final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Öppna arkiv och öppna tidskrifter i Sverige-11--sv-0404-165

Öppen tillgång

Enligt en enkät från 2011 hade hela 36 av SUHF:s 40 medlemmar ett öppet arkiv. Enbart några mycket små lärosäten saknade ett sådant. Öppna arkiv har idag överlag integrerats med publiceringsdatabaser som avser att registrera hela ett lärosätes produktion. Därmed skapas även ett samlat underlag för utvärdering av forskningen vid ett lärosäte. Men det innebär också att enbart en mindre, om än växande, del av innehållet i de öppna arkiven/publiceringsdatabaserna är fritt tillgängligt idag. Flertalet svenska lärosäten deltar idag i DiVA-konsortiet och använder dess gemensamma publiceringsplattform.

SwePub, en tjänst som drivs av Kungliga biblioteket, gör det möjligt att samsöka vetenskapliga publikationer från nästan alla svenska öppna arkiv. Studentuppsatser i öppna arkiv ingår inte i SwePub utan kan sökas genom en annan KB-tjänst, Uppsök. SwePub innehåller drygt 1,2 miljon poster och de viktigaste kategorierna är, i fallande ordning efter antal, tidskriftsartikel, konferensbidrag, bokkapitel, doktorsavhandling och rapport.  Innehållet i öppna arkiv är därutöver också sökbart i allmänna söktjänster som Google.

I DOAJ redovisas 41 svenska öppna tidskrifter, spridda över ett stort antal ämnesområden.

I början av 2014 redovisades en studie av hur stor andel av svenska artiklar med publiceringsår 2011 som är fritt tillgängliga på webben. När man använde enbart data från SwePub var resultatet att sammanlagt drygt 25 procent var fritt tillgängliga, antingen genom att vara publicerade i öppna tidskrifter, i öppna arkiv eller i tidskrifter med fördröjd OA. När man gjorde en manuell sökning av 1000 slumpvis valda artiklar från Google ökade andelen fritt tillgängliga till över 50 procent.   I december 2017 publicerades en analys av utvecklingen av andelen fritt tillgängliga svenska vetenskapliga artiklar baserat på data från SwePub för perioden 2010 - 2016. Andelen stiger stadigt till en topp på 42 % för 2015, vilket följs av en nedgång för parallellpublicerade (gröna) artiklar under 2016, vilket författaren förklarar med eftersläpning i registrering och förlängda embargotider från förlagen.

 Argument för och emot öppen tillgång i Sverige
Det principiella argument för öppen tillgång som oftast framförs av forskningsfinansiärer formuleras som följer av Vetenskapsrådet: "Det finns idag flera studier som visar att forskning som publiceras open access sprids snabbare och citeras oftare. Det är ett skäl till att allt fler forskningsfinansiärer ställer krav om open access. En annan är att forskningsresultaten, när de sprids även till andra grupper, kan bidra till samhällsutvecklingen".  Styrgruppen för OpenAccess.se anger fyra vinster med open access på nationell nivå i sitt tidigare nämnda brev till regeringen: Ökad effektivitet i forskningssystemet genom förbättrad tillgång för alla forskare till vetenskapliga resultat. Maximal synlighet och genomslag för svensk forskning globalt. Bredare användning av forskningens resultat i samhället. Genom att göra svensk forskning bättre tillgänglig bidrar vi till ökad global tillgång till forskningsresultat, vilket inte minst har stor betydelse för utvecklingsländer..

Det finns också exempel på kritiska röster. Redaktören för Historisk tidskrift uttrycker ett principiellt stöd för open access men också en oro för hur tidskrifter som Historisk tidskrift ska kunna få en hållbar finansiering i en genomförd open access-modell. Han menar att det är situationen inom naturvetenskap och medicin som sätter dagordningen för diskussionen och att man inte tagit hänsyn till läget inom humaniora. I september 2010 inlämnades en skrivelse undertecknad av 83 forskare/lärare inom kemiområdet till Vetenskapsrådets styrelse med krav på att denna skulle ta upp frågan om Open Access till förnyad diskussion. Man hävdar att kravet att artiklar ska göras fritt tillgängliga inom sex månader efter publicering inte är tillämpbart på kemiområdet där parallellpublicering inte sägs vara tillåtet. Vidare menar man att det inte finns öppna tidskrifter inom kemi som håller godtagbar kvalitet.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Öppna arkiv och öppna tidskrifter i Sverige-11--sv-0404-166

Öppen tillgång

miniatyr|stående=0.5|Det öppna hänglåset är symbolen för öppen tillgång.
Öppen tillgång (även fri tillgång, fri tillgänglighet eller öppen tillgänglighet med mera; ) är en modell för att publicera vetenskaplig information och undervisningsmaterial på internet utan kostnad för läsaren. Öppen tillgång innebär att upphovsmannen ger alla rätt att läsa, länka till, ladda ned, skriva ut, kopiera, sprida och framföra verket i digital form med vederbörlig hänsyn till författarens ideella upphovsrätt, dvs att upphovsmannen anges och verket inte förvanskas. Man kan göra en distinktion mellan fri tillgång som är gratis, tillgång utan kostnad för användaren, och libre, tillgång som är såväl gratis som fri från vissa, men inte alla, upphovsrätts- och licensrestriktioner.

Rörelsen för öppen tillgång har i första hand inriktat sig på refereegranskade vetenskapliga artiklar, men begreppet kan också tillämpas på ännu ej granskade vetenskapliga arbeten (så kallade preprints), avhandlingar och examensarbeten, forskningsdata, källkod, presentationer, vetenskapliga monografier, läroböcker och annat undervisningsmaterial, skönlitterära arbeten, tidningar, arkivalier, bildmaterial och digitaliserade tryckta arbeten.. På svenska används vanligen det engelska begreppet open access, men i regeringens forskningsproposition 2012 använder man begreppet öppen tillgång och ibland även fri tillgång.
 Hur publicera sig öppet - den gröna och den gyllene vägen

Man brukar tala om två parallella vägar till öppen tillgång: den gyllene och den gröna vägen.

Den gyllene vägen innebär att man publicerar sig i öppna vetenskapliga tidskrifter (open access-tidskrifter) där en artikel omedelbart blir öppet tillgänglig. Öppna vetenskapliga tidskrifter fungerar som traditionella vetenskapliga tidskrifter i alla avseenden utom att tillgången är öppen. De har samma typ av kvalitetskontroll och kan likaledes variera i status och prestige. De kan per definition inte finansieras av att läsaren betalar för att få digital tillgång, däremot på många andra sätt, till exempel genom stöd av en institution eller genom att ta ut en avgift från författaren eller snarare från dennes finansiär. Författaren behåller normalt rätten att sprida sitt arbete vidare när man publicerar sig i en öppen tidskrift. En variant av den gyllene vägen är att författaren betalar enbart för att göra sin egen artikel fritt tillgänglig i en tidskrift som annars har begränsad tillgång, vilket kallas hybridmodellen.

Den gröna vägen innebär att författaren publicerar sin artikel i en traditionell tidskrift, men därutöver gör en kopia fritt tillgänglig i ett öppet arkiv, vilket ibland kallas att parallellpublicera. Öppna arkiv kan vara knutna till en institution, vanligen ett lärosäte, eller vara baserade på ett ämnesområde. Författarens möjlighet att lägga ut en kopia fritt tillgänglig är beroende av respektive tidskrifts policy. De flesta tidskrifter tillåter författare att lägga ut kopior av sina artiklar, men ofta med begränsningar. Vanligen tillåts författaren att lägga ut sitt granskade och godkända manus, men inte förlagets PDF. Ibland får en deponering ske först efter en viss tid efter publiceringen i tidskriften. Detta kallas ett embargo.

Enligt en enkät från 2011 hade hela 36 av SUHF:s 40 medlemmar ett öppet arkiv. Enbart några mycket små lärosäten saknade ett sådant. Öppna arkiv har idag överlag integrerats med publiceringsdatabaser som avser att registrera hela ett lärosätes produktion. Därmed skapas även ett samlat underlag för utvärdering av forskningen vid ett lärosäte. Men det innebär också att enbart en mindre, om än växande, del av innehållet i de öppna arkiven/publiceringsdatabaserna är fritt tillgängligt idag. Flertalet svenska lärosäten deltar idag i DiVA-konsortiet och använder dess gemensamma publiceringsplattform.

SwePub, en tjänst som drivs av Kungliga biblioteket, gör det möjligt att samsöka vetenskapliga publikationer från nästan alla svenska öppna arkiv. Studentuppsatser i öppna arkiv ingår inte i SwePub utan kan sökas genom en annan KB-tjänst, Uppsök. SwePub innehåller drygt 1,2 miljon poster och de viktigaste kategorierna är, i fallande ordning efter antal, tidskriftsartikel, konferensbidrag, bokkapitel, doktorsavhandling och rapport.  Innehållet i öppna arkiv är därutöver också sökbart i allmänna söktjänster som Google.

I DOAJ redovisas 41 svenska öppna tidskrifter, spridda över ett stort antal ämnesområden.

I början av 2014 redovisades en studie av hur stor andel av svenska artiklar med publiceringsår 2011 som är fritt tillgängliga på webben. När man använde enbart data från SwePub var resultatet att sammanlagt drygt 25 procent var fritt tillgängliga, antingen genom att vara publicerade i öppna tidskrifter, i öppna arkiv eller i tidskrifter med fördröjd OA. När man gjorde en manuell sökning av 1000 slumpvis valda artiklar från Google ökade andelen fritt tillgängliga till över 50 procent.   I december 2017 publicerades en analys av utvecklingen av andelen fritt tillgängliga svenska vetenskapliga artiklar baserat på data från SwePub för perioden 2010 - 2016. Andelen stiger stadigt till en topp på 42 % för 2015, vilket följs av en nedgång för parallellpublicerade (gröna) artiklar under 2016, vilket författaren förklarar med eftersläpning i registrering och förlängda embargotider från förlagen.

 Argument för och emot öppen tillgång i Sverige
Det principiella argument för öppen tillgång som oftast framförs av forskningsfinansiärer formuleras som följer av Vetenskapsrådet: "Det finns idag flera studier som visar att forskning som publiceras open access sprids snabbare och citeras oftare. Det är ett skäl till att allt fler forskningsfinansiärer ställer krav om open access. En annan är att forskningsresultaten, när de sprids även till andra grupper, kan bidra till samhällsutvecklingen".  Styrgruppen för OpenAccess.se anger fyra vinster med open access på nationell nivå i sitt tidigare nämnda brev till regeringen: Ökad effektivitet i forskningssystemet genom förbättrad tillgång för alla forskare till vetenskapliga resultat. Maximal synlighet och genomslag för svensk forskning globalt. Bredare användning av forskningens resultat i samhället. Genom att göra svensk forskning bättre tillgänglig bidrar vi till ökad global tillgång till forskningsresultat, vilket inte minst har stor betydelse för utvecklingsländer..

Det finns också exempel på kritiska röster. Redaktören för Historisk tidskrift uttrycker ett principiellt stöd för open access men också en oro för hur tidskrifter som Historisk tidskrift ska kunna få en hållbar finansiering i en genomförd open access-modell. Han menar att det är situationen inom naturvetenskap och medicin som sätter dagordningen för diskussionen och att man inte tagit hänsyn till läget inom humaniora. I september 2010 inlämnades en skrivelse undertecknad av 83 forskare/lärare inom kemiområdet till Vetenskapsrådets styrelse med krav på att denna skulle ta upp frågan om Open Access till förnyad diskussion. Man hävdar att kravet att artiklar ska göras fritt tillgängliga inom sex månader efter publicering inte är tillämpbart på kemiområdet där parallellpublicering inte sägs vara tillåtet. Vidare menar man att det inte finns öppna tidskrifter inom kemi som håller godtagbar kvalitet. Nyttan av öppen tillgång inom kemi är begränsad eftersom artiklarna ändå är obegripliga för lekmän. I sitt svar framhöll Vetenskapsrådet att det inte fanns tillräckliga skäl att ändra beslutet i stort men däremot medge en förlängd tidsfrist till 12 månader om forskaren kunnat visa att denne försökt uppfylla 6-månaderskravet.

Hösten 2016 publicerade Vetenskapsrådets generaldirektör Sven Stafström och Kungliga bibliotekets chef, riksbibliotekarie Gunilla Herdenberg ett gemensamt inlägg på DN Debatt, "Att göra forskning tillgänglig för alla kräver mer stöd".

SLUTREPLIK. För att klara övergången till ett öppet publiceringssystem krävs ekonomiska resurser för att finansiera författaravgifter, stödja alternativa publiceringsmodeller och för att underlätta mindre förlags omvandling av prenumerationsbaserade tidskrifter till öppet tillgängliga. Samtidigt måste kvalitetsgranskningen av den publicerade forskningen säkras, skriver Gunilla Herdenberg, Kungliga biblioteket och Sven Stafström Vetenskapsrådet.
DIGITAL PRENUMERATION
Nu kan du läsa DN gratis året ut!
Alla artiklar gratis fram till 31 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q3370919--Negativ uppmärksamhet i media-2--sv-0404-284

Tillväxtverket

Tillväxtverket är en nationell myndighet som hör till Näringsdepartementet. Myndigheten har uppdrag inom entreprenörskap och regional tillväxt.  Tillväxtverket arbetar för att stärka företagens konkurrenskraft – genom att skapa bättre förutsättningar för företagande och för attraktiva regionala miljöer där företag utvecklas.
Myndighetens verksamhet är bred. Många av insatserna är riktade direkt till företag eller blivande företagare, andra insatser påverkar förutsättningarna för företagande på längre sikt.

Med kunskap om företags och regioners behov bygger myndigheten nätverk för samarbete och finansierar insatser som stärker näringslivet. Myndighetens största enskilda uppdrag är att bidra till att EU-medel investeras i projekt för regional tillväxt och sysselsättning.
 med instruktion för Tillväxtverket.

I juli 2012 gjorde Dagens Nyheter en granskning av Tillväxtverkets interna representation, som låg på nära 7,5 miljoner kronor under perioden januari 2010-juli 2012. Bland annat kritiserades en medarbetardag på Grand Hôtel i Stockholm för den totala kostnaden på mer än 1 miljon kronor, och att inslaget av rena nöjesaktiviteter var stort. I samband med granskningen entledigades generaldirektören Christina Lugnet från sin post från den 6 augusti 2012.

I augusti 2014 uppmärksammade Dagens Nyheter att Tillväxtverket redigerat innehållet på Wikipedia om myndighetens representationsnotor

I augusti 2014 uppmärksammade Dagens Nyheter att Tillväxtverket redigerat innehållet på Wikipedia om myndighetens representationsnotor.

Flera myndigheter, partier och företag har friserat bilden av sig själva på Wikipedia. Tidigare i år ändrade Försäkringskassan sin sida efter att generaldirektörens fräna Twitterinlägg hamnat i det digitala uppslagsverket. Och Tillväxtverket tonade ned avslöjandet om sin vidlyftiga representation.
DIGITAL PRENUMERATION
Nu kan du läsa DN gratis året ut!
Alla artiklar gratis fram till 31 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q3370919--Negativ uppmärksamhet i media-2--sv-0404-285

Tillväxtverket


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q3370919--Negativ uppmärksamhet i media-2--sv-0404-286

Tillväxtverket

I juli 2012 gjorde Dagens Nyheter en granskning av Tillväxtverkets interna representation, som låg på nära 7,5 miljoner kronor under perioden januari 2010-juli 2012. Bland annat kritiserades en medarbetardag på Grand Hôtel i Stockholm för den totala kostnaden på mer än 1 miljon kronor, och att inslaget av rena nöjesaktiviteter var stort. I samband med granskningen entledigades generaldirektören Christina Lugnet från sin post från den 6 augusti 2012.


Kristendom och homosexualitet

miniatyr|stående=0.8|Kristen protest mot samkönade äktenskap, med hänvisning till Romarbrevet 1:24-32.
Kristendom och homosexualitet påverkas av tolkningen av Bibelns text och värderingarna i samhället. Under historien har såväl katolsk som ortodox och protestantisk kristendom allmänt haft en negativ och fördömande syn på homosexualitet, grundad på att Bibelns ord har tolkas som att homosexualitet skulle vara en synd mot Gud. Under slutet av 1900-talet har man på vissa håll antagit mer liberala hållningar.

miniatyr|stående=0.8|Baptister och Katoliker protesterar för samkönat äktenskap.

Katolska kyrkan menar att Bibeln ("Skriften") "framställer homosexuella handlingar som i högsta grad klandervärda" och hänvisar till Första Moseboken 19:1-29, Romarbrevet 1:24-27, Första Korinthierbrevet 6:9f. och Första Timotheosbrevet 1:10.Katolska kyrkans katekes. Vejbystrand: Catholica 1996, n. 2357.  Traditionen har alltid förklarat att ”’homosexuella handlingar i sig själv är felaktiga’”.Troskongregationen, Deklarationen Persona humana, n. 8; Persona humana (Vatikanens officiella webbplats).

Den anglikanska kyrkan har rört sig mot en allt större tolerans, men det är en kontroversiell fråga då de olika samfunden från olika håll i världen inte har samma syn.

EKHO är en ekumenisk förening för kristna hbtq-personer som finns på flera orter i Sverige. Särskilt aktiv är föreningen i Göteborg med till exempel regnbågsgudstjänster och samtalsmottagning.


Kristendom och homosexualitet


Anna Bergendahl

Anna Henrietta Bergendahl, född 11 december 1991 i Hägersten i Stockholm, är en svensk sångerska och låtskrivare.

Bergendahl blev känd genom sin medverkan i Idol 2008 där hon slutade på femte plats. Det stora genombrottet kom dock när hon deltog i Melodifestivalen 2010 med låten "This Is My Life". I och med vinsten blev hon också Sveriges representant i Eurovision Song Contest 2010 och fick tävla i den andra semifinalen, där hon blev utslagen och hamnade på elfte plats, sex poäng från att gå till final. Hennes bidrag är hittills det enda svenska bidraget som inte har kvalat in i Eurovision-finalen.

Bergendahl framträdde inför publik första gången vid åtta års ålder med Céline Dions låt My Heart Will Go On i katedralen i York, Storbritannien.Idoljuryn började gråta  Som 15-åring medverkade hon även i TV4-programmet Super Troupers med låten "Play That Funky Music", år 2004.

År 2016 började Bergendahl att studera till läkare.

 2008–2009: Idol
Anna Bergendahl sökte med framgång till den femte säsongen av TV4:s talangserie Idol 2008 med låten Have a Heart och fick god kritik av juryn, som då bestod av Laila Bagge, Anders Bagge och Andreas Carlsson.  Vidare i programmet framförde hon låtarna Mamma Mia, Stad i ljus, Save Up All Your Tears, Bleeding Love, Release Me, The Best samt Over the Rainbow. Bergendahl placerade sig på femte plats i tävlingen.

 2010–2011: Melodifestivalen och Eurovision
Bergendahl deltog i Melodifestivalen 2010 med låten This is My Life, skriven av Kristian Lagerström (text) och Bobby Ljunggren (musik). Låten vann finalen i Globen den 13 mars med 214 poäng. Bergendahl fick därför också representera Sverige i Eurovision Song Contest 2010 i Oslo. This is My Life var den första balladen att vinna festivalen sedan 1998, då Kärleken är vann. Låten var också Sveriges 50:e bidrag i Eurovision Song Contest.

Bidraget tog sig inte vidare till finalen efter semifinal 2 och hamnade på elfte plats strax efter Cypern. Det var första gången någonsin sedan kvalomgångarna infördes år 2004 som Sverige missade finalen i Eurovision Song Contest.

Efter Eurovision Song Contest åkte Bergendahl ut på turné i Sverige och medverkade i populära program såsom Allsång på Skansen, Sommarkrysset och Lotta på Liseberg.

 2012–2013: Something To Believe In och USA
Den 22 augusti 2012 gavs singeln Live And Let Go ut. Den producerades och spelades in i Los Angeles och återfinns på Bergendahls andra studioalbum, Something To Believe In, som kom ut den 24 oktober 2012. Albumet lanserades även i januari 2013 via Decca Records i USA. Låtarna på albumet skrevs och producerades av Bergendahl själv tillsammans med Larry Klein, som bland annat har arbetat med Melody Gardot, Joni Mitchell och Tracy Chapman. I december 2013 visade SVT en dokumentär om Bergendahls liv i USA.

 2014–2017: Ny musik, läkarstudier och FN
Under 2014 skrev Bergendahl musik ihop med producenten och låtskrivaren Tobias Fröberg.https://www.sn.se/personligt/anna-bergendahl-slapper-inte-musiken/  Samarbetet resulterade i två singlar som gavs ut år 2015, Businesshttps://itunes.apple.com/se/album/business-single/970163750 och For You  . I oktober samma år koms även en EP, Live From Sandkvie Studio med akustiska covers på Bergendahls egna låtar. http://www.mynewsdesk.com/se/pressreleases/anna-bergendahl-goer-tvaertom-slaepper-ep-n-live-from-sandkvie-studio-innan-originalversionerna-finns-ute-1239516 År 2016 tog Bergendahl ett steg tillbaka från musiken för att fokusera på studier vid läkarprogrammet på Örebro universitet, och även sitt arbete som goodwill-ambassadör i projektet ’’Flicka’’ för FN.https://fn.se/vi-gor/vi-utbildar-och-informerar/vara-goodwill-ambassadorer/

 2018–framåt: Melodifestivalen och topplaceringar på radio
Under 2018 ´gav Bergendahl, förutom flera singlar, även ut EP:n We Were Never Mean to Be Heroes samt jullåten Just Another Christmas. Året därpå ställde hon upp i Melodifestivalen 2019 för andra gången med låten Ashes to Ashes och tog sig till final via Andra chansen. I finalen slutade hon på tionde plats. Ashes to Ashes placerade sig på första plats på svensk radio samt sålde platina.

Bergendahl deltog även i Melodifestivalen 2020 med låten Kingdom Come och placerade sig där på tredje plats. Låten blev den andra mest spelade på svensk radio och sålde även platina. Senare under året kom singeln Thelma and Louise, som befann sig på tredje plats på radio som bäst.

EP:n Vera gavs ut i oktober 2020 och innehåller fem egenskrivna låtar med Bergendahl. I slutet av året kom julsingeln It Never Snows In California.

År 2021 gav Bergendahl ut  låten 'Grain Of Trust' samt 'Bottom Of This Bottle' var av den senare är en duett med Tyler Rich.

Bergendahl tävlar i Melodifestivalen 2022 med bidraget Higher Power. Bidraget som deltog i den fjärde deltävlingen kvalificerade sig till semifinal (som tidigare hette Andra chansen) och tog sig därifrån vidare till finalen.


Anna Bergendahl


Anna Bergendahl

 2008–2009: Idol
Anna Bergendahl sökte med framgång till den femte säsongen av TV4:s talangserie Idol 2008 med låten Have a Heart och fick god kritik av juryn, som då bestod av Laila Bagge, Anders Bagge och Andreas Carlsson.  Vidare i programmet framförde hon låtarna Mamma Mia, Stad i ljus, Save Up All Your Tears, Bleeding Love, Release Me, The Best samt Over the Rainbow. Bergendahl placerade sig på femte plats i tävlingen.

 2010–2011: Melodifestivalen och Eurovision
Bergendahl deltog i Melodifestivalen 2010 med låten This is My Life, skriven av Kristian Lagerström (text) och Bobby Ljunggren (musik).


Anna Bergendahl

 2008–2009: Idol
Anna Bergendahl sökte med framgång till den femte säsongen av TV4:s talangserie Idol 2008 med låten Have a Heart och fick god kritik av juryn, som då bestod av Laila Bagge, Anders Bagge och Andreas Carlsson.  Vidare i programmet framförde hon låtarna Mamma Mia, Stad i ljus, Save Up All Your Tears, Bleeding Love, Release Me, The Best samt Over the Rainbow. Bergendahl placerade sig på femte plats i tävlingen.

 2010–2011: Melodifestivalen och Eurovision
Bergendahl deltog i Melodifestivalen 2010 med låten This is My Life, skriven av Kristian Lagerström (text) och Bobby Ljunggren (musik). Låten vann finalen i Globen den 13 mars med 214 poäng. Bergendahl fick därför också representera Sverige i Eurovision Song Contest 2010 i Oslo. This is My Life var den första balladen att vinna festivalen sedan 1998, då Kärleken är vann. Låten var också Sveriges 50:e bidrag i Eurovision Song Contest.


Anna Bergendahl

 2008–2009: Idol
Anna Bergendahl sökte med framgång till den femte säsongen av TV4:s talangserie Idol 2008 med låten Have a Heart och fick god kritik av juryn, som då bestod av Laila Bagge, Anders Bagge och Andreas Carlsson.  Vidare i programmet framförde hon låtarna Mamma Mia, Stad i ljus, Save Up All Your Tears, Bleeding Love, Release Me, The Best samt Over the Rainbow. Bergendahl placerade sig på femte plats i tävlingen.

 2010–2011: Melodifestivalen och Eurovision
Bergendahl deltog i Melodifestivalen 2010 med låten This is My Life, skriven av Kristian Lagerström (text) och Bobby Ljunggren (musik). Låten vann finalen i Globen den 13 mars med 214 poäng. Bergendahl fick därför också representera Sverige i Eurovision Song Contest 2010 i Oslo. This is My Life var den första balladen att vinna festivalen sedan 1998, då Kärleken är vann. Låten var också Sveriges 50:e bidrag i Eurovision Song Contest.

Bidraget tog sig inte vidare till finalen efter semifinal 2 och hamnade på elfte plats strax efter Cypern. Det var första gången någonsin sedan kvalomgångarna infördes år 2004 som Sverige missade finalen i Eurovision Song Contest.


Anna Bergendahl

 2008–2009: Idol
Anna Bergendahl sökte med framgång till den femte säsongen av TV4:s talangserie Idol 2008 med låten Have a Heart och fick god kritik av juryn, som då bestod av Laila Bagge, Anders Bagge och Andreas Carlsson.  Vidare i programmet framförde hon låtarna Mamma Mia, Stad i ljus, Save Up All Your Tears, Bleeding Love, Release Me, The Best samt Over the Rainbow. Bergendahl placerade sig på femte plats i tävlingen.

 2010–2011: Melodifestivalen och Eurovision
Bergendahl deltog i Melodifestivalen 2010 med låten This is My Life, skriven av Kristian Lagerström (text) och Bobby Ljunggren (musik). Låten vann finalen i Globen den 13 mars med 214 poäng. Bergendahl fick därför också representera Sverige i Eurovision Song Contest 2010 i Oslo. This is My Life var den första balladen att vinna festivalen sedan 1998, då Kärleken är vann. Låten var också Sveriges 50:e bidrag i Eurovision Song Contest.

Bidraget tog sig inte vidare till finalen efter semifinal 2 och hamnade på elfte plats strax efter Cypern. Det var första gången någonsin sedan kvalomgångarna infördes år 2004 som Sverige missade finalen i Eurovision Song Contest.

Efter Eurovision Song Contest åkte Bergendahl ut på turné i Sverige och medverkade i populära program såsom Allsång på Skansen, Sommarkrysset och Lotta på Liseberg.

 2012–2013: Something To Believe In och USA
Den 22 augusti 2012 gavs singeln Live And Let Go ut. Den producerades och spelades in i Los Angeles och återfinns på Bergendahls andra studioalbum, Something To Believe In, som kom ut den 24 oktober 2012.


Anna Bergendahl

 2008–2009: Idol
Anna Bergendahl sökte med framgång till den femte säsongen av TV4:s talangserie Idol 2008 med låten Have a Heart och fick god kritik av juryn, som då bestod av Laila Bagge, Anders Bagge och Andreas Carlsson.  Vidare i programmet framförde hon låtarna Mamma Mia, Stad i ljus, Save Up All Your Tears, Bleeding Love, Release Me, The Best samt Over the Rainbow. Bergendahl placerade sig på femte plats i tävlingen.

 2010–2011: Melodifestivalen och Eurovision
Bergendahl deltog i Melodifestivalen 2010 med låten This is My Life, skriven av Kristian Lagerström (text) och Bobby Ljunggren (musik). Låten vann finalen i Globen den 13 mars med 214 poäng. Bergendahl fick därför också representera Sverige i Eurovision Song Contest 2010 i Oslo. This is My Life var den första balladen att vinna festivalen sedan 1998, då Kärleken är vann. Låten var också Sveriges 50:e bidrag i Eurovision Song Contest.

Bidraget tog sig inte vidare till finalen efter semifinal 2 och hamnade på elfte plats strax efter Cypern. Det var första gången någonsin sedan kvalomgångarna infördes år 2004 som Sverige missade finalen i Eurovision Song Contest.

Efter Eurovision Song Contest åkte Bergendahl ut på turné i Sverige och medverkade i populära program såsom Allsång på Skansen, Sommarkrysset och Lotta på Liseberg.

 2012–2013: Something To Believe In och USA
Den 22 augusti 2012 gavs singeln Live And Let Go ut. Den producerades och spelades in i Los Angeles och återfinns på Bergendahls andra studioalbum, Something To Believe In, som kom ut den 24 oktober 2012. Albumet lanserades även i januari 2013 via Decca Records i USA. Låtarna på albumet skrevs och producerades av Bergendahl själv tillsammans med Larry Klein, som bland annat har arbetat med Melody Gardot, Joni Mitchell och Tracy Chapman. I december 2013 visade SVT en dokumentär om Bergendahls liv i USA.

 2014–2017: Ny musik, läkarstudier och FN
Under 2014 skrev Bergendahl musik ihop med producenten och låtskrivaren Tobias Fröberg.https://www.sn.se/personligt/anna-bergendahl-slapper-inte-musiken/  Samarbetet resulterade i två singlar som gavs ut år 2015, Businesshttps://itunes.apple.com/se/album/business-single/970163750 och For You  . I oktober samma år koms även en EP, Live From Sandkvie Studio med akustiska covers på Bergendahls egna låtar. http://www.mynewsdesk.com/se/pressreleases/anna-bergendahl-goer-tvaertom-slaepper-ep-n-live-from-sandkvie-studio-innan-originalversionerna-finns-ute-1239516


Sjöröveri i Somalia

miniatyr|Stilstudie av pirater under kapningen av lastfartyget MV Faina 2008.
Sjörövare i Somalia anfaller handelsfartyg och fiskefartyg i Adenviken och Indiska oceanen. Adenviken är en viktig transportled för fartyg mellan Europa och Asien som passerar Suezkanalen.

Piraterna motiveras av pengar och inte av ideologi. Under år 2008 lyckades piraterna tillförskaffa sig runt 30 miljoner dollar i lösensummor. Detta var en tre gånger så stor summa som Puntlands offentliga utgifter. Majoriteten av piraterna uppgavs också härstamna från just Puntland.

EU har upprättat särskilda domstolar i Kenya och på Seychellerna för att hantera ärenden gällande somaliska pirater.

Sedan början av 2000-talet har pirater varit ett stort hot mot båtar och fartyg kring Adenviken.

I oktober 2005 begärde Somalias premiärminister, Ali Mohamed Gedi, assistans från grannländerna att patrullera Somalias kust för att komma tillrätta med piratverksamheten. I april 2006 gav landet den amerikanska marinen tillstånd att patrullera havet kring kusten. I juni 2007 begärde FN:s världslivsmedelsprogram (WFP) och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) internationell assistans för att skydda  humanitära hjälpsändningar som sjövägen transporterades till Somalia i WFP:s regi från piratattacker.

I juni 2008 beslöt FN:s säkerhetsråd enhälligt att tillåta internationella krigsfartyg att patrullera utanför somaliska kusten.

I slutet av 2008 ansågs Somalia, tillsammans med Nigeria och Indonesien, vara en av de länder där det förekom flest piratattacker. Cirka 1200 somalier beräknades ägna sig åt piratverksamhet och dessa var organiserade i minst sex större grupper. Den genomsnittliga lösesumman för ett skepp hade på några år  stigit från 10 000 dollar till en miljon dollar i slutet av 2008. Mellan åren 2009 och 2011 utfördes omkring 200 piratattacker per år i Adenviken. Mellan åren 2011 och 2021 minskade stadigt attackerna och kapningarna på grund av de multinationella insatserna mot pirater utanför Somalia. Åren 2013 och 2014 gjordes endast ett fåtal försök till kapningar varav inga lyckades. I slutet av 2014 hölls dock fortfarande 37 personer som gisslan av somaliska pirater. Den 3 december 2021 beslutade FN:s säkerhetsråd att förlänga insatsen.

Sverige hade fem bidrag till EU:s insats Operation Atalanta under perioden 2009 till 2017 för att minska piratverksamheten i Adenviken

Somalia: Security Council adopts resolution to keep pirates at bay
The UN Security Council on Friday adopted a resolution to combat the continuing threat of piracy off the coast of Somalia, as shipping and protection measures to keep vessels safe, have returned to levels not seen since before the COVID-19 pandemic.
The Secretary-General’s latest report on the situation in the country illustrates that joint counter-piracy efforts have resulted in a steady decline in attacks and hijackings since 2011.
However, although piracy off the coast of Somalia has been “repressed”, the ongoing threat of resurgence remains.
As such – under Chapter VII of the Charter, which provides for enforcement action – the Security Council adopted Resolution 2608, which, among other things, condemns piracy and armed robbery at sea off the Somali coast, underscoring that it exacerbates instability by introducing “illicit cash that fuels crime, corruption and terrorism”.
Making amends
Through its resolution, ambassadors said that investigations and prosecutions must continue for all who “plan, organize, illicitly finance or profit from pirate attacks off the coast of Somalia”.
The Somali authorities were called upon to put in place mechanisms to safely return effects seized by pirates and to patrol the coastal waters to prevent and suppress future acts of armed robbery at sea.
At the same time, they were requested to bring to justice those using Somali territory to “plan, facilitate, or undertake criminal acts of piracy and armed robbery at sea”.
Member States were asked – at the request of the Somali authorities and with notification to the Secretary-General – to strengthen maritime capacity in the country and to appropriately cooperate on prosecuting suspected pirates for taking hostages.
The resolution also encourages the Somali Government to accede to the UN Convention against Transnational Organized Crime, and develop a corresponding legal architecture as part of its efforts to target money laundering and financial support structures on which piracy networks survive.
Authorization to fight piracy
The Security Council renewed its call to States and regional organizations to deploy naval vessels, arms, and military aircraft to combat piracy, and stressed that the importance of international coordination.
At the same time, the resolution authorized – for a further three-month period – States and regional organizations cooperating with Somali authorities, to fight against piracy and armed robbery at sea off Somalia, “for which advance notification has been provided by Somali authorities to the Secretary-General”.
Calls to action
Through its resolution, the Council called upon all States to “take appropriate actions…to prevent the illicit financing of acts of piracy and the laundering of its proceeds…[and] to criminalize piracy under their domestic law”.
Countries were also petitioned to cooperate in the investigation and prosecution of anyone responsible for or associated with acts of piracy and armed robbery off the coast of Somalia, including international criminal networks.
Resolution 2608 welcomed the continued work of the UN Office on Drugs and Crime’s (UNODC) Global Maritime Crime Programme to ensure that those suspected of piracy are prosecuted, and those convicted, imprisoned in accordance with international legal standards.
Finally, the resolution recognized the International Maritime Organization’s (IMO) role concerning privately contracted security personnel on board ships in high-risk areas and welcomed its continued anti-piracy role – particularly in coordination with UNODC, the World Food Programme (WFP), the shipping industry and all other parties concerned.


Sjöröveri i Somalia


Sjöröveri i Somalia

Sedan början av 2000-talet har pirater varit ett stort hot mot båtar och fartyg kring Adenviken.

I oktober 2005 begärde Somalias premiärminister, Ali Mohamed Gedi, assistans från grannländerna att patrullera Somalias kust för att komma tillrätta med piratverksamheten. I april 2006 gav landet den amerikanska marinen tillstånd att patrullera havet kring kusten. I juni 2007 begärde FN:s världslivsmedelsprogram (WFP) och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) internationell assistans för att skydda  humanitära hjälpsändningar som sjövägen transporterades till Somalia i WFP:s regi från piratattacker.

I juni 2008 beslöt FN:s säkerhetsråd enhälligt att tillåta internationella krigsfartyg att patrullera utanför somaliska kusten.


Saab Bofors Dynamics NLAW

Saab Bofors Dynamics NLAW (uttal: "N-LAW", IPA: , förkortning för Next generation Light Anti-tank Weapon), i Sverige känd under beteckningen robot 57, är en personburen närpansarvärnsrobot med kort räckvidd utvecklad av Saab Bofors Dynamics AB för bekämpning av moderna pansarfordon. Vapnet utvecklades i Sverige under 00-talet på uppdrag av det brittiska försvarsministeriet och har tillverkats huvudsakligen av Thales Air Defences i Belfast, Nordirland.

NLAW är ett engångsvapen liknande ett pansarskott, vilket betyder att robottuben kommer förladdad med en robot och ska dumpas efter skott. Robottuben är enbart konstruerad för att skjuta ett skott och kan inte laddas om. Roboten har ett avsett stridsavstånd från 20 till 800 meter och kan även användas vid strid i bebyggelse då den kan avfyras inomhus. Vapnet verkar mot mål antingen genom ovanflygande toppattack (OTA) eller genom direktattack (DA) beroende på avsedd verkan. Ovanflygande toppattack innebär att roboten flyger över målet och verkar mot detta när den befinner sig rakt ovanför det. Direktattack innebär att roboten flyger rakt in i målet och verkar därefter.

Utöver Storbritannien har vapnet köpts in av bland annat försvarsmakterna i Sverige och Finland. Storbritannien har även skänkt NLAW till den ukrainska försvarsmakten som militärt stöd inför och under Rysslands invasion av Ukraina 2022 där den kommit att användas i aktiv strid. Under konflikten har visst antal av ukrainska NLAW även erövrats av ryska armén som uttalat sig ha för avsikt att använda dessa mot Ukraina.

NLAW har köpts in av flera olika länder, varav vissa vill hålla det hemligt och anonymt för att kunna överraska en potentiell fiende.https://sempermiles.se/forsvarsnyheter-om-mtrl/varldsledande-smidigt-pansarvarn-for-en-miljard/

"Nedan lista ligger i kronologisk ordning efter inköp."

 använder NLAW under benämningen MBT LAW, förkortning för Main Battle Tank and Light Anti-tank Weapon. Vapnet beställdes ursprungligen i maj 2002 av dåvarande Defence Procurement Agency (DPA), den brittiska motsvarigheten till svenska FMV, som idag tillhör heter Defence Equipment and Support. Beställningen omfattade omkring 20 000 enheter för omkring 4,3 miljarder kronor, varav drygt 1,2 miljarder kronor var utvecklingskostnad.

 använder NLAW under benämningen robot 57, förkortat rb 57, alternativt pansarvärnsrobot 57, förkortat pvrb 57, där 57 betyder sjunde pansarvärnsrobot i svenska försvaret (5 = pvrb-typnummer, 7 = löpnummer). Svenska försvarsmakten gjorde sin första beställning för systemet i december 2005 för en kostnad om 0,5 miljarder kronor, med leveransstart 2009.https://www.saab.com/globalassets/cision/documents/2005/20051222-bestallning-pa-nytt-pansarvarnssystem-till-det-svenska-forsvaret-vard-500msek-sv-0-123077.pdf I den svenska försvarsmakten är (2022) robot 57 det enda personburna närpansarvapnet med effektiv verkan även mot de modernaste stridsvagnarna med exempelvis aktivt pansar.

 använder NLAW under benämningen 102 mm raskas lähipanssarintorjuntaohjus NLAW. inom finskspråkig nomenklatur, förkortat 102 RSLPSTOHJ NLAW, eller 102 mm tung närpansarvärnsrobot NLAW inom finlandssvensk nomenklatur. Finlands försvarsmakt beställde ett okänt antal system i december 2007 för 38 miljoner eurohttps://web.archive.org/web/20090626100432/http://www.mil.fi/laitokset/tiedotteet/3635.dsp och fler i december 2008.https://www.army-technology.com/projects/mbt_law/ I oktober 2017 gjordes ytterligare en beställning.https://news.cision.com/se/saab/r/saab-far-bestallning-pa-nlaw-fran-finska-forsvaret,c2378134

 var fjärde land att köpa in NLAW. Saab annonserade den 14 juni 2010 av landet beställt vapnet.

 beställde NLAW 2016 i okänt antal med leverans 2018. Köpet hölls hemligt fram tills den 19 juli 2018 då ett anbud publicerats på malaysiska försvarsministerns anbudshemsida.

 försvarsmakt beställde i juni 2017 NLAW-systemet för 1,035 miljarder kronor med leverans 2018-2021.https://www.saab.com/sv/newsroom/press-releases/2017/saab-far-bestallning-pa-nlaw Köp av NLAW bekräftades i Schweiz 2016 års beväpningsprogram som gav mandat att anskaffa tre typer av axelavfyrade allmålsvapen i slutet av 2019. Köpet gjordes för att fylla den lucka i schweiziska försvarsmaktens stridsförmåga som uppstått efter avveckling av M47 Dragon 2008 utan ersättare.

 köpte cirka 600 enheter runt 2019.

 ska ha köpt in NLAW vid visst tillfälle. Dessa ska ha använts i strider i Jemen.

 använder NLAW under benämningen PTRK NLAW (kyrilliska: ПТРК NLAW), förkortning för "pansarvärnsrobotsystem NLAW". Ukraina fick ett stort antal NLAW från Storbritannien under uppbyggnaden av den ryska invasionsstyrkan vid ukrainska gränsen månaderna innan den ryska invasionen började. Under invasionen har NLAW använts i aktiv strid av den ukrainska armén


Saab Bofors Dynamics NLAW


Saab Bofors Dynamics NLAW

NLAW har köpts in av flera olika länder, varav vissa vill hålla det hemligt och anonymt för att kunna överraska en potentiell fiende.https://sempermiles.se/forsvarsnyheter-om-mtrl/varldsledande-smidigt-pansarvarn-for-en-miljard/

"Nedan lista ligger i kronologisk ordning efter inköp."


Saab Bofors Dynamics NLAW

NLAW har köpts in av flera olika länder, varav vissa vill hålla det hemligt och anonymt för att kunna överraska en potentiell fiende.https://sempermiles.se/forsvarsnyheter-om-mtrl/varldsledande-smidigt-pansarvarn-for-en-miljard/

"Nedan lista ligger i kronologisk ordning efter inköp."

 använder NLAW under benämningen MBT LAW, förkortning för Main Battle Tank and Light Anti-tank Weapon. Vapnet beställdes ursprungligen i maj 2002 av dåvarande Defence Procurement Agency (DPA), den brittiska motsvarigheten till svenska FMV, som idag tillhör heter Defence Equipment and Support. Beställningen omfattade omkring 20 000 enheter för omkring 4,3 miljarder kronor, varav drygt 1,2 miljarder kronor var utvecklingskostnad.


Saab Bofors Dynamics NLAW

NLAW har köpts in av flera olika länder, varav vissa vill hålla det hemligt och anonymt för att kunna överraska en potentiell fiende.https://sempermiles.se/forsvarsnyheter-om-mtrl/varldsledande-smidigt-pansarvarn-for-en-miljard/

"Nedan lista ligger i kronologisk ordning efter inköp."

 använder NLAW under benämningen MBT LAW, förkortning för Main Battle Tank and Light Anti-tank Weapon. Vapnet beställdes ursprungligen i maj 2002 av dåvarande Defence Procurement Agency (DPA), den brittiska motsvarigheten till svenska FMV, som idag tillhör heter Defence Equipment and Support. Beställningen omfattade omkring 20 000 enheter för omkring 4,3 miljarder kronor, varav drygt 1,2 miljarder kronor var utvecklingskostnad.

 använder NLAW under benämningen robot 57, förkortat rb 57, alternativt pansarvärnsrobot 57, förkortat pvrb 57, där 57 betyder sjunde pansarvärnsrobot i svenska försvaret (5 = pvrb-typnummer, 7 = löpnummer). Svenska försvarsmakten gjorde sin första beställning för systemet i december 2005 för en kostnad om 0,5 miljarder kronor, med leveransstart 2009.https://www.saab.com/globalassets/cision/documents/2005/20051222-bestallning-pa-nytt-pansarvarnssystem-till-det-svenska-forsvaret-vard-500msek-sv-0-123077.pdf I den svenska försvarsmakten är (2022) robot 57 det enda personburna närpansarvapnet med effektiv verkan även mot de modernaste stridsvagnarna med exempelvis aktivt pansar.


Saab Bofors Dynamics NLAW

NLAW har köpts in av flera olika länder, varav vissa vill hålla det hemligt och anonymt för att kunna överraska en potentiell fiende.https://sempermiles.se/forsvarsnyheter-om-mtrl/varldsledande-smidigt-pansarvarn-for-en-miljard/

"Nedan lista ligger i kronologisk ordning efter inköp."

 använder NLAW under benämningen MBT LAW, förkortning för Main Battle Tank and Light Anti-tank Weapon. Vapnet beställdes ursprungligen i maj 2002 av dåvarande Defence Procurement Agency (DPA), den brittiska motsvarigheten till svenska FMV, som idag tillhör heter Defence Equipment and Support. Beställningen omfattade omkring 20 000 enheter för omkring 4,3 miljarder kronor, varav drygt 1,2 miljarder kronor var utvecklingskostnad.

 använder NLAW under benämningen robot 57, förkortat rb 57, alternativt pansarvärnsrobot 57, förkortat pvrb 57, där 57 betyder sjunde pansarvärnsrobot i svenska försvaret (5 = pvrb-typnummer, 7 = löpnummer). Svenska försvarsmakten gjorde sin första beställning för systemet i december 2005 för en kostnad om 0,5 miljarder kronor, med leveransstart 2009.https://www.saab.com/globalassets/cision/documents/2005/20051222-bestallning-pa-nytt-pansarvarnssystem-till-det-svenska-forsvaret-vard-500msek-sv-0-123077.pdf I den svenska försvarsmakten är (2022) robot 57 det enda personburna närpansarvapnet med effektiv verkan även mot de modernaste stridsvagnarna med exempelvis aktivt pansar.

 använder NLAW under benämningen 102 mm raskas lähipanssarintorjuntaohjus NLAW. inom finskspråkig nomenklatur, förkortat 102 RSLPSTOHJ NLAW, eller 102 mm tung närpansarvärnsrobot NLAW inom finlandssvensk nomenklatur. Finlands försvarsmakt beställde ett okänt antal system i december 2007 för 38 miljoner eurohttps://web.archive.org/web/20090626100432/http://www.mil.fi/laitokset/tiedotteet/3635.dsp och fler i december 2008.https://www.army-technology.com/projects/mbt_law/ I oktober 2017 gjordes ytterligare en beställning.https://news.cision.com/se/saab/r/saab-far-bestallning-pa-nlaw-fran-finska-forsvaret,c2378134

 var fjärde land att köpa in NLAW. Saab annonserade den 14 juni 2010 av landet beställt vapnet.

 beställde NLAW 2016 i okänt antal med leverans 2018. Köpet hölls hemligt fram tills den 19 juli 2018 då ett anbud publicerats på malaysiska försvarsministerns anbudshemsida.

 försvarsmakt beställde i juni 2017 NLAW-systemet för 1,035 miljarder kronor med leverans 2018-2021.https://www.saab.com/sv/newsroom/press-releases/2017/saab-far-bestallning-pa-nlaw Köp av NLAW bekräftades i Schweiz 2016 års beväpningsprogram som gav mandat att anskaffa tre typer av axelavfyrade allmålsvapen i slutet av 2019. Köpet gjordes för att fylla den lucka i schweiziska försvarsmaktens stridsförmåga som uppstått efter avveckling av M47 Dragon 2008 utan ersättare.

 köpte cirka 600 enheter runt 2019.


Kronvittne

Kronvittne är en person som får fördelar på grund av de uppgifter han eller hon lämnar om andras brott. Det kan till exempel vara en person som gjort sig skyldig till brott och som mot löfte om straffbefrielse eller strafflindring vittnar mot medbrottslingar.

Förekomsten av kronvittnen varierar mellan länder; det förekommer bland annat i USA, Storbritannien, Danmark och Norge.

Ett system med kronvittnen var aktuellt redan under 1980-talet. Det har utretts i SOU 1986:14, där Fängelsestraffkommittén kom fram till att övervägande skäl talade emot ett sådant system och ingen remissinstans framförde en motsatt uppfattning. Fängelsestraffkommittén menade att man inte kunde bortse från risken att dominerande brottslingar försökte skaffa sig fördelar genom lögner om andra svagare individer från vilka de inte hade så mycket att frukta. Ytterligare en utredning SOU 2005:117 kom fram till att ett system med kronvittnen inte bör införas. Utöver att bevisvärdet av uppgifter från ett kronvittne kunde ifrågasättas menade utredningen att det var svårt att bedöma effektivitetsvinsterna.

I Sverige används inte kronvittnen av två skäl:
 Lagstiftaren anser att ett begånget brott kräver straff och inte ska gå att förhandla bort.
 Juridisk osäkerhet kring tillförlitligheten – en rädsla för att en person ska säga vad som helst för att slippa undan.

Riksåklagaren diskuterade frågan 1989 (mot bakgrund av 23 kap. 12 § och 18 § tredje stycket rättegångsbalken) att bestämmelsen är avsedd att garantera att de uppgifter som kommer fram vid ett förhör har lämnats av den hörde frivilligt och utan påtryckningar. Bestämmelsen bygger också på tanken att det inte ska gå att förhandla sig till ett lindrigare straff. Riksåklagaren förklarade att den svenska rättsordningen inte accepterade att den misstänkte på något sätt själv skulle kunna få tillfälle att disponera över åtalet. Peter Borgström menade att godtaganden av förfaranden som "plea bargain" eller kronvittnen skulle strida bland annat mot den för polisens och åklagarnas verksamhet grundläggande officialprincipen, det vill säga att myndigheterna är skyldiga att beivra brott av egen kraft. De skulle även strida mot "parternas bristande dispositionsrätt över processföremålet i en brottmålsrättegång" och mot den absoluta åtalsplikten i 20 kap. 6 § rättegångsbalken.

"Lagrådet säger nej till förslag om kronvittnen", Sveriges Radio, 23 februari 2022. Regeringen Andersson valde att gå vidare med förslaget trots Lagrådets avrådan.Lova Olsson.

POLITIK
Regeringen går vidare med omstridda förslaget om kronvittnen
Regeringen går vidare med förslaget att införa kronvittnen i Sverige trots att Lagrådet avråder från att sjösätta ett sådant system.
”Jag väljer att gå på utredarens och de brottsbekämpande myndigheternas bedömningar” säger justitie- och inrikesminister Morgan Johansson.
För att bryta tystnadskulturen i de kriminella nätverken vill regeringen införa så kallade kronvittnen där brottsmisstänkta kan få lägre straff om de hjälper polisen utreda andra personers brott.


Kronvittne

Ett system med kronvittnen var aktuellt redan under 1980-talet. Det har utretts i SOU 1986:14, där Fängelsestraffkommittén kom fram till att övervägande skäl talade emot ett sådant system och ingen remissinstans framförde en motsatt uppfattning. Fängelsestraffkommittén menade att man inte kunde bortse från risken att dominerande brottslingar försökte skaffa sig fördelar genom lögner om andra svagare individer från vilka de inte hade så mycket att frukta. Ytterligare en utredning SOU 2005:117 kom fram till att ett system med kronvittnen inte bör införas. Utöver att bevisvärdet av uppgifter från ett kronvittne kunde ifrågasättas menade utredningen att det var svårt att bedöma effektivitetsvinsterna.

I Sverige används inte kronvittnen av två skäl:
 Lagstiftaren anser att ett begånget brott kräver straff och inte ska gå att förhandla bort.
 Juridisk osäkerhet kring tillförlitligheten – en rädsla för att en person ska säga vad som helst för att slippa undan.

Riksåklagaren diskuterade frågan 1989 (mot bakgrund av 23 kap. 12 § och 18 § tredje stycket rättegångsbalken) att bestämmelsen är avsedd att garantera att de uppgifter som kommer fram vid ett förhör har lämnats av den hörde frivilligt och utan påtryckningar. Bestämmelsen bygger också på tanken att det inte ska gå att förhandla sig till ett lindrigare straff. Riksåklagaren förklarade att den svenska rättsordningen inte accepterade att den misstänkte på något sätt själv skulle kunna få tillfälle att disponera över åtalet. Peter Borgström menade att godtaganden av förfaranden som "plea bargain" eller kronvittnen skulle strida bland annat mot den för polisens och åklagarnas verksamhet grundläggande officialprincipen, det vill säga att myndigheterna är skyldiga att beivra brott av egen kraft. De skulle även strida mot "parternas bristande dispositionsrätt över processföremålet i en brottmålsrättegång" och mot den absoluta åtalsplikten i 20 kap. 6 § rättegångsbalken.

Sverigedemokraternas ledamöter Kent Ekeroth och Adam Marttinen motionerade i Sveriges riksdag 2015 för att införa ett kronvittnessystem.


Kronvittne

Ett system med kronvittnen var aktuellt redan under 1980-talet. Det har utretts i SOU 1986:14, där Fängelsestraffkommittén kom fram till att övervägande skäl talade emot ett sådant system och ingen remissinstans framförde en motsatt uppfattning. Fängelsestraffkommittén menade att man inte kunde bortse från risken att dominerande brottslingar försökte skaffa sig fördelar genom lögner om andra svagare individer från vilka de inte hade så mycket att frukta. Ytterligare en utredning SOU 2005:117 kom fram till att ett system med kronvittnen inte bör införas. Utöver att bevisvärdet av uppgifter från ett kronvittne kunde ifrågasättas menade utredningen att det var svårt att bedöma effektivitetsvinsterna.

I Sverige används inte kronvittnen av två skäl:
 Lagstiftaren anser att ett begånget brott kräver straff och inte ska gå att förhandla bort.
 Juridisk osäkerhet kring tillförlitligheten – en rädsla för att en person ska säga vad som helst för att slippa undan.

Riksåklagaren diskuterade frågan 1989 (mot bakgrund av 23 kap. 12 § och 18 § tredje stycket rättegångsbalken) att bestämmelsen är avsedd att garantera att de uppgifter som kommer fram vid ett förhör har lämnats av den hörde frivilligt och utan påtryckningar. Bestämmelsen bygger också på tanken att det inte ska gå att förhandla sig till ett lindrigare straff. Riksåklagaren förklarade att den svenska rättsordningen inte accepterade att den misstänkte på något sätt själv skulle kunna få tillfälle att disponera över åtalet. Peter Borgström menade att godtaganden av förfaranden som "plea bargain" eller kronvittnen skulle strida bland annat mot den för polisens och åklagarnas verksamhet grundläggande officialprincipen, det vill säga att myndigheterna är skyldiga att beivra brott av egen kraft. De skulle även strida mot "parternas bristande dispositionsrätt över processföremålet i en brottmålsrättegång" och mot den absoluta åtalsplikten i 20 kap. 6 § rättegångsbalken.

Sverigedemokraternas ledamöter Kent Ekeroth och Adam Marttinen motionerade i Sveriges riksdag 2015 för att införa ett kronvittnessystem.

Frågan debatterades offentligt mot slutet av 2010-talet. Lagrådet hade i februari 2022 flera invändningar, både gällande rättssäkerhet och tillämpning av en sådan lagstiftning, och avrådde därför från att införa kronvittnen i Sverige. Enligt lagrådet var det "ytterst tveksamt" om fördelarna skulle överväga nackdelarna.Lova Olsson.


Svea helikopterbataljon

Svea helikopterbataljon (2. hkpbat) var ett helikopterförband inom svenska flygvapnet som verkade i olika former åren 1998–2004. Förbandsledningen var baserad på Berga helikopterflygplats i Haninge garnison.

Inför försvarsbeslutet 1996 föreslog Försvarsmakten och regeringen att samla Försvarsmaktens helikopterresurser i ett nytt försvarsgemensamt förband, Försvarsmaktens helikopterflottilj. Det skulle underlätta ledning av större samlade insatser under kris och i krig, samt även typsamordning och samordning avseende beredskap och utbildning. I regeringens budgetproposition för statsbudget för år 1998 i utgiftsområde 6 fastställde riksdagen den nya organisationen för Helikopterflottiljen, vilken skulle organisera sin verksamheten i fyra delar med ledningen baserad i Linköping.

Den 31 december 1997 upphörde de ursprungliga helikopterförbanden som självständiga förband, då ledningsfunktionen över samtliga helikopterförband överfördes den 1 januari 1998 till Helikopterflottiljen. Helikopterflottiljen var i sin tur underställd chefen för marinledningen. Den 1 januari 1999 omorganiserades de ursprungliga helikopterförbanden till den nya förbandsstrukturen, där Svea helikopterbataljon var en av dem. Svea helikopterbataljon bestod av 11. helikopterdivisionen och flygvapnets flygräddningsgrupp (FRÄD-grupp) vid Upplands flygflottilj (F 16).Jansson, Johansson (2001), s. 100

Inför försvarsbeslutet 2000 föreslog regeringen att den framtida helikopterverksamheten skulle bestå av två större enheter och en mindre enhet för helikopterförbanden. De två större enheterna skulle vara fördelade på markoperativ inriktning och sjöoperativ inriktning. Medan den mindre enheten skulle ha subarktisk förmåga. Bakgrunden till regeringens förslag till att reducera antalet bataljoner, var den materielplan av omsättning av helikoptersystem. Där det 2002 planerades att påbörja en nyanskaffning av helikoptersystem, och successivt reducera de då till antalet 110 helikoptrarna till beräknat 65–70 helikoptrar. I fråga om lokalisering av de kvarvarande helikopterförbanden ansåg regeringen att det av kostnadsskäl vore olämpligt att flytta verksamhet till en plats som saknade infrastruktur. Vidare ansåg regeringen att den markoperativa helikopterverksamheten borde lokaliseras till en plats för att underlätta samverkan med mekaniserade förband, samt den då planerade luftburna bataljonen i Karlsborg. Den sjöoperativa enheten ansågs lokaliseras för att möjliggöra samverkan med den marina verksamheten, där Haninge/Berga ansågs utgöra en bättre ändamålsenlig lokalisering jämfört med Ronneby/Kallinge. Ett av huvudskälen till Haninge/Berga även var det centrala läget på Sveriges östkust med flest övningsområden. Därav föreslog regeringen att Norrlands helikopterbataljon och Göta helikopterbataljon skulle upplösas och avvecklas. Dock ansåg regeringen att den verksamhet som Göta helikopterbataljon hade på Säve skulle kvarstå fram till 2003. Det med anledning att man inte ville nyinvestera för omlokaliseringar av gamla helikopterbeståndet. Från den 1 juli 2000 kom helikopterverksamheten inom Försvarsmakten ingå i den Operativa insatsledningen. Därmed och blev helikopterverksamheten en fjärde försvarsgren, sidoordnad med armén, marinen och flygvapnet.

Den 30 juni 2000 avvecklades Göta helikopterbataljon, och övergick den 1 juli 2000 till en avvecklingsorganisation. Avvecklingsorganisationen skulle verka fram den 31 december 2001, men kom att upphöra redan den 30 juni 2001. Den verksamhet på Säve som skulle kvarstå i organisationen övergick den 1 juli 2000 till att verka som 5. helikopterskvadronen ingående i Svea helikopterbataljon (2. hkpbat).

Inför regeringens proposition 2001/02:10, vilken behandlade en fortsatt förnyelse av totalförsvaret, föreslog regeringen på Försvarsmaktens inrådan, att Svea helikopterbataljon och Östgöta helikopterbataljon skulle upplösas och avvecklas senast den 31 december 2001, eller av regeringen bestämd tidpunkt. Bakgrunden var att Försvarsmaktens önskade en förändring den fredstida organisationsstrukturen, för att där nå en enad helikopterorganisation med endast ett helikopterförband och en förbandschef. De två bataljonernas verksamhet skulle istället reduceras till skvadroner, för att samordnas i organisationsenheten Försvarsmaktens helikopterflottilj. Regeringens förslag var endast en förändring av ledningen, och påverkade inte verksamhetsorterna.

Som en konsekvens av riksdagsbeslutet om att inför en ny ledningsorganisationen för Helikopterflottiljen, antog Svea helikopterbataljon den 1 januari 2002 namnet Helikopterflottiljen/2. hkpbat/Berga. Från den 1 januari 2003 blev helikopterbataljonen tillsammans med flottiljen en del av flygvapnets organisation. Den 28 februari 2004 verkställdes riksdagsbeslutet från 2001, där helikopterbataljonen den 1 mars 2004 reducerades bataljonen till att omfatta en skvadron. De ingående verksamheterna i Göteborg/Säve, Lidköping/Såtenäs och Ronneby/Kallinge kom att bilda självständiga skvadroner direkt underställda Helikopterflottiljen.

Inför försvarsbeslutet 2004 föreslog regeringen att minska antalet helikopterbaser, det med anledningen att den då pågående materielomsättningen av helikoptersystem, som på sikt skulle medföra att helikopterflottan skulle bestå av drygt 50 helikoptrar. Där av ansåg regeringen att det var nödvändigt att minska antalet helikopterbaser i syfte att behålla en rationell organisation. I samma proposition föreslog regeringen att ledningen för Helikopterflottiljen skulle bibehållas i Malmen/Linköping, dit även den markoperativa helikopterverksamheten skulle koncentreras. Den sjöoperativa helikopterverksamheten vill man omlokalisera till Ronneby, och subarktiska helikopterverksamheten till Luleå. Regeringens förslag innebar att tre orter skulle lämnas, Boden, Berga och  Göteborg/Säve. Att regeringen nu svängde i frågan jämfört med försvarsbeslutet 2000, där man ansett Berga som en huvudort för den sjöoperativa helikopterverksamheten, uppgavs bero på att Berga hade stora begränsningar när det gällde möjligheterna att utveckla Berga till en modern helikopterbas, bland annat gällande säkerhetssynpunkt. Vidare ansåg regeringen att militär flygräddning borde finnas baserade vid flygflottiljerna, F 7, F 17 och F 21.

Den 1 januari 2005 övergick verksamheten i Berga till att verka som en avvecklingsorganisation, i syfte att påbörja en flytt av helikopterverksamheten till Ronneby, samt avveckla förbandet i Berga. Den 9 juni 2005 förklarade chefen för Helikopterflottiljen, Mats Westin, formellt helikopterskvadronen vid Berga upplöst. Den 30 juni 2005 upplöstes och avvecklades förbandet officiellt. Flytten och avvecklingen skulle vara avslutad senast den 30 juni 2006. Avvecklingen av helikopterverksamheten i Berga innebar slutet på en epok av militärt flyg fast baserat i Stockholmsområdet. År 2009 kom 2. helikopterskvadronen att återuppstå, dock då baserad i Linköping/Malmen.

Även om förbandet var avvecklat, kom en helikopter, HKP 4A (04460), kvarstå på Berga fram till 2007. Anledningen till att den blev kvar, var att den sedan 1991 hade utgjort reservdelsobjekt till övriga helikoptrar inom samma helikoptersystem, och därmed inte var flygduglig. År 2007 kom den sista helikoptern att transporteras till Halmstad för destruktion


Svea helikopterbataljon


Svea helikopterbataljon

Inför försvarsbeslutet 1996 föreslog Försvarsmakten och regeringen att samla Försvarsmaktens helikopterresurser i ett nytt försvarsgemensamt förband, Försvarsmaktens helikopterflottilj.


Svea helikopterbataljon

Inför försvarsbeslutet 1996 föreslog Försvarsmakten och regeringen att samla Försvarsmaktens helikopterresurser i ett nytt försvarsgemensamt förband, Försvarsmaktens helikopterflottilj. Det skulle underlätta ledning av större samlade insatser under kris och i krig, samt även typsamordning och samordning avseende beredskap och utbildning. I regeringens budgetproposition för statsbudget för år 1998 i utgiftsområde 6 fastställde riksdagen den nya organisationen för Helikopterflottiljen, vilken skulle organisera sin verksamheten i fyra delar med ledningen baserad i Linköping.

Den 31 december 1997 upphörde de ursprungliga helikopterförbanden som självständiga förband, då ledningsfunktionen över samtliga helikopterförband överfördes den 1 januari 1998 till Helikopterflottiljen. Helikopterflottiljen var i sin tur underställd chefen för marinledningen. Den 1 januari 1999 omorganiserades de ursprungliga helikopterförbanden till den nya förbandsstrukturen, där Svea helikopterbataljon var en av dem. Svea helikopterbataljon bestod av 11. helikopterdivisionen och flygvapnets flygräddningsgrupp (FRÄD-grupp) vid Upplands flygflottilj (F 16).Jansson, Johansson (2001), s. 100

Inför försvarsbeslutet 2000 föreslog regeringen att den framtida helikopterverksamheten skulle bestå av två större enheter och en mindre enhet för helikopterförbanden. De två större enheterna skulle vara fördelade på markoperativ inriktning och sjöoperativ inriktning. Medan den mindre enheten skulle ha subarktisk förmåga. Bakgrunden till regeringens förslag till att reducera antalet bataljoner, var den materielplan av omsättning av helikoptersystem. Där det 2002 planerades att påbörja en nyanskaffning av helikoptersystem, och successivt reducera de då till antalet 110 helikoptrarna till beräknat 65–70 helikoptrar. I fråga om lokalisering av de kvarvarande helikopterförbanden ansåg regeringen att det av kostnadsskäl vore olämpligt att flytta verksamhet till en plats som saknade infrastruktur. Vidare ansåg regeringen att den markoperativa helikopterverksamheten borde lokaliseras till en plats för att underlätta samverkan med mekaniserade förband, samt den då planerade luftburna bataljonen i Karlsborg. Den sjöoperativa enheten ansågs lokaliseras för att möjliggöra samverkan med den marina verksamheten, där Haninge/Berga ansågs utgöra en bättre ändamålsenlig lokalisering jämfört med Ronneby/Kallinge. Ett av huvudskälen till Haninge/Berga även var det centrala läget på Sveriges östkust med flest övningsområden. Därav föreslog regeringen att Norrlands helikopterbataljon och Göta helikopterbataljon skulle upplösas och avvecklas. Dock ansåg regeringen att den verksamhet som Göta helikopterbataljon hade på Säve skulle kvarstå fram till 2003. Det med anledning att man inte ville nyinvestera för omlokaliseringar av gamla helikopterbeståndet. Från den 1 juli 2000 kom helikopterverksamheten inom Försvarsmakten ingå i den Operativa insatsledningen. Därmed och blev helikopterverksamheten en fjärde försvarsgren, sidoordnad med armén, marinen och flygvapnet.

Den 30 juni 2000 avvecklades Göta helikopterbataljon, och övergick den 1 juli 2000 till en avvecklingsorganisation. Avvecklingsorganisationen skulle verka fram den 31 december 2001, men kom att upphöra redan den 30 juni 2001. Den verksamhet på Säve som skulle kvarstå i organisationen övergick den 1 juli 2000 till att verka som 5. helikopterskvadronen ingående i Svea helikopterbataljon (2. hkpbat).


Svea helikopterbataljon

Inför försvarsbeslutet 1996 föreslog Försvarsmakten och regeringen att samla Försvarsmaktens helikopterresurser i ett nytt försvarsgemensamt förband, Försvarsmaktens helikopterflottilj. Det skulle underlätta ledning av större samlade insatser under kris och i krig, samt även typsamordning och samordning avseende beredskap och utbildning. I regeringens budgetproposition för statsbudget för år 1998 i utgiftsområde 6 fastställde riksdagen den nya organisationen för Helikopterflottiljen, vilken skulle organisera sin verksamheten i fyra delar med ledningen baserad i Linköping.

Den 31 december 1997 upphörde de ursprungliga helikopterförbanden som självständiga förband, då ledningsfunktionen över samtliga helikopterförband överfördes den 1 januari 1998 till Helikopterflottiljen. Helikopterflottiljen var i sin tur underställd chefen för marinledningen. Den 1 januari 1999 omorganiserades de ursprungliga helikopterförbanden till den nya förbandsstrukturen, där Svea helikopterbataljon var en av dem. Svea helikopterbataljon bestod av 11. helikopterdivisionen och flygvapnets flygräddningsgrupp (FRÄD-grupp) vid Upplands flygflottilj (F 16).Jansson, Johansson (2001), s. 100

Inför försvarsbeslutet 2000 föreslog regeringen att den framtida helikopterverksamheten skulle bestå av två större enheter och en mindre enhet för helikopterförbanden. De två större enheterna skulle vara fördelade på markoperativ inriktning och sjöoperativ inriktning. Medan den mindre enheten skulle ha subarktisk förmåga. Bakgrunden till regeringens förslag till att reducera antalet bataljoner, var den materielplan av omsättning av helikoptersystem. Där det 2002 planerades att påbörja en nyanskaffning av helikoptersystem, och successivt reducera de då till antalet 110 helikoptrarna till beräknat 65–70 helikoptrar. I fråga om lokalisering av de kvarvarande helikopterförbanden ansåg regeringen att det av kostnadsskäl vore olämpligt att flytta verksamhet till en plats som saknade infrastruktur. Vidare ansåg regeringen att den markoperativa helikopterverksamheten borde lokaliseras till en plats för att underlätta samverkan med mekaniserade förband, samt den då planerade luftburna bataljonen i Karlsborg. Den sjöoperativa enheten ansågs lokaliseras för att möjliggöra samverkan med den marina verksamheten, där Haninge/Berga ansågs utgöra en bättre ändamålsenlig lokalisering jämfört med Ronneby/Kallinge. Ett av huvudskälen till Haninge/Berga även var det centrala läget på Sveriges östkust med flest övningsområden. Därav föreslog regeringen att Norrlands helikopterbataljon och Göta helikopterbataljon skulle upplösas och avvecklas. Dock ansåg regeringen att den verksamhet som Göta helikopterbataljon hade på Säve skulle kvarstå fram till 2003. Det med anledning att man inte ville nyinvestera för omlokaliseringar av gamla helikopterbeståndet. Från den 1 juli 2000 kom helikopterverksamheten inom Försvarsmakten ingå i den Operativa insatsledningen. Därmed och blev helikopterverksamheten en fjärde försvarsgren, sidoordnad med armén, marinen och flygvapnet.

Den 30 juni 2000 avvecklades Göta helikopterbataljon, och övergick den 1 juli 2000 till en avvecklingsorganisation. Avvecklingsorganisationen skulle verka fram den 31 december 2001, men kom att upphöra redan den 30 juni 2001. Den verksamhet på Säve som skulle kvarstå i organisationen övergick den 1 juli 2000 till att verka som 5. helikopterskvadronen ingående i Svea helikopterbataljon (2. hkpbat).

Inför regeringens proposition 2001/02:10, vilken behandlade en fortsatt förnyelse av totalförsvaret, föreslog regeringen på Försvarsmaktens inrådan, att Svea helikopterbataljon och Östgöta helikopterbataljon skulle upplösas och avvecklas senast den 31 december 2001, eller av regeringen bestämd tidpunkt. Bakgrunden var att Försvarsmaktens önskade en förändring den fredstida organisationsstrukturen, för att där nå en enad helikopterorganisation med endast ett helikopterförband och en förbandschef. De två bataljonernas verksamhet skulle istället reduceras till skvadroner, för att samordnas i organisationsenheten Försvarsmaktens helikopterflottilj. Regeringens förslag var endast en förändring av ledningen, och påverkade inte verksamhetsorterna.

Som en konsekvens av riksdagsbeslutet om att inför en ny ledningsorganisationen för Helikopterflottiljen, antog Svea helikopterbataljon den 1 januari 2002 namnet Helikopterflottiljen/2. hkpbat/Berga. Från den 1 januari 2003 blev helikopterbataljonen tillsammans med flottiljen en del av flygvapnets organisation. Den 28 februari 2004 verkställdes riksdagsbeslutet från 2001, där helikopterbataljonen den 1 mars 2004 reducerades bataljonen till att omfatta en skvadron. De ingående verksamheterna i Göteborg/Säve, Lidköping/Såtenäs och Ronneby/Kallinge kom att bilda självständiga skvadroner direkt underställda Helikopterflottiljen.

Inför försvarsbeslutet 2004 föreslog regeringen att minska antalet helikopterbaser, det med anledningen att den då pågående materielomsättningen av helikoptersystem, som på sikt skulle medföra att helikopterflottan skulle bestå av drygt 50 helikoptrar. Där av ansåg regeringen att det var nödvändigt att minska antalet helikopterbaser i syfte att behålla en rationell organisation. I samma proposition föreslog regeringen att ledningen för Helikopterflottiljen skulle bibehållas i Malmen/Linköping, dit även den markoperativa helikopterverksamheten skulle koncentreras. Den sjöoperativa helikopterverksamheten vill man omlokalisera till Ronneby, och subarktiska helikopterverksamheten till Luleå. Regeringens förslag innebar att tre orter skulle lämnas, Boden, Berga och  Göteborg/Säve. Att regeringen nu svängde i frågan jämfört med försvarsbeslutet 2000, där man ansett Berga som en huvudort för den sjöoperativa helikopterverksamheten, uppgavs bero på att Berga hade stora begränsningar när det gällde möjligheterna att utveckla Berga till en modern helikopterbas, bland annat gällande säkerhetssynpunkt. Vidare ansåg regeringen att militär flygräddning borde finnas baserade vid flygflottiljerna, F 7, F 17 och F 21.


Kartellen

Kartellen var en Svensk gangstarap-grupp som grundades 2008 av Leo "Kinesen" Carmona. Centralfigur var även Sebbe Staxx som frontade gruppen. Musiken handlade om svensk segregation och klassklyftor, och har kritiserats för att glorifiera det kriminella livet.

De uppmärksammades första gången i ett reportage i livsstilsmagasinet Rodeo av journalisten och författaren Cyril Hellman och blev kort därefter föremål för ifrågasättande på ledarsidor i bland andra Dagens Nyheter och Svenska Dagbladet. I början släppte gruppen sin musik på internet genom sin my space-sida och fria nedladdningsbara mixtapes som blev populära och omtalade med miljontals lyssnare. De första kända låtarna var Programrebeller, Kartellen och Fuck Aina som alla präglades av kritik mot polis, kriminalvård, regeringsalliansen och rådande kriminalpolitik. I början av februari 2011 kom debutalbumet Reflektion som bara släpptes i 1 000 exemplar. Det följande året släppte Kartellen sitt första album på ett större skivbolag (So Blue Music/Universal) med titeln Ånger & kamp som bland annat nominerades till grammy i kategorin årets hiphop/Rnb för 2013. Samma år dömdes Sebastian Stakset till 5000 kronor dagsböter för att ha mordhotat Sverigedemokraternas partiordförande Jimmie Åkesson. Han dömdes samma år även för narkotika- och vapeninnheav efter att ha ertappats med en 9 mm pistol inne på Hard Rock Cafe i Stockholm. Stakset och Carmona skrev pjäsen Medans vi faller baserad på Staksets liv som år 2012 gick upp på Stockholms Teater till fina recensioner. År 2015 släppte Stakset sin självbiografi Sebbe Stakset: musiken, brotten, beroendet skriven tillsamman med journalisten Niklas Malmborg.

I februari 2016 meddelade Sebastian Stakset sina planer att lämna gruppen, med hänvisning till att han "inte [längre] har det hatet som behövs" och hans kristna tro. Tre månader senare ledde detta till Kartellens upplösande, då  samtliga konserter i promotionturnén till gruppens sista album ställdes in. Slutpläderingen släpptes i början av juni 2016.. Året därpå släppte Leo Carmona romanen Spelet är spelet skriven tillsammans med Cyril Hellman utgiven på Forum förlag. Samma år preskriberades Arlandarånet och kort därefter erkände Carmona att han utförde och planerat rånet som med ett byte på 44 miljoner kronor är det största i Sveriges historia.

Kartellen bildades 2008 i ett finskt fängelse av Leo "Kinesen" Carmona och Janne "Babyface" Raninen, som båda avtjänade livstidsstraff för medhjälp till mord i Finland.

Gruppens sista album Slutpläderingen släpptes den 10 juni 2016. Albumet välkomnades generellt av kritikerkåren och beskrevs av Nöjesguiden som "ett värdigt avslut".


Kartellen

Kartellen bildades 2008 i ett finskt fängelse av Leo "Kinesen" Carmona och Janne "Babyface" Raninen, som båda avtjänade livstidsstraff för medhjälp till mord i Finland.

De två skrev texterna i fängelset och tog hjälp av sina vänner på utsidan för att få ut sin musik, "verklighetsbaserad hiphop från gatan som representerar alla miljonprogram". De fann snart de unga rapparna "Sebbe" och "Kaka" som fick uppgiften att representera gruppen. I början av 2009 släppte gruppen sitt mixtape Kartellen är här för nedladdning genom den svenska hiphoptidningen Kingsize Magazine hemsida. Låtarna producerades av bland annat Masse, Tiny, Matte (från Fjärde Världen) samt EKBITS och LME & ISHI.


Kartellen

Kartellen bildades 2008 i ett finskt fängelse av Leo "Kinesen" Carmona och Janne "Babyface" Raninen, som båda avtjänade livstidsstraff för medhjälp till mord i Finland.

De två skrev texterna i fängelset och tog hjälp av sina vänner på utsidan för att få ut sin musik, "verklighetsbaserad hiphop från gatan som representerar alla miljonprogram". De fann snart de unga rapparna "Sebbe" och "Kaka" som fick uppgiften att representera gruppen. I början av 2009 släppte gruppen sitt mixtape Kartellen är här för nedladdning genom den svenska hiphoptidningen Kingsize Magazine hemsida. Låtarna producerades av bland annat Masse, Tiny, Matte (från Fjärde Världen) samt EKBITS och LME & ISHI. Kartellen är här laddades ner omkring 18 000 gånger. Senare under 2009 släppte de sitt andra mixtape, prOGramrebeller, även det tillgänglig för gratis nedladdning genom Kingsize Magazine.


Kartellen

Kartellen bildades 2008 i ett finskt fängelse av Leo "Kinesen" Carmona och Janne "Babyface" Raninen, som båda avtjänade livstidsstraff för medhjälp till mord i Finland.

De två skrev texterna i fängelset och tog hjälp av sina vänner på utsidan för att få ut sin musik, "verklighetsbaserad hiphop från gatan som representerar alla miljonprogram". De fann snart de unga rapparna "Sebbe" och "Kaka" som fick uppgiften att representera gruppen. I början av 2009 släppte gruppen sitt mixtape Kartellen är här för nedladdning genom den svenska hiphoptidningen Kingsize Magazine hemsida. Låtarna producerades av bland annat Masse, Tiny, Matte (från Fjärde Världen) samt EKBITS och LME & ISHI. Kartellen är här laddades ner omkring 18 000 gånger. Senare under 2009 släppte de sitt andra mixtape, prOGramrebeller, även det tillgänglig för gratis nedladdning genom Kingsize Magazine. Gäster på mixtapet var Adam Tensta, J-son, Eboi och Pauline. Kartellen släppte 2009 singeln "Gå Loss", där bland annat Lazee och Adam Tensta medverkade. Gå Loss producerades av svenska producenten ISHI.

Mellan 2009 och 2011 var Anders Alpsäter (Alpis) medlem i Kartellen.

Under svenska valet 2010 släppte Kartellen en singel vid namn "Bort med alliansen", där de uppmanade folk att inte rösta på de borgerliga partierna. Låten producerades av Mack Beats. De medverkade även på hiphopsamlingen Evolution med låten "Så vi gör".

Kartellen släppte sitt debutalbum i början av februari 2011.


Kartellen

Kartellen bildades 2008 i ett finskt fängelse av Leo "Kinesen" Carmona och Janne "Babyface" Raninen, som båda avtjänade livstidsstraff för medhjälp till mord i Finland.

De två skrev texterna i fängelset och tog hjälp av sina vänner på utsidan för att få ut sin musik, "verklighetsbaserad hiphop från gatan som representerar alla miljonprogram". De fann snart de unga rapparna "Sebbe" och "Kaka" som fick uppgiften att representera gruppen. I början av 2009 släppte gruppen sitt mixtape Kartellen är här för nedladdning genom den svenska hiphoptidningen Kingsize Magazine hemsida. Låtarna producerades av bland annat Masse, Tiny, Matte (från Fjärde Världen) samt EKBITS och LME & ISHI. Kartellen är här laddades ner omkring 18 000 gånger. Senare under 2009 släppte de sitt andra mixtape, prOGramrebeller, även det tillgänglig för gratis nedladdning genom Kingsize Magazine. Gäster på mixtapet var Adam Tensta, J-son, Eboi och Pauline. Kartellen släppte 2009 singeln "Gå Loss", där bland annat Lazee och Adam Tensta medverkade. Gå Loss producerades av svenska producenten ISHI.

Mellan 2009 och 2011 var Anders Alpsäter (Alpis) medlem i Kartellen.

Under svenska valet 2010 släppte Kartellen en singel vid namn "Bort med alliansen", där de uppmanade folk att inte rösta på de borgerliga partierna. Låten producerades av Mack Beats. De medverkade även på hiphopsamlingen Evolution med låten "Så vi gör".

Kartellen släppte sitt debutalbum i början av februari 2011. Albumet fick namnet Reflektion och gavs ut i 1 000 exemplar. Kartellen skrev under 2012 skivkontrakt med Soblue Music/Universal, och den 23 november 2012 släppte Kartellen sitt album Ånger & kamp. Två singlar släpptes från albumet, "Ställ dig upp" och "Mina områden", som båda blev mycket framgångsrika. I "Ånger & kamp" tonades gangsterlivet ner och ersattes av egna uppgörelser med sociala problem och personliga kriser. Albumet var också nominerad för en Grammis 2013 i kategorin bästa hiphop/soul.

Den 29 november 2013 släpptes "Ånger & kamp del 2". På skivan medverkar förutom Sebbe Staxx även Dani M, Timbuktu, Aleks, Abidaz, Myrna, Syster Sol, Robert Athill och Chris Mhina. Skivan är producerad av Stress (Roc Nation).


Kartellen

Kontroverser Uppmärksamhet i Sveriges Radio Kartellen uppmärksammades i radioprogrammet Studio EttSveriges Radio, Reportaget i Studio 1 som MP3 under våren 2009 i en serie reportage om gruppen gjorda av journalisten Katarina Gunnarsson.Sveriges Radio, Gangsterrapp lockar unga till kriminalitet – unikt reportage i Studio Ett i P1 Detta uppmärksammades av Hanne Kjöller, ledarskribent på Dagens Nyheter, som menade att hon inte köpte Kartellens tal om "detta ospecifika för-oss-fanns-bara-ett-val-svammel som Greken och den andra intervjuade bandmedlemmen rappar."Hanne Kjöller, Förortsföreställningar: Gangsterrappare rapar retorik., Dagens Nyheter, Publicerat 2009-04-03 I ett blogginlägg på Kartellens MySpace svarade de på ledaren med att de talar om segregationen som existerar i miljonprogrammen och att det är den som är källan till kriminaliteten.Kartellen, INTELLEKTUELL IGNORANS FRÅN DN IDAG (090403) , MySpace Även Cyril Hellman, redaktör för Situation Sthlm, skrev en artikel på Newsmill där han menade att gruppen var utsatt för en hetsjakt och att P1:s granskning av gruppen var oseriös.Cyril Hellman, P1:s korståg mot hiphopkulturen är en samhällsfara, Newsmill, 2009-04-03


Kartellen


H1N1-pandemin 2009

Svininfluensan eller den nya influensan var en pandemisk influensa som orsakades av en ny variant av influensavirus typ A av subtypen H1N1. Viruset påträffades första gången i mitten av april 2009 hos två insjuknade patienter i USA.Swine Influenza A (H1N1) Infection in Two Children --- Southern California, March--April 2009, Morbidity and Mortality Weekly Report, 24. April 2009 / 58(15); 400-402, CDC De hade oberoende av varandra smittats i slutet av mars 2009, och vidare efterforskningar visade att liknande sjukdomsfall förekom i Mexiko och att viruset spridits över nationsgränsen. Den tidiga mediarapporteringen benämnde utbrottet svininfluensa vilket kom att bli den allmänna benämningen.

Världshälsoorganisationen (WHO) varnade i slutet av april 2009 för ett globalt utbrott av influensan, och den 11 juni 2009 valde WHO att klassa utbrottet som en pandemi, den första på 41 år sedan Hongkonginfluensan grasserade 1968. Symptomen var desamma som för vanlig säsongsinfluensa och för de allra flesta innebar influensan en ofarlig men ibland obehaglig sjukdom med relativt milda symptom som gick över på några få dagar. Emellertid löpte personer i vissa riskgrupper högre risk att drabbas av allvarligare symptom. Inkubationstiden var i medeltal cirka 3 dagar, men varierade mellan 1 och 7 dagar. Dödligheten låg på samma nivå som en vanlig influensa. Tidigt fanns dock farhågor att flera än normalt skulle smittas och insjukna samtidigt, vilket befarades kunna störa samhällsviktiga funktioner, och även orsaka ett ökat behov av sjukvård. Förloppet var dock milt, vilket berodde på att stora delar av befolkningen hade varierande grad av immunitet mot viruset.

Fram till den 27 januari 2010 hade endast 26 dödsfall rapporterats in i Sverige och 10 985 bekräftade smittfall av H1N1. Det verkliga antalet smittade tros dock ha varit större.  Totalt avled 89 personer i någon form av influensa i Sverige år 2009 och 12 personer år 2010, vilket är en låg influensaaktivietet jämfört med ett genomsnitt på cirka 200 per år åren 1997 till 2018,, diagnoskod J09, J10 och J11 och får tillskrivas den omfattande vaccinationen som utfördes av befolkningen.

Valet av vaccinet pandemrix har dock ifrågasatts. Pandemrix visade sig senare vara kopplat till förhöjd risk för narkolepsi hos ungdomar i Sverige och Finland.

Den 24 april 2009 spreds nyheten att 60 människor i Mexico City hade dött av vad som då beskrevs som en muterad form av svininfluensa. Man trodde att omkring 1 000 personer hade smittas runt om i Mexiko. Sju lindrigare fall upptäcktes även i Kalifornien och Texas i USA. De flesta av de döda var mellan 20 och 50 år gamla och i övrigt helt friska.

Den 26 april rapporterades att dödssiffran stigit till 81 personer som man trodde hade avlidit i sjukdomen, då bara 20 av fallen var bekräftade. 1 324 patienter stod även under bevakning.

Den 29 april meddelade amerikanska myndigheter att ett 23 månaders mexikanskt barn avlidit i Texas på grund av A(H1N1)-viruset. Detta dödsfall var det första utanför Mexiko, barnets föräldrar hade åkt till grannlandet för att få vård för sitt barn. Samma dag höjde också WHO pandemivarningen till fem på den sexgradiga skalan, vilket är första gången som detta har hänt efter att skalan skapades 2005. Detta ledde bland annat till att man tog beslutet att påskynda vaccintillverkningen, som tar mellan tre och sex månader.

I slutet av maj 2009 uppskattades antalet smittade personer i USA uppgå till 100 000 personer.

Den 11 juni 2009 valde WHO att klassa utbrottet som en pandemi, den första på 41 år. Sjukdomen hade hittills varit tämligen mild i sin form med en dödlighet på ca 0,5%. Att kategorisera influensautbrottet som en pandemi är ett indirekt konstaterande att smittan är omöjlig att begränsa.Regeringens presskonferens 2009-06-11 kl 16.30

Svenska Smittskyddsinstitutet analyserade i slutet av augusti, influensan i tre länder på södra halvklotet som var mitt i sin vinterinfluensaperiod. De uppvisade ett likartat beteende där antal fall accelererade snabbt efter utbrottet för att nå en topp efter 6–7 veckor för att sedan falla igen. Detta kan betraktas som en första våg av influensa med en varaktighet på 12 veckor. Analysen visade att antal svårt sjuka var 50-100 ppm, att barn och yngre vuxna drabbas hårdast och att de som var äldre än 60 år tycktes vara mer skyddade.

Runt vecka 42 började spridningen av den nya influensan A(H1N1) ta fart i Sverige. Varje efterföljande vecka fördubblades antalet bekräftade fall och Smittskyddsinstitutet befarade att uppemot 300 000 svenskar (3,2% av befolkningen) redan hade haft eller hade influensan i början av november 2009. I Nya Zeeland beräknade man att cirka 12% av landets befolkning insjuknade under epidemin och baserat på det, beräknades Sverige endast befinna sig i början av pandemiutbrottet. Dock spekulerades det i att den pågående massvaccinationen kunde minska antalet insjuknade.

Efter sex månader hade mer än 200 länder verifierat H1N1. Den 12 november presenterade Center for Disease Control and Prevention, som är en del av USA:s hälso- och socialdepartement en sammanställning av A(H1N1):s verkningar i USA för perioden april till oktober 2009.

I mitten av augusti 2010 bedömde Världshälsoorganisationen (WHO) att utbrottet i stort sett var över och att spridningen av influensan numera var ytterst minimal. Den nya influensan hade orsakat omkring 18 500 laboratoriebekräftade dödsfall i världen totalt, vilket är betydligt färre än vad myndigheter till en början uppgett. En senare studie har uppskattat att antalet dödsfall under utbrottet 2009 uppgick till cirka 285 000 personer

Summary
Background
18 500 laboratory-confirmed deaths caused by the 2009 pandemic influenza A H1N1 were reported worldwide for the period April, 2009, to August, 2010. This number is likely to be only a fraction of the true number of the deaths associated with 2009 pandemic influenza A H1N1. We aimed to estimate the global number of deaths during the first 12 months of virus circulation in each country.
Methods
We calculated crude respiratory mortality rates associated with the 2009 pandemic influenza A H1N1 strain by age (0–17 years, 18–64 years, and >64 years) using the cumulative (12 months) virus-associated symptomatic attack rates from 12 countries and symptomatic case fatality ratios (sCFR) from five high-income countries. To adjust crude mortality rates for differences between countries in risk of death from influenza, we developed a respiratory mortality multiplier equal to the ratio of the median lower respiratory tract infection mortality rate in each WHO region mortality stratum to the median in countries with very low mortality. We calculated cardiovascular disease mortality rates associated with 2009 pandemic influenza A H1N1 infection with the ratio of excess deaths from cardiovascular and respiratory diseases during the pandemic in five countries and multiplied these values by the crude respiratory disease mortality rate associated with the virus. Respiratory and cardiovascular mortality rates associated with 2009 pandemic influenza A H1N1 were multiplied by age to calculate the number of associated deaths.
Findings
We estimate that globally there were 201 200 respiratory deaths (range 105 700–395 600) with an additional 83 300 cardiovascular deaths (46 000–179 900) associated with 2009 pandemic influenza A H1N1. 80% of the respiratory and cardiovascular deaths were in people younger than 65 years and 51% occurred in southeast Asia and Africa.
Interpretation
Our estimate of respiratory and cardiovascular mortality associated with the 2009 pandemic influenza A H1N1 was 15 times higher than reported laboratory-confirmed deaths. Although no estimates of sCFRs were available from Africa and southeast Asia, a disproportionate number of estimated pandemic deaths might have occurred in these regions. Therefore, efforts to prevent influenza need to effectively target these regions in future pandemics.
Funding
None.
To read this article in full you will need to make a payment
Purchase one-time access:Academic & Personal: 24 hour online accessCorporate R&D Professionals: 24 hour online access
One-time access price info
- For academic or personal research use, select 'Academic and Personal'
- For corporate R&D use, select 'Corporate R&D Professionals'
Access any 5 articles from the Lancet Family of journals
Subscribe:Subscribe to The Lancet Infectious Diseases
Already a print subscriber? Claim online access
Register: Create an account
Institutional Access: Sign in to ScienceDirect
References
- 1.Influenza pandemic epidemiologic and virologic diversity: reminding ourselves of the possibilities.Clin Infect Dis. 2011; 52: S44-S49
- 2.Pandemic (H1N1) 2009–update 112.(accessed Feb 24, 2011).
- 3.
Michalove J, Ndahwouh T, Diop O, et al, eds. Delayed pandemic H1N1 transmission in West Africa, May 2009–March 2010. Options for the Control of Influenza VII Conference; Hong Kong; Sept 3–7, 2010.
- 4.Incidence of 2009 pandemic influenza A H1N1 infection in England: a cross-sectional serological study.Lancet. 2010; 375: 1100-1108
- 5.Pandemic influenza in Africa, lessons learned from 1968: a systematic review of the literature.Influenza Other Respi Viruses. 2012; 6: 11-24
- 6.Elevated influenza-related excess mortality in South African elderly individuals, 1998–2005.Clin Infect Dis. 2010; 51: 1362-1369
- 7.Updating the accounts: global mortality of the 1918–1920 “Spanish” influenza pandemic.Bull Hist Med. 2002; 76: 105-115
- 8.The 2009 pandemic H1N1 influenza and indigenous populations of the Americas and the Pacific.Euro Surveill. 2009; 14: 19366
- 9.Estimation of potential global pandemic influenza mortality on the basis of vital registry data from the 1918–20 pandemic: a quantitative analysis.Lancet. 2006; 368: 2211-2218
- 10.Global burden of respiratory infections due to seasonal influenza in young children: a systematic review and meta-analysis.Lancet. 2011; 378: 1917-1930
- 11.Estimates of US influenza-associated deaths made using four different methods.Influenza Other Respi Viruses. 2009; 3: 37-49
- 12.Methods for current statistical analysis of excess pneumonia-influenza deaths.Public Health Rep. 1963; 78: 494-506
- 13.A method for timely assessment of influenza-associated mortality in the United States.Epidemiology. 1997; 8: 390-395
- 14.Estimating the burden of 2009 pandemic influenza A (H1N1) in the United States (April 2009–April 2010).Clin Infect Dis. 2011; 52: S75-S82
- 15.Preliminary estimates of mortality and years of life lost associated with the 2009 A/H1N1 pandemic in the US and comparison with past influenza seasons.PLoS Curr. 2010; : RRN1153
- 16.The burden of 2009 pandemic influenza A(H1N1) in the Netherlands.Eur J Public Health. 2012; 22: 150-157
- 17.Mortality burden of the A/H1N1 pandemic in Mexico: a comparison of deaths and years of life lost to seasonal influenza.Clin Infect Dis. 2011; 53: 985-993
- 18.Disease and injury country estimates.(accessed Feb 11, 2011).
- 19.Burden of illness and risk factors for transmission of seasonal influenza in four distinct regions of Peru.(accessed Aug 8, 2011).
- 20.Risk factors and immunity in a nationally representative population following the 2009 influenza A(H1N1) pandemic.PLoS One. 2010; 5: e13211
- 21.Influenza is a major contributor to childhood pneumonia in a tropical developing country.Pediatr Infect Dis J. 2010; 29: 216-221
- 22.The Nicaraguan pediatric dengue cohort study: study design, methods, use of information technology, and extension to other infectious diseases.Am J Epidemiol. 2009; 170: 120-129
- 23.Burden of illness of the 2009 pandemic of influenza A (H1N1) in Denmark.Vaccine. 2011; 29: B63-B69
- 24.The severity of pandemic H1N1 influenza in the United States, from April to July 2009: a Bayesian analysis.PLoS Med. 2009; 6: e1000207
- 25.Changes in severity of 2009 pandemic A/H1N1 influenza in England: a Bayesian evidence synthesis.BMJ. 2011; 343: d5408
- 26.Age-dependent patterns of infection and severity explaining the low impact of 2009 influenza A (H1N1): evidence from serial serologic surveys in the Netherlands.Am J Epidemiol. 2011; 174: 1307-1315
- 27.Preliminary population-based epidemiological and clinical data on 2009 pandemic H1N1 influenza A (pH1N1) from Lima, Peru.Influenza Other Respi Viruses. 2009; 3: 253-256
- 28.Under-recognition and reporting of dengue in Cambodia: a capture-recapture analysis of the National Dengue Surveillance System.Epidemiol Infect. 2011; 140: 491-499
- 29.List of member states by WHO region and mortality stratum.(accessed Oct 11, 2010).
- 30.Department of Economic and Social Affairs, Population Division, Population Estimates and Projections Section.(accessed Feb 30, 2011).
- 31.US Census Bureau.(Feb 11, 2011).
- 32.Life tables for WHO member states.(Feb 11, 2011).
- 33.Mortality associated with influenza and respiratory syncytial virus in the United States.JAMA. 2003; 289: 179-186
- 34.Estimates of deaths associated with seasonal influenza—United States, 1976–2007.MMWR Morb Mortal Wkly Rep. 2010; 59: 1057-1062
- 35.Influenza in Africa.PLoS Med. 2009; 6: e1000182
- 36.Epidemiology of fatal cases associated with pandemic H1N1 influenza 2009.Euro Surveill. 2009; 14: 19309
- 37.Influenza-associated deaths in tropical Singapore.Emerg Infect Dis. 2006; 12: 114-121
- 38.Influenza-related hospitalisation and death in Australians aged 50 years and older.Vaccine. 2008; 26: 2135-2141
- 39.Excess mortality related to seasonal influenza and extreme temperatures in Denmark, 1994–2010.BMC Infect Dis. 2011; 11: 350
- 40.Mortality attributable to pandemic influenza A (H1N1) 2009 in San Luis Potosi, Mexico.Influenza Other Respi Viruses. 2011; 5: 76-82
- 41.Excess mortality monitoring in England and Wales during the influenza A(H1N1) 2009 pandemic.Epidemiol Infect. 2011; 139: 1431-1439
- 42.All-cause mortality during first wave of pandemic (H1N1) 2009, New South Wales, Australia, 2009.Emerg Infect Dis. 2010; 16: 1396-1402
- 43.Comparing pandemic to seasonal influenza mortality: moderate impact overall but high mortality in young children.PLoS One. 2012; 7: e31197
- 44.Mortality caused by influenza and respiratory syncytial virus by age group in England and Wales 1999–2010.Influenza Other Respi Viruses. 2012; (published online March 9.)https://doi.org/10.1111/j.1750-2659.2012.00345.x
- 45.Influenza-associated mortality in 2009 in four sentinel sites in Bangladesh.Bull World Health Organ. 2012; 90: 272-278
- 46.Excess mortality associated with the 2009 pandemic of influenza A(H1N1) in Hong Kong.Epidemiol Infect. 2011; https://doi.org/10.1017/S0950268811002238
- 47.Understanding influenza transmission, immunity and pandemic threats.Influenza Other Respi Viruses. 2009; 3: 143-149
- 48.Influenza (seasonal).(accessed June 4, 2011).
- 49.Seroprevalence of antibodies to pandemic (H1N1) 2009 influenza virus among hospital staff in a medical center in Taiwan.J Chin Med Assoc. 2010; 73: 62-66
- 50.2009 influenza A(H1N1) seroconversion rates and risk factors among distinct adult cohorts in Singapore.JAMA. 2010; 303: 1383-1391
- 51.High titers of hemagglutination inhibition antibodies against 2009 H1N1 influenza virus in Southern Iran.Iran J Immunol. 2010; 7: 39-48
- 52.Regional and age-specific patterns of pandemic H1N1 influenza virus seroprevalence inferred from vaccine clinical trials, August-October 2009.Euro Surveill. 2010; 15: 19624
- 53.Seroprevalence following the second wave of Pandemic 2009 H1N1 influenza in Pittsburgh, PA, USA.PLoS One. 2010; 5: e11601
- 54.Influenza A (H1N1) 2009 antibodies in residents of New South Wales, Australia, after the first pandemic wave in the 2009 southern hemisphere winter.PLoS One. 2010; 5: e12562
Article Info
Publication History
Published: June 26, 2012
Identification
DOI: https://doi.org/10.1016/S1473-3099(12)70121-4
Copyright
© 2012 Elsevier Ltd. All rights reserved.
ScienceDirectAccess this article on ScienceDirect
Linked Articles
- Global mortality of 2009 pandemic influenza A H1N1
- More than 3 years after the emergence of the 2009 pandemic influenza A H1N1 virus, the associated global mortality remains unclear. Of 18 500 laboratory-confirmed pandemic-associated deaths identified during April, 2009, to April, 2010, worldwide, less than 12% were reported from Africa and southeast Asia, although these regions are home to more than 38% of the world's population. Laboratory-confirmed deaths are gross underestimates of influenza-related mortality because of the lack of routine laboratory tests and difficulties in identification of influenza-related deaths triggered by bacterial superinfections or exacerbation of chronic illnesses.
- Full-Text
- Corrections
- Dawood FS, Iuliano AD, Reed C, et al. Estimated global mortality associated with the first 12 months of 2009 pandemic influenza A H1N1 virus circulation: a modelling study. Lancet Infect Dis 2012; published online June 26. http://dx.doi.org/10.1016/S1473-3099(12)70121-4— In this Article, in the second sentence of the Summary, Findings, 59% should have been 51%. This correction has been made to the online version as of June 27, 2012.
- Full-Text
- The 2009 influenza pandemic
- To count deaths is one of epidemiology's oldest pursuits. However, accurate counting of the number of deaths caused by influenza remains an elusive goal, partly because the infection is short-lived, manifests in non-specific ways that only laboratory tests can confirm, and is often treated no differently to the many other clinically indistinguishable influenza-like illnesses. The problem is compounded by the absence of surveillance systems, even in the highest-income countries, that can accurately quantify the proportion of influenza-like illness that is due to influenza viruses—an essential number to ascertain if the impact of influenza is to ever be measured accurately.
- Full-Text
- The 2009 influenza pandemic
- The 2009 influenza pandemic – Authors' reply
- Peter Doshi cites the challenges in estimation of influenza-associated mortality and the knowledge gaps that remain despite advances in global influenza surveillance. We agree that many challenges exist in accurate estimation of influenza-associated deaths and that any estimate, including ours, is subject to the limitations and uncertainty of the data and assumptions that inform it.
- Full-Text


H1N1-pandemin 2009


H1N1-pandemin 2009

Den 24 april 2009 spreds nyheten att 60 människor i Mexico City hade dött av vad som då beskrevs som en muterad form av svininfluensa. Man trodde att omkring 1 000 personer hade smittas runt om i Mexiko. Sju lindrigare fall upptäcktes även i Kalifornien och Texas i USA. De flesta av de döda var mellan 20 och 50 år gamla och i övrigt helt friska.