huvudenhet för underhållstjänst. Detta delvis på grund av att regeringen även föreslog en avveckling av Västernorrlands regemente (I 21) samt Ångermanlandsbrigaden (NB 21), vilket skulle lämna Norrlands trängkår ensamt inom Sollefteå garnison. Till Göta trängkårs fördel ansåg regeringen närheten inom Skövde garnison till mekaniserade förband, militärområdesverkstaden, mekanikerskola samt närhet till Försvarsmedicincentrum samt ett flertal större sjukhus. Dock ansåg regeringen att det borde finnas underhållsutbildning med vinterutbildning i norra Sverige, vilken då skulle förläggas till Östersunds garnison och samlokaliserades med Arméns tekniska skola (ATS) och Motorskolan (MS). Därmed avvecklades Norrlands trängkår den 30 juni 2000 som självständigt förband för att den 1 juli 2000 uppgå som en utbildningsbataljon under namnet Norrlands trängbataljon (Trängbat/I 5) i Jämtlands fältjägarregemente (I 5). Bataljonen började inordnas den 1 juli 2000 och den 31 mars 2001 var avvecklingsarbetet slutfört i Sollefteå.

I samband med försvarsbeslutet 2004 beslutade riksdagen att bataljonen tillsammans med Jämtlands fältjägarregemente skulle upplösas och avvecklas. Den 31 december 2004 avvecklades bataljonen och från den 1 januari 2005 övergick bataljonen till en avvecklingsorganisation, vilken fick verka fram till dess att avvecklingen skulle vara slutförd senast den 30 juni 2006.  Den ceremoniella avvecklingen skedde den 8 april 2005 och den 17 juni 2005 genomfördes en gemensam avvecklingsceremoni för de förband och skolor i Östersunds garnison som berördes av försvarsbeslutet. Ceremonin hölls på Österängsparken i Östersund


Norrlands trängbataljon

Förbandet sattes upp 1893 som Norrlands trängbataljon och förlades till en början till Fredrikshovs slott i Stockholm i väntan på att kasernetablissement skulle uppföras i Sollefteå, dit flytten skedde 1898. År 1902 omorganiserades bataljonen till att bli Norrlands trängkår.

Den rangordning som hade fastställts i 1634 års regeringsform började halta och skapa luckor efter freden i Fredrikshamn den 17 september 1809, då Finland tillföll Ryssland och de svenska regementen i Finland upplöstes. Därmed fanns det ett behov med att skapa ett nytt system. Under kronprins Karl Johans tid infördes 1816 ett nytt numreringssystem, där de svenska regementena genom en generalorder den 26 mars 1816 tillfördes ett officiellt ordningsnummer.von Konow (1987), s. 19 Till grund för numreringen låg inte bara ett regementes status, utan också de svenska landskapens inbördes ordning, samt att Svealand, Götaland och Norrland skulle varvas. De lägsta ordningsnumren tilldelades "liv- och hus- trupperna". Dessa nummer hade dock ingenting med rangordningen att göra, vilket bland annat framgår av gamla förteckningar där infanteri- och kavalleriförband är blandade just med hänsyn till rang och värdighet.Björkenstam (1994), s. 10-11 När Norrlands trängkår bildades 1893 tilldelades kåren ordningsnumret № 3.

I samband med 1914 års härordning justerades 1914 samtliga ordningsnummer inom armén. För till exempel Norrlands trängkår innebar det att regementet blev tilldelad beteckningen T 3. Justeringen av beteckningen gjordes för att särskilja regementen och kårer mellan truppslagen. Det med bakgrund till att namn och nummer som till exempel № 3 Livregementets grenadjärkår och № 3 Livregementets husarkår kunde förefalla egendomliga för den som inte kände till att förbanden ifråga tillhörde skilda truppslag.von Konow (1987), s. 18Björck (1996), s. 301

Genom försvarsbeslutet 1948 beslutade riksdagen att avveckla tygtrupperna och intendenturtrupperna som truppslag. De ingående förbanden i truppslagen uppgick under åren 1948–1951 i trängtrupperna. Genom den omorganisationen upphöjdes kåren den 1 juli 1949 till regemente och antog namnet Norrlands trängregemente (T 3). Den 1 juli 1951 tillkom Tredje intendenturkompaniet (Int 3).

I samband med OLLI-reformen vilken genomfördes inom försvaret åren 1973–1975, sammanslogs Västernorrlands regemente (I 21) med Västernorrlands försvarsområde (Fo 23) och bildade 1974 försvarsområdesregemente I 21/Fo 23. Detta medförde att Norrlands trängregemente som ingick i Västernorrlands försvarsområde kom att bli ett B-förband (utbildningsregemente) och dess mobiliserings- och materialansvar överfördes till Västernorrlands regemente, som blev ett A-förband (försvarsområdesregemente).

Den 1 juli 1983 uppgick regementet i Sollefteå armégarnison (SAG), vilken var en försöksorganisation bestående av Västernorrlands regemente (I 21), försvarsområdesstaben (Fo 23) och Ångermanlandsbrigaden (NB 51). Den 30 juni 1990 upplöstes försöksorganisation och Norrlands trängregemente blev åter ett självständigt förband.Holmberg (1993), s. 42


Norrlands trängbataljon

Förbandet sattes upp 1893 som Norrlands trängbataljon och förlades till en början till Fredrikshovs slott i Stockholm i väntan på att kasernetablissement skulle uppföras i Sollefteå, dit flytten skedde 1898. År 1902 omorganiserades bataljonen till att bli Norrlands trängkår.

Den rangordning som hade fastställts i 1634 års regeringsform började halta och skapa luckor efter freden i Fredrikshamn den 17 september 1809, då Finland tillföll Ryssland och de svenska regementen i Finland upplöstes. Därmed fanns det ett behov med att skapa ett nytt system. Under kronprins Karl Johans tid infördes 1816 ett nytt numreringssystem, där de svenska regementena genom en generalorder den 26 mars 1816 tillfördes ett officiellt ordningsnummer.von Konow (1987), s. 19 Till grund för numreringen låg inte bara ett regementes status, utan också de svenska landskapens inbördes ordning, samt att Svealand, Götaland och Norrland skulle varvas. De lägsta ordningsnumren tilldelades "liv- och hus- trupperna". Dessa nummer hade dock ingenting med rangordningen att göra, vilket bland annat framgår av gamla förteckningar där infanteri- och kavalleriförband är blandade just med hänsyn till rang och värdighet.Björkenstam (1994), s. 10-11 När Norrlands trängkår bildades 1893 tilldelades kåren ordningsnumret № 3.

I samband med 1914 års härordning justerades 1914 samtliga ordningsnummer inom armén. För till exempel Norrlands trängkår innebar det att regementet blev tilldelad beteckningen T 3. Justeringen av beteckningen gjordes för att särskilja regementen och kårer mellan truppslagen. Det med bakgrund till att namn och nummer som till exempel № 3 Livregementets grenadjärkår och № 3 Livregementets husarkår kunde förefalla egendomliga för den som inte kände till att förbanden ifråga tillhörde skilda truppslag.von Konow (1987), s. 18Björck (1996), s. 301

Genom försvarsbeslutet 1948 beslutade riksdagen att avveckla tygtrupperna och intendenturtrupperna som truppslag. De ingående förbanden i truppslagen uppgick under åren 1948–1951 i trängtrupperna. Genom den omorganisationen upphöjdes kåren den 1 juli 1949 till regemente och antog namnet Norrlands trängregemente (T 3). Den 1 juli 1951 tillkom Tredje intendenturkompaniet (Int 3).

I samband med OLLI-reformen vilken genomfördes inom försvaret åren 1973–1975, sammanslogs Västernorrlands regemente (I 21) med Västernorrlands försvarsområde (Fo 23) och bildade 1974 försvarsområdesregemente I 21/Fo 23. Detta medförde att Norrlands trängregemente som ingick i Västernorrlands försvarsområde kom att bli ett B-förband (utbildningsregemente) och dess mobiliserings- och materialansvar överfördes till Västernorrlands regemente, som blev ett A-förband (försvarsområdesregemente).

Den 1 juli 1983 uppgick regementet i Sollefteå armégarnison (SAG), vilken var en försöksorganisation bestående av Västernorrlands regemente (I 21), försvarsområdesstaben (Fo 23) och Ångermanlandsbrigaden (NB 51). Den 30 juni 1990 upplöstes försöksorganisation och Norrlands trängregemente blev åter ett självständigt förband.Holmberg (1993), s. 42

Som ett led i försvarsutredning 1988 föreslog regeringen i sin proposition 1989/90:9 att Norrlands trängregemente skulle avvecklas, men att en underhållsenhet skulle bibehållas i Sollefteå, för att istället ingå i Västernorrlands regemente. Vidare ansågs att något av arméförbanden i Boden borde ges ansvaret för den del av utbildningen vid T 3 som flyttas till övre Norrland. Någon avveckling av Norrlands trängregemente blev aldrig verklig, istället beslutades att Norrlands trängregemente skulle lämna sitt kasernetablissement på Trängvägen, för att samlokaliseras med Västernorrlands regemente (I 21) i kasernetablissementet i Hågesta. Inför försvarsbeslutet 1992 hade ÖB föreslagit att avveckla hela garnisonen, men regeringen ansåg då att de regionalpolitiska konsekvenserna vägde tyngre än de operativa och försvarsekonomiska konsekvenserna och ansåg att ÖB:s förslag framstod som mindre lämpligt. Med försvarsbeslutet kom samtliga utbildningsregementen som inte uppsatte ett krigsförband i storlek av ett regemente inte heller att benämnas regemente. Detta då regeringen ansåg att grundorganisationen skulle spegla krigsorganisationen. I samband med detta reducerades regementet den 1 juli 1994 till kår och antog sitt gamla namn Norrlands trängkår (T 3).

Inför försvarsbeslutet 2000 stod det klart att en av de två trängkårerna, Göta trängkår (T 2) och Norrlands trängkår (T 3), skulle avvecklas. Regeringen ansåg att trängkåren i Skövde hade bäst förutsättningar till att utvecklas till en försvarsmaktsgemensam huvudenhet för underhållstjänst. Detta delvis på grund av att regeringen även föreslog en avveckling av Västernorrlands regemente (I 21) samt Ångermanlandsbrigaden (NB 21), vilket skulle lämna Norrlands trängkår ensamt inom Sollefteå garnison.


Södermanlands flygflottilj

Södermanlands flygflottilj (F 11) eller F 11 Nyköping var en flygflottilj inom svenska flygvapnet som verkade i olika former åren 1941–1980. Förbandsledningen var förlagd i Nyköpings garnison vid Skavsta flygplats.Braunstein (2005), s. 83-85

Flottiljens spaningsflygdivisioner skilde sig i stor utsträckning mot attack- och jaktflottiljerna. Då divisionerna fram till mitten av 1950-talet var sammansatta med upp till tre olika flygplanstyper. Andra avvikelser mot attack- och jaktflottiljerna var att spaningsdivisionerna opererade självständiga, istället för i flottilj. Något som återspeglade sig i krigsorganisationen och fredsorganisationen, då fredsflygdivisionerna vid mobilisering delades till två. F 11 kom från 1959 att organisera krigsdivisionerna 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8 och 10. I samband med att flottiljen beväpnades med S 35 Draken, fick 2:a och 3:e divisionen Sigurd som ny anropssignal. Vilket medförde att flottiljen hade anropssignalen Kalle för S 32 Lansen och Sigurd för S 35 Draken.

Beteckning  Namn  Aktiv  Anmärkning Kalle Röd  111. spaningsflygdivisionen  1940–1978  Delvis överförd 1978 till F 17 Sigurd Blå  112. spaningsflygdivisionen  1941–1979  Delvis överförd 1979 till F 17 Sigurd Gul  113. spaningsflygdivisionen  1942–1976  Delvis överförd till F 13 som Martin Röd Kalle Svart  115. spaningsflygdivisionen  1949–1976  Överförd till F 13 som Martin Röd FV UndS  Flygvapnets underrättelseskola  1974–1980  Överförd till F 13

111. spaningsflygdivisionen
111. spaningsflygdivisionen eller Kalle Röd var 1. divisionen vid flottiljen och bildades i mars 1940 som en fjärrspaningsflyggrupp vid Östgöta flygflottilj. Senare under samma år utökades gruppen till att omfatta en fjärrspaningsflygdivision. Den 1 oktober 1941 överfördes divisionen till Södermanlands flygflottilj, och från den 15 oktober ingick divisionen i krigsorganisationen. Divisionen var en av två vid flottiljen som aldrig kom att beväpnas med S 35E Draken. Den 18 november 1978 togs det farväl av Lansen vid flottiljen. Kalle Röd, var då sedan drygt två år tillbaka den enda kvarvarande Lansen-divisionen vid F 11. På flygprogrammet stod det navigeringsflygning, som skulle göras över Södermanland i en formation bestående av två fyrgrupp. I och med denna avslutningsflygning, blev det även slutet för Lansen som operativ i en stridsflygdivision. Den 16 februari 1978 genomfördes den sista flygningen med attackversionen av Lansen vid 61. attackflygdivisionen (Filip Röd) vid Västgöta flygflottilj (F 6) i Karlsborg. I samband med att divisionen upplöstes kom delar av den att överföras till 172. spaningsflygdivisionen (Quintus Blå) vid Blekinge flygflottilj.

112. spaningsflygdivisionen
112. spaningsflygdivisionen eller Sigurd Blå var 2. divisionen vid flottiljen och bildades bildades 1941. Från den 29 december 1941 ingick flygdivisionen i krigsorganisationen och försågs med spaningsversionen av Caproni Ca.313. Divisionen var tillsammans med 113. spaningsflygdivisionen (Sigurd Gul) och 211. spaningsflygdivisionen (Urban Röd) vid F 21, de sista operativa stridsflygdivisionerna som flög S 29 Tunnan. Mellan åren 1965 och 1966 ombeväpnades divisionen till S 35E Draken. Den Draken som finns utställd på F 11 museum, var operativ som Sigurd 16 vid Sigurd Blå. I samband med riksdagsbeslutet gällande avveckling av flottiljen, blev Sigurd Blå den sista operativa divisionen vid flottiljen. Under det sista halvåret divisionen var operativ, kom den att bistå omskolningen av 172. jaktflygdivisionen till 172. spaningsflygdivisionen (Quintus Blå) vid F 17. F 17 var en av de flottiljer som skulle överta spaningsuppgifter från F 11, men då med SF 37 och SH 37. Den 20 juni 1979 genomfördes den sista flygningen vid divisionen, tio S 35E Draken hade ställts upp för dagen, åtta för flygning och två som reserver, vilka sedan gjorde en formationsflygning över Södermanland. Formationsflygningen genomfördes i två fyrgrupper, vilka leddes av flygchefen Sven Sjöling, och markerade slutet på flygverksamheten vid flottiljen. Efter att Sigurd Blå upplösts kom delar av den att överföras till Quintus Blå vid F 17.

113. spaningsflygdivisionen
113. spaningsflygdivisionen eller Sigurd Gul var 3. divisionen vid flottiljen och bildades bildades 1942. Från den 1 juli 1942 ingick flygdivisionen i krigsorganisationen och försågs med spaningsversionen av Caproni Ca.313. Divisionen var tillsammans med 112. spaningsflygdivisionen (Sigurd Blå) och 211. spaningsflygdivisionen (Urban Röd) vid F 21, de sista operativa stridsflygdivisionerna som flög S 29 Tunnan. Mellan åren 1965 och 1966 ombeväpnades divisionen till S 35E Draken. I samband med avvecklingen av F 11, kom divisionen tillsammans med 115. spaningsflygdivisionen (Kalle Svart), från den 1 oktober 1976 bilda en ny spaningsdivision vid F 13. Där 131. jaktflygdivisionen (Martin Röd) omorganiserades till 131. spaningsflygdivisionen.

115. spaningsflygdivisionen
115. spaningsflygdivisionen eller Kalle Svart var 5. divisionen vid flottiljen och bildades den 1 maj 1949 som 4. divisionen. I början av 1950-talet kom i början av 1950-talet att ombenämnas som 5. divisionen. Det på grund av att 4. divisionen i vid Flygvapnets flottiljer i regel var en utbildningsenhet och ett markförband. Vid bildandet av divisionen 1949 tillfördes divisionen personal från Roslagens flygflottilj (F 2) som avvecklades, och Östgöta flygflottilj (F 3) som omorganiserades till jaktflottilj. Divisionen beväpnades med Supermarine Spitfire som i Flygvapnet betecknades S 31. År 1955 omskolades divisionen till spaningsversionen av Tunnan, som flögs fram till 1958, då divisionen omskolades till spaningsversionen Lansen. Lansen blev den sista flygplanstypen vid divisionen. I samband med avvecklingen av F 11, kom divisionen tillsammans med 113. spaningsflygdivisionen (Sigurd Gul), från den 1 oktober 1976 bilda den nya 131. spaningsflygdivisionen vid F 13. Där 1. divisionen (Martin Röd) omorganiserades från jakt till spaning. I samband med att divisionen upplöstes, hade personalen spelat in en EP-skiva med låten "Ring så spelar vi"

"Ring så spelar vi " med Kalle Svart
När en sommarpratare i radion för xx antal år sedan spelade en låt med Kalle Svart trodde jag att han/hon egentligen intoducerade denna som en dito med Asta Kask!? Nja, det lät inte riktigt som så. Vill minnas att personen i radion därefter berättade om ett gravöl på F 11 i Nyköping på 70-talet.
Kalle Svart (med andra ord 5/F 11) hade spelat in en EP-skiva i samband med sin nedläggning i slutet av 1976. Det var just detta som jag fiskade lite efter i förra inlägget...och vår vän Henrik fiskade då upp denna plattityd från sin källare samt skickade bilden. Tackar!
På repertoaren:
SIDA A
1. 5:ES FLYGARGÄNG
2. SPANINGSBALLADEN
SIDA B
1. HAVSÖVERVAKNINGSVALSEN
2. SKAVSTAVISAN
3. 32:AN
1976, alltså några år tidigare än Adam Gul Band och deras medverkan i TV-programmet Nöjesmaskinen.
Rätt svar från Vargön alltså, dessutom med egen skiva i potten. Nästa slutsiffra är tre, detta nedre Medelpad. Vi har grön lykta från Kjell Fröderberg i grammofonarkivet...


Södermanlands flygflottilj


Starbucks

miniatyr|Ett Starbuckskafé i Leeds.
miniatyr|right|The Starbucks Center, Seattle. Starbucks huvudkontor som ursprungligen var distributionscenter för Sears, Roebuck and Co. kataloger.
Starbucks Corporation är en amerikansk kafékedja för espressodrycker med 24 395 kaféer (butiker) i 74 länder. Siffran inkluderar (september 2016)  17 i Norge, drygt 13 279 i USA, följt av 1 324 i Kanada, fler än tusen i Japan, 851 i Kina och 806 i Storbritannien. I USA är man sett till intäkter landets tredje största snabbmatskedja efter McDonalds och Subway.

Starbucks första svenska kafé öppnade den 18 februari 2010 på Terminal 5 på Arlanda flygplats utanför Stockholm. Sedan dess har totalt tre Starbucks öppnat på flygplatsen på olika sidor av säkerhetskontrollen. Starbucks första svenska kafé ute på gatan öppnade den 9 december 2014 på Stureplan i centrala Stockholm.Starbucks Sverige - UMOE Restaurants Pressmeddelande, 9 december 2014

I Sverige hade Starbucks som mest 17 butiker. I februari 2021 återstod sex butiker i Sverige.

miniatyr|Starbucks Coffee, Götgatan 40, Stockholm
Sverige
Starbucks meddelade i oktober 2009 att företaget skulle öppna ett kafé på Arlanda flygplats utanför Stockholm.http://www.e24.se/business/konsumentvaror/sveriges-forsta-starbucks_1633909.e24 Detta blev Sveriges första Starbucks. SSP driver, förutom tre Starbucks på Arlanda, flera verksamheter under olika varumärken på Stockholms Centralstation, också där en Starbucks. Den 24 januari 2012 öppnade Starbucks ett kafé på Göteborgs centralstation, och den 22 februari 2012 även på Malmö Centralstation. Den 17 december 2013 tillkom en Starbucks vid food courten i norra hallen på Stockholms centralstation.SSP Pressmeddelande, 17 december 2013

Starbucks Sverige har under 2015 planer på att öppna ett flertal butiker runt om i landet, varav knappt hälften planeras till Stockholmsområdet på platser med mycket folk som stadskärnor, shoppinggallerior och järnvägsstationer. I Stockholm vill man främst till attraktiva adresser med lokaler i hörnlägen, enligt Fastighetsvärlden. Efter storsatsningen i Stockholm kommer man att fortsätta till andra städer i landet, till en början de största städerna .

I januari 2017 stängdes kaféet på Malmö centralstation. En av anledningarna till detta var att lokalen ansågs vara för stor.https://www.sydsvenskan.se/2017-01-24/starbucks-stanger-sitt-enda-kafe-i-malmo Samma år stängde även kaféet på Terminal 5 på Arlanda och kaféet i Häggvik. I november 2018 stängdes enheten på Göteborgs centralstation och i juli 2019 stängdes även den i Västerås.https://www.fastighetsvarlden.se/notiser/starbucks-har-stangt-mer-an-var-fjarde-i-sverige


Starbucks


Starbucks

miniatyr|Starbucks Coffee, Götgatan 40, Stockholm
Sverige
Starbucks meddelade i oktober 2009 att företaget skulle öppna ett kafé på Arlanda flygplats utanför Stockholm.http://www.e24.se/business/konsumentvaror/sveriges-forsta-starbucks_1633909.e24 Detta blev Sveriges första Starbucks.


Starbucks

miniatyr|Starbucks Coffee, Götgatan 40, Stockholm
Sverige
Starbucks meddelade i oktober 2009 att företaget skulle öppna ett kafé på Arlanda flygplats utanför Stockholm.http://www.e24.se/business/konsumentvaror/sveriges-forsta-starbucks_1633909.e24 Detta blev Sveriges första Starbucks. SSP driver, förutom tre Starbucks på Arlanda, flera verksamheter under olika varumärken på Stockholms Centralstation, också där en Starbucks. Den 24 januari 2012 öppnade Starbucks ett kafé på Göteborgs centralstation, och den 22 februari 2012 även på Malmö Centralstation. Den 17 december 2013 tillkom en Starbucks vid food courten i norra hallen på Stockholms centralstation.SSP Pressmeddelande, 17 december 2013

Starbucks Sverige har under 2015 planer på att öppna ett flertal butiker runt om i landet, varav knappt hälften planeras till Stockholmsområdet på platser med mycket folk som stadskärnor, shoppinggallerior och järnvägsstationer. I Stockholm vill man främst till attraktiva adresser med lokaler i hörnlägen, enligt Fastighetsvärlden. Efter storsatsningen i Stockholm kommer man att fortsätta till andra städer i landet, till en början de största städerna .


Stora Essingen

Stora Essingen är en ö och en stadsdel i Stockholm, intill Lilla Essingen i Mälaren. Ön är 73 hektar stor, och omges av Essingefjärden, Essingedjupet, Essingesundet, Klubbfjärden och Oxhålet. Stadsdelen gränsar till Fredhäll, Lilla Essingen, Gröndal, Smedslätten, Äppelviken samt till Alvik. Ön tillhör Kungsholmens stadsdelsområde. Tidigare namn var bland annat Store Äsingen och Stora Hessingen.

Stora Essingen tillhörde tidigare Bromma socken som inkorporerades med Stockholms stad 1916. Fram till 1955 tillhörde den Bromma församling, därefter i den nybildade Essinge församling. Essingeöarna räknades förr till Västerort, men ingår numera i Stockholms innerstad.

miniatyr|Stadsplanen från 1923 (södra del).
miniatyr|vänster|stående=0.8|Stadsplanen från 1931.
Den första stadsplanen fastställdes i juli 1923. Den hade upprättats av dåvarande stadsplanedirektören Per Olof Hallman. I hans stadsplan förskrevs ett centralt beläget torg och en offentlig byggnad samt en park inordnade i ett axialt sammanhang. Vidare skulle öns huvudgata (Essingestråket) bli en 24 meter bred esplanad som fortsatte åt båda håll i broar till Gröndal respektive Smedslätten. Ingen av dessa broar blev byggda men namnberedningen hade gett dem sina namn: S:t Örjansbron respektive Atlandsbron.Stora Essingen av Eric Stapelberg, 1966, sid. 19 Den första fasta broförbindelsen tillkom i december 1928 med Stora Essingebron till Lilla Essingen. Först nu tog tomtförsäljningen fart, men AB Stora Essingen hade då redan anmält likvidation.

Det följde ytterligare reviderade stadsplaner, 1938 för öns södra delar och 1939 för öns norra delar. Stora Essingens centrala område exploaterades för bebyggelse med flerbostadshus i tre våningar och här anlades även öns ”centrum” med Essingetorget.

DIGITAL PRENUMERATION
Nu kan du läsa DN gratis året ut!
Alla artiklar gratis fram till 31 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Stora Essingen

miniatyr|Stadsplanen från 1923 (södra del).
miniatyr|vänster|stående=0.8|Stadsplanen från 1931.
Den första stadsplanen fastställdes i juli 1923. Den hade upprättats av dåvarande stadsplanedirektören Per Olof Hallman. I hans stadsplan förskrevs ett centralt beläget torg och en offentlig byggnad samt en park inordnade i ett axialt sammanhang. Vidare skulle öns huvudgata (Essingestråket) bli en 24 meter bred esplanad som fortsatte åt båda håll i broar till Gröndal respektive Smedslätten. Ingen av dessa broar blev byggda men namnberedningen hade gett dem sina namn: S:t Örjansbron respektive Atlandsbron.Stora Essingen av Eric Stapelberg, 1966, sid. 19 Den första fasta broförbindelsen tillkom i december 1928 med Stora Essingebron till Lilla Essingen. Först nu tog tomtförsäljningen fart, men AB Stora Essingen hade då redan anmält likvidation.

År 1931 kom en ny, ändrad stadsplan, utformad av arkitekt Thure Bergentz och signerad av stadsplanedirektören Albert Lilienberg vid Stockholms stadsbyggnadskontor. I den skedde ändringar "som visat sig önskvärda vid områdets exploatering och i huvudsak beröra ännu ej bebyggda delar av ön..." Fortfarande är broar till Gröndal respektive Smedslätten antydda i planen. Väster om Essingetorget på kvarteret Essingeslätten vid Essingestråket 26-28 avsattes i stadsplanen ett större område för "allmänt ändamål" (A). Här uppfördes 1932 Stora Essingens folkskola efter ritningar av arkitekt Ture Ryberg.Skoldatabas: Essingeskolan Förutom den kommunala grundskolan Essingeskolan finns här sedan 1975 även den privata gymnasieskolan Lycée Français Saint Louis de Stockholm.

Ytterligare mark för "allmänt ändamål" var reserverat för en framtida kyrkbyggnad på öns båda höjdplatåer. På den ena, lägre toppen, kom Essinge kyrka att uppföras, ritad av arkitekt Cyrillus Johansson och invigd 1959. Bebyggelse med kyrka på den högre toppen (kallad Kungsklippan) slopades 1945 och området utlades som parkmark.Utlåtande angående förslag till ändring av stadsplanen för del av kvarteret Gammelgården (kallad Kungsklippan) inom stadsdelen Stora Essingen (nr 188, år 1945). Söder om Essingetorget redovisade stadsplanen mark för "idrottsändamål" (Y).


Stora Essingen

miniatyr|Stadsplanen från 1923 (södra del).
miniatyr|vänster|stående=0.8|Stadsplanen från 1931.
Den första stadsplanen fastställdes i juli 1923. Den hade upprättats av dåvarande stadsplanedirektören Per Olof Hallman. I hans stadsplan förskrevs ett centralt beläget torg och en offentlig byggnad samt en park inordnade i ett axialt sammanhang. Vidare skulle öns huvudgata (Essingestråket) bli en 24 meter bred esplanad som fortsatte åt båda håll i broar till Gröndal respektive Smedslätten. Ingen av dessa broar blev byggda men namnberedningen hade gett dem sina namn: S:t Örjansbron respektive Atlandsbron.Stora Essingen av Eric Stapelberg, 1966, sid. 19 Den första fasta broförbindelsen tillkom i december 1928 med Stora Essingebron till Lilla Essingen. Först nu tog tomtförsäljningen fart, men AB Stora Essingen hade då redan anmält likvidation.

År 1931 kom en ny, ändrad stadsplan, utformad av arkitekt Thure Bergentz och signerad av stadsplanedirektören Albert Lilienberg vid Stockholms stadsbyggnadskontor. I den skedde ändringar "som visat sig önskvärda vid områdets exploatering och i huvudsak beröra ännu ej bebyggda delar av ön..." Fortfarande är broar till Gröndal respektive Smedslätten antydda i planen. Väster om Essingetorget på kvarteret Essingeslätten vid Essingestråket 26-28 avsattes i stadsplanen ett större område för "allmänt ändamål" (A). Här uppfördes 1932 Stora Essingens folkskola efter ritningar av arkitekt Ture Ryberg.Skoldatabas: Essingeskolan Förutom den kommunala grundskolan Essingeskolan finns här sedan 1975 även den privata gymnasieskolan Lycée Français Saint Louis de Stockholm.

Ytterligare mark för "allmänt ändamål" var reserverat för en framtida kyrkbyggnad på öns båda höjdplatåer. På den ena, lägre toppen, kom Essinge kyrka att uppföras, ritad av arkitekt Cyrillus Johansson och invigd 1959. Bebyggelse med kyrka på den högre toppen (kallad Kungsklippan) slopades 1945 och området utlades som parkmark.Utlåtande angående förslag till ändring av stadsplanen för del av kvarteret Gammelgården (kallad Kungsklippan) inom stadsdelen Stora Essingen (nr 188, år 1945). Söder om Essingetorget redovisade stadsplanen mark för "idrottsändamål" (Y). Här anlades Stora Essingens IP. Redan 1928 bildades Essinge Båtsällskap (ej att förväxla med Essinge Båtklubb som ligger på Lilla Essingen) med egen småbåtshamn belägen i Essingedjupet och ytterligare en vid Oxhålshamnen i Oxdjupet.Essinge Båtsällskap


Ayaan Hirsi Ali

Ayaan Hirsi Ali, fullständigt namn Ayaan Hirsi Magan Isse Guleid Ali Wai'ays Muhammad Ali Umar Osman Mahamud, född 13 november 1969 i Mogadishu, är en somalisk-nederländsk-amerikansk aktivist, författare samt tidigare politiker och parlamentsledamot för Nederländernas högerliberala parti VVD mellan 2002 och 2006. Sedan 2006 är hon bosatt i USA och knuten till American Enterprise Institute i Washington DC.

Efter arbete som tolk på bland annat flera abortkliniker och kvinnohus och studier i statskunskap vid universitetet i Leiden, valdes hon 2003 in i parlamentet för det liberala partiet VVD.

Tillsammans med filmaren Theo van Gogh gjorde hon 2004 den kontroversiella kortfilmen Underkastelse, som handlar om kvinnoförtrycket inom islam. Filmen väckte ilska bland många muslimer i Nederländerna, som såg filmen som hädelse. Den 2 november 2004 mördades van Gogh av en muslimsk fanatiker. På van Goghs döda kropp fanns ett brev med dödshot även mot Hirsi Ali. Sedan dess lever hon på hemlig adress och under ständigt livvaktsskydd. Händelserna har bidragit till att de flesta nederländska partier förordar en strikt invandringspolitik, där kraven för att släppas in i landet hör till de hårdaste inom EU och inbegriper både språktest och prov på kunskaper om landets kultur.

Ayaan Hirsi Ali avgick från parlamentet 16 maj 2006. Orsaken är att det kommit fram att Ali ljugit för att få uppehållstillstånd – en känslig fråga för VVD, som driver en restriktiv invandringspolitik. Ali fick sitt medborgarskap indraget – av före detta partikamraten, invandrarminister Rita Verdonk.

Verdonks agerande ledde till en intensiv debatt i parlamentet som resulterade i att Verdonk fick välja mellan att avgå eller att ge Ayaan Hirsi Ali sitt medborgarskap åter. Hirsi Ali återfick medborgarskapet, men var tvungen att skriftligt ta på sig skulden för det inträffade. När detta i sin tur uppdagades kom nya krav på att Verdonk skulle avgå och en misstroendeomröstning ägde rum i parlamentet där ett av koalitionspartierna, D66, röstade mot Verdonk. Efter ett regeringssammanträde meddelades att Verdonk inte skulle avgå och i stället föll Jan Peter Balkenendes regering

Indraget medborgarskap omprövas
Efter en holländsk proteststorm meddelar landets migrationsminister Rita Verdonk på onsdagen att hon kommer att ompröva sitt beslut att beröva den liberala parlamentsledamoten Ayaan Hirsi Ali hennes medborgarskap.
Ayaan Hirsi Ali är känd för sin kritik av islamisk fundamentalism.
Rita Verdonk tvingades backa efter att samtliga parlamentspartier krävde det av henne i en mycket stormig debatt i det holländska parlamentet på tisdagkväll.
Kerstin Brostrand
kerstin.brostrand@sr.se


Ayaan Hirsi Ali

Efter arbete som tolk på bland annat flera abortkliniker och kvinnohus och studier i statskunskap vid universitetet i Leiden, valdes hon 2003 in i parlamentet för det liberala partiet VVD.


Ayaan Hirsi Ali

Efter arbete som tolk på bland annat flera abortkliniker och kvinnohus och studier i statskunskap vid universitetet i Leiden, valdes hon 2003 in i parlamentet för det liberala partiet VVD.

Tillsammans med filmaren Theo van Gogh gjorde hon 2004 den kontroversiella kortfilmen Underkastelse, som handlar om kvinnoförtrycket inom islam. Filmen väckte ilska bland många muslimer i Nederländerna, som såg filmen som hädelse. Den 2 november 2004 mördades van Gogh av en muslimsk fanatiker. På van Goghs döda kropp fanns ett brev med dödshot även mot Hirsi Ali. Sedan dess lever hon på hemlig adress och under ständigt livvaktsskydd. Händelserna har bidragit till att de flesta nederländska partier förordar en strikt invandringspolitik, där kraven för att släppas in i landet hör till de hårdaste inom EU och inbegriper både språktest och prov på kunskaper om landets kultur.


Ayaan Hirsi Ali

År 2005 kom den svenska översättningen av The Caged Virgin: An Emancipation Proclamation for Women and Islam, ungefär "Den inburade oskulden", svensk titel Kräv er rätt! Om kvinnor, islam och en bättre värld. Boken är ett kraftigt angrepp på den islamiska världen och kritiserar flatheten från mångkulturalism mot islams negativa yttringar. Hirsi Ali utsattes för dödshot på grund av boken och en rättssak inleddes på grund av påstådda blasfemiska och stötande inslag, men fallet lades ner. Boken är en samling essäer som givits ut på flera språk och flera upplagor med något varierande urval.

År 2006 gav hon ut

Hon menar inte att invandringen måste upphöra, men att kraven på assimilering och integration måste öka i kraft, och sluta tabubelägga området sexuellt våld för att inte populister och andra högergrupper får monopol på debatten. Boken är skriven mot bakgrund av Migrationskrisen i Europa och Ali använder statistik ifrån bland annat Tyskland och Sverige för att påvisa ökande nivåer av sexuellt våld. Familj Hirsi Ali är sedan 2011 gift med den brittiske historikern och Stanfordprofessorn Niall Ferguson.


Ayaan Hirsi Ali

År 2005 kom den svenska översättningen av The Caged Virgin: An Emancipation Proclamation for Women and Islam, ungefär "Den inburade oskulden", svensk titel Kräv er rätt! Om kvinnor, islam och en bättre värld. Boken är ett kraftigt angrepp på den islamiska världen och kritiserar flatheten från mångkulturalism mot islams negativa yttringar. Hirsi Ali utsattes för dödshot på grund av boken och en rättssak inleddes på grund av påstådda blasfemiska och stötande inslag, men fallet lades ner. Boken är en samling essäer som givits ut på flera språk och flera upplagor med något varierande urval.

År 2006 gav hon ut En fri röst: min självbiografi som självbiografiskt beskriver hennes uppväxt, sin flykt undan ett tvångsäktenskap och sitt politiska arbete i Nederländerna. Recensenten Susanna Popova slås av Hirsi Alis vilja att "hitta ett sätt att bli sig själv" som blir hennes väg att ta sig ur en uppväxt korvstoppad med strukturell könsmaktsordning.


Ayaan Hirsi Ali

År 2005 kom den svenska översättningen av The Caged Virgin: An Emancipation Proclamation for Women and Islam, ungefär "Den inburade oskulden", svensk titel Kräv er rätt! Om kvinnor, islam och en bättre värld. Boken är ett kraftigt angrepp på den islamiska världen och kritiserar flatheten från mångkulturalism mot islams negativa yttringar. Hirsi Ali utsattes för dödshot på grund av boken och en rättssak inleddes på grund av påstådda blasfemiska och stötande inslag, men fallet lades ner. Boken är en samling essäer som givits ut på flera språk och flera upplagor med något varierande urval.

År 2006 gav hon ut En fri röst: min självbiografi som självbiografiskt beskriver hennes uppväxt, sin flykt undan ett tvångsäktenskap och sitt politiska arbete i Nederländerna. Recensenten Susanna Popova slås av Hirsi Alis vilja att "hitta ett sätt att bli sig själv" som blir hennes väg att ta sig ur en uppväxt korvstoppad med strukturell könsmaktsordning.

Boken Nomad: en personlig resa genom civilisationerna, på svenska 2010, är en fortsättning på hennes självbiografiska berättelse, där hon har en tydlig islamkritik av hur islam skapar personligt lidande och hindrar den muslimska världen från att utvecklas.

I boken Reformera islam (2015) står Hirsi Ali fast i sin starka islamkritik, men riktar en uppmaning till muslimer att reformera sin tro.

I februari 2021 publicerade Ali boken Prey: Immigration, Islam, and the erosion of women's rights, på svenska Villebråd, Immigration, islam och kvinnors rättigheter, där hon skriver om hur kvinnor i Europa utsätts för sexuellt våld av unga män ifrån muslimska länder. Hon uttrycker besvikelse mot Europas feminister, som hon menar alltför ofta ursäktar våld mot kvinnor om förövarna själva anses vara offer för till exempel rasism och kolonialism. Hon noterar i boken att det enbart syns män på gatorna i vissa stadsdelar i Bryssel, Paris och London.


Ragnar Billberg

miniatyr|250px|Ragnar Billberg (tredje från vänster) i lustspelet Alarmklockan på Vasateatern 1925. De övriga skådespelarna är Constance Byström, Billbergs hustru Inga Tidblad och Artur Cederborgh.
Ragnar August Billberg, född 8 december 1899 i Stockholm, död 10 augusti 1930 i Paris, var en svensk skådespelare.

Roller (ej komplett)
 År  Roll  Produktion  Regi  Teater 1919  Fru Lecerfs son  Toto (la Griffe) <small> Henry Bernstein  Tor Hedberg  Dramaten Ligneray  Äventyret <small> Gaston Arman de Caillavet och Robert de Flers  Karl Hedberg  Dramaten Betjänt 1  Den gröna fracken <small> Gaston Arman de Caillavet och Robert de Flers  Karl Hedberg  Dramaten En budbärare  Hamlet <small> William Shakespeare  Tor Hedberg  Dramaten Mr Montford  En idealisk äkta man <small> Oscar Wilde  Karl Hedberg  Dramaten Claudius  Fanvakt <small>  Otto Rung  Tor Hedberg  Dramaten Balthasar  Köpmannen i Venedig <small> William Shakespeare  Olof Molander  Dramaten 1920  Georg af Hessen-Darmstadt  Tåget öfver Bält <small> Arnold Munthe  Tor Hedberg  Dramaten Chevalier Corso  Madame Sans-Gêne <small>  Victorien Sardou  Karl Hedberg  Dramaten Zamrjaki  Markis von Keith <small>  Frank Wedekind  Karl Hedberg  Dramaten En ung tjänare  Elektra <small>  Hugo von Hofmannsthal  Tor Hedberg  Dramaten Leroy  Madame Sans-Gêne <small> Victorien Sardou  Karl Hedberg  Dramaten En tysk soldat  Borgmästaren i Stilemonde <small>  Maurice Maeterlinck  Tor Hedberg  Dramaten Nils  Mäster Olof <small> August Strindberg  August Lindberg  Knut Michaelson   Dramaten Förste kyparen  Låt oss skiljas <small>  Victorien Sardou och Émile de Najac  Karl Hedberg  Dramaten 1921  Adrian  Stormen <small> William Shakespeare  Olof Molander  Dramaten Jean  Hemkomsten <small>  Robert de Flers och Francis de Croisset   Karl Hedberg  Dramaten En pipig röst  Den svåra stunden III <small> Pär Lagerkvist  Olof Molander  Dramaten Colin  George Dandin <small> Molière  Olof Molander  Dramaten Sebastian  Stormen <small> William Shakespeare  Olof Molander  Dramaten En ung tjänare  Elektra <small>  Hugo von Hofmannsthal  Tor Hedberg  Dramaten Dekanus för den juridiska fakulteten  Ett drömspel <small> August Strindberg  Max Reinhardt  Dramaten Freddy  Pygmalion <small> George Bernard Shaw  Gustaf Linden  Dramaten Wieck  Mästaren <small>  Hermann Bahr  Gustaf Linden  Dramaten 1922  Loyal  Tartuffe <small> Molière  Tor Hedberg  Dramaten Fernbom  Gurli <small>  Henrik Christiernsson  Karl Hedberg  Dramaten Des Millets  Sällskap där man har tråkigt <small>  Édouard Pailleron  Karl Hedberg  Dramaten Den magre fränden  Det gamla spelet om Envar <small>  Hugo von Hofmannsthal  Tor Hedberg  Dramaten Le Beau  Som ni behagar <small> William Shakespeare  Olof Molander  Dramaten En obekant herre  Scampolo <small>  Dario Niccodemi  Gustaf Linden  Dramaten Sérignan  Äventyret <small> Gaston Arman de Caillavet och Robert de Flers  Karl Hedberg  Dramaten Doktor Mors  Ett kasperspel <small>  Einar Rosenberg  Olof Molander  Dramaten 1923  Jakob  Kära släkten <small> Gustav Esmann  Tor Hedberg  Dramaten Biskopen  Nationalmonumentet <small> Tor Hedberg  Karl Hedberg  Dramaten Jeremy  Värdshuset Råbocken <small>  Oliver Goldsmith  Olof Molander  Dramaten Maskinisten  Ett resande teatersällskap <small> August Blanche  Gustaf Linden  Dramaten 1925  En betjänt  Kvitt eller dubbelt <small> Theophilus Charlton  Knut Nyblom  Vasateatern Savinien la Chambelle  Herrn som kommer klockan 5 <small> Maurice Hennequin och Pierre Veber  Knut Nyblom  Albert Ranft  Svenska teatern  Alarmklockan <small> Maurice Hennequin och Romain Coolus  Gunnar Klintberg  Vasateatern Harald  Det stora barndopet <small> Oskar Braaten  Pauline Brunius  Vasateatern 1926  Liften  Dollar <small> Hjalmar Bergman  John W. Brunius  Oscarsteatern  Polly  Han som får örfilarna <small> Leonid Andrejev  Gösta Ekman  Oscarsteatern Greve Hurtig  Svenska Sprätthöken <small> Carl Gyllenborg  Rune Carlsten  OscarsteaternSvenska Dagbladets årsbok 1926 s. 124 Nils Wetterlund, redaktör för sporttidningen Nordmannakraft  Moloch <small> Erik Lindorm  John W. Brunius  Oscarsteatern Advokaten  Skampålen  Släktingen  Hovpoeten  Lycko-Pers resa <small> August Strindberg  Rune Carlsten  Oscarsteatern 1927  Peck  Pecks äventyr <small> Kaja Widegren  Rune Carlsten  Oscarsteatern Henning  Geografi och kärlek <small> Bjørnstjerne Bjørnson  John W. Brunius  Oscarsteatern Skräddaren  Lorden  Så tuktas en argbigga <small> William Shakespeare  Gösta Ekman  Johannes Poulsen  Oscarsteatern Lord Rockmere  Bättre folk <small> Avery Hopwood och David Gray  Pauline Brunius  Oscarsteatern Jim  Hennes sista bedrift <small> Frederick Lonsdale  Pauline Brunius  Oscarsteatern 1928  Lexy Mill  Candida <small> George Bernard Shaw  Gösta Ekman  Oscarsteatern Benjamin Backbite  Skandalskolan <small> Richard Brinsley Sheridan  Johannes Poulsen  Oscarsteatern Dolph  Broadway <small> Philip Dunning och George Abbott  Mauritz Stiller  Oscarsteatern Nell, sekreterare En komedi på slottet <small>Ferenc Molnar  Gösta Ekman  Oscarsteatern Petersen  Alexander den Store <small> Gustav Esmann   Oscarsteatern Dillberg, skådespelare  Wullkena, allmän åklagare  Hokus-Pokus <small> Curt Goetz  Gösta Ekman  Oscarsteatern 1929  Jacob Friis  Kära släkten <small> Gustav Esmann  Rune Carlsten  Oscarsteatern Franz Den svarta skjortan <small>Herbert Grevenius Rune Carlsten Oscarsteatern Hibbert  Männen vid fronten <small> Robert Cedric Sherriff  Thomas Warner  Oscarsteatern Dick McGann  Vid 37de gatan <small> Elmer Rice  Svend Gade  Oscarsteatern 1930  Murdo Fraser  Hans första hustru <small> St. John Greer Ervine  Pauline Brunius  Oscarsteatern Andre adelsmannen  Henrik VIII <small> William Shakespeare  Thomas Warner  Oscarsteatern Herlöv  Äventyr på fotvandringen <small> Jens Christian Hostrup  Rune Carlsten  Oscarsteater


Ragnar Billberg


Årstads härad

Årstads härad var ett härad i Hallands län. Området utgör idag av södra Falkenbergs kommun och västligaste Hylte kommun. Årstads härad omfattade 1927 550 kvadratkilometer varav 533 land. Här fanns 1932 9 847 invånare. Tingsställe var tidigt Köinge. Från 1770-talet var Heberg tingsställe som 1907 flyttade till Falkenberg.

Häradet sträckte sig från Kattegatt till Småländska höglandet. Trakten består av slättbygd med jordbruksmark som övergår i bergig skogsbygd med våtmarker och småsjöar.

Gästgiverier fanns i kyrkbyn i Krogsereds socken,Krogsered, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883 kyrkbyn i Slöinge sockenSlöinge, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883 och i Sjönevad (Vessige).Sjönevad, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883

Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - S - Sjömillan ...
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan. Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
.530
Sjömillan. By i Åsheda sn,
Uppvidinge hd, Kronobergs län, vid
sjöarne Ljufven och Källesjön.
Sjömilsås. Gård i Sandsjö sn, Vestra
hd, Jönköpings län, vid Storsjön och
Grimstorps jernvägsstation. Tillhör
Bodanäs.
SjÖmo. By i Götlunda sn,
Glanshammars hd, Örebro län, vid Arbogaån.
Sjömyra. By i Delsbo sn och tg,
Gefleborgs län, nära sjön S. Dellen.
Sjöneyad. By i Vessige sn, Årstads
hd, Hallands län, vid Sjönevadsjön, som
afrinner till Åtran. Från härvarande
gästgifveri skjutsas till Slöinge 1,7 mil,
Krogsered 1,7 och Ljungby 1,3 mil.
Kreatursmarknad hålles här i September.
Sjönnebol. Herregård i Ny sn, Näs
hd, Vermlands län, omfattande S. 1
mil, Slättvål 7s» Bångserud l/4,
Kyrke-bvn V2, Lofterud x/2, Stegerdalen x/s,
Björkås V4» Damhult V8, Fjällstorp V4,
Hjerpås 1/4, Humledalen Vs» Bamstad
1, Vestegården V** örhamsdalen x/8 och
Örud V4, tills. 5V8 mtl, tax. 194,600
kr., frälseräntor 6,480 kr.
Sjönnered. By i Björketorps sn,
Bollebygds hd, Elfsborgs län, vid Storån.
Sjönäs i Kalmar län. Gård i
Karls-torps sn, Aspelands hd, under
Flens-hult.^
Sjönäs i Vesterbottens län, Bygdeå
tg. Gård i Bygdeå sn vid sns v.
gräns. En annan gård, Södra Sjönäs,
ligger i sns sydligaste del.
Sjönäs i Vesterbottens län, Lycksele
lappmarks tg. Gård i Lycksele sn, n.
om kyrkobyn.
Sjönäs i Vesterbottens län,
Nordmalings tg. Gård i Bjurholms sn.
Sjönäs i Östergötlands län. Gård i
Risinge sn, Finspångaläns hd, vid
Getsjön i sns östligaste del. Eges under
Finspång.
Sjöred. By i Abilds sn, Årstads
hd. Hallands län.
Sjörits. Gård i Foss sn, Tunge hd,
Göteborgs och Bohus län, vid
Färlefs-kilen af Gullmarsfjorden. Tillhör
Torreby.
Sjörred i Elfsborgs län, Kinds hd,
Finnekumla sn. Gård vid sjön Asunden.
Sjörred i Elfsborgs län, Kinds hd,
Länghems och Månstads snr. By vid
den lilla Sjörredsjön.
Sjörred i Elfsborgs län, Marks hd.
By i Grimmareds sn.
Sjörröd i Kristianstads län, V. Gö-
inge hd. Herregård i Stoby sn mellan
Finjasjön och Hessleholm. Utgör med
ett hemman i Röinge l39/no ni ti, tax.
41.500 kr. Kallas äfven Hästbacken
Sjörröd i Kristianstads län, Ö.
Göinge hd. Gård l/2 mtl i Hästveda sn nära.
Hästveda jernvägsstation. Ingår i
Åge-rups fideikommiss.
Sjörs. Gård i Viby sn,
Grimstens-hd, Örebro län, vid V. stambanan; 2
mtl^tax. 24,200 kr.
S jör lida. By i Virserums sn,
Aspelands hd, Kalmar län, vid sjön Hjorten.
SjÖrup i Kristianstads län. Gård
med .qvarn i Häglinge sn, Gärds hd.
Sjornp i Malmöhus län, Skytts hd*
By i V. Alstads sn vid Alstads och
Mariebergs jernvägsstationer. Qvarn
tax. 4,000 kr. En större gård med
tegelbruk och qvarn kallas Minneberg.
SjÖrup i Malmöhus län, Ljunits hd„
Sn, i n. skuren af Malmö—Ystads
jernväg mellan Marsvinsholms och
Ryds-gårds stationer, i s. sträckande sig
mycket nära Östersjön. 0,131 qv.-mil
eller 3,022 tnld, 167/l2 mtl, 1,711 inv.,
1,097,900 kr. fastighetsvärde. Marken
är något kuperad, i allmänhet bördig
och odlad. Skog omgifver sns
herregård Rynge. Sjörups poststation
ligger 0,7 mil från Marsvinsholm. Sn,
som har 3 skolhus, bildar med annexet
Katslösa ett regalt pastorat af 2 kl. i
Lunds stift.
Sjöryd i Kristianstads län. Gård
i Vemmerlöfs sn, Jerrestads hd, vid
Gyllebosjön, tillhörande Gyllebo.
Sjöryd i Skaraborgs län, Vartofta
hd. Gård i Nykyrka sn vid Äullsjö
jernvägsstation. Lyder ander Ryfors.
Sjöryd i Skaraborgs län, Åse hd.
By i Ås sn vid sjön Dettern. En
större gård omfattar S. 21/3 mtl och
Snättertomten l/B, tills. tax. 55,000 kr.,
frälseräntor 6,303 kr.
Sjörås. By i Forshems och
Österplana snr, Kinne hd, Skaraborgs län,
vid en åmynning i den på
Kinnekul-les n. sida inträngande Sjöråsviken af
Venern, som har ankarplats. Såg i
Forshem, tax. 12,000 kr.
Sjöråsen. Gård i Lérdala sn, Vads*
bo hd, Skaraborgs län.
Sjöröd By i Q ville sn och hd,
Göteborgs och Bohus län.
Sjösa. Herregård i Svärta sn, Rönö
hd, Södermanlands län, n.o. om
Nyköping vid Svärtaåns mynning i Sjösa-
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>


Årstads härad


Årstads härad

Häradet sträckte sig från Kattegatt till Småländska höglandet. Trakten består av slättbygd med jordbruksmark som övergår i bergig skogsbygd med våtmarker och småsjöar.

I Vessige socken finns den medeltida borgruinen Sjönevadsborg. Senare sätesgårdar var Bjerrome säteri (Vessige),Bjerrome, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883 Hjulebergs säteri (Abild),Hjuleberg, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883Hjuleberg i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870 Sannarps säteri (Årstad),Sannarp, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883Sannarp i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870 Knobesholms säteri (Asige),Knobesholm, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883Knobesholm i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870 Hertings herrgård (Skrea)Herting, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883 och Stensjö säteri (Eftra).Stensjö, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883Stensjö i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870