Perus historia

År 1980 inledde den maoistiska gerillarörelsen Sendero Luminoso ("den lysande stigen", grundad 1978), en kampanj med upprepade terrorattentat mot människor och egendom. Striderna som destabiliserade hela landet och försvagade ekonomin blev allt intensivare, och nådde med bombdåd även till huvudstaden Lima. Basen för gerillarörelsen var provinsen Ayachucho. Rörelsen sökte stöd bland befolkningen i Ayacucho, vilket till en början hade viss framgång, främst på grund av att den peruanska landsbygden under många årtionden varit eftersatt och den politiska makten främst inriktat sina insatser på städerna och dess befolkning. Men efter några år var situationen ohållbar med anfall mot myndighetspersoner, polismyndigheter och även mot landsbygdsbefolkningen.

I kampen mot terroristerna användes militära styrkor och striderna under de följande åren kom att bli blodiga med övergrepp från båda sidor.

Den ekonomiska krisen och verkan av de ständiga terroristhandlingarna försvagade kraftigt landets utveckling. I mitten av 1980-talet ställdes hoppet till den unge och karismatiske presidenten Alan García Pérez. För att förbättra landets ekonomi minskade han betalningarna av utlandsskulden, vilket på kort sikt förbättrade situationen men sedan gav upphov till en hyperinflation som nådde 7000 procent per år. Mot slutet av 1988 genomgick landet en allvarlig ekonomisk kris.

År 1990 valdes Alberto Fujimori till president och under 1990-talet förbättrades Perus ekonomi något. I april 1992 gjorde presidenten statskupp och upplöste parlamentet i ett försök att rekonstruera staten och stabilisera det ekonomiska läget. Statskuppen fördömdes internationellt men president Fujimori hade räknat med militärens stöd och kunde också sitta kvar. Under Fujimoris ledning intensifierades kampen mot terrorismen och man nådde visst resultat genom tillfångatagandet 1992 av ledaren Abimael Guzmán Reynoso. Flera andra av rörelsens aktivister fängslades under de närmast följande åren. Sendero Luminoso är fortfarande närvarande i några av provinserna men med försvagad styrka, och utför begränsade väpnade aktioner då och då.

Som ett resultat av gerillans aktiviteter beräknar man att mer än 30 000 människor dödats och ekonomiska värden förstörts för 20 000 miljoner dollar.

Fujimori försökte genom ekonomiska "chockåtgärder" stabilisera ekonomin, och utlovade samtidigt stöd till de ekonomiskt mest behövande, men litet av den hjälpen kom till utförande. Många statliga företag fördes över till privat ägo för att minska det statliga engagemanget. Trots ett ökat missnöje med hans regim omvaldes han 2000, men avsattes senare samma år på grund av korruptionsskandaler. Nya val hölls 2001 och medförde att Alejandro Toledo blev ny regeringschef och president. Under tiden fram till valet leddes landet av en övergångsregering under president Valentin Paniagua Corazao.

Under Paniaguas tid tillsattes en sannings- och försoningskommission för att utreda brott mot mänskliga rättigheterna som ägt rum under tiden 1980–2000 i Peru. I kommissionen deltog företrädare för de mänskliga rättigheterna, religiösa ledare och tidigare militärer.

Den 28 juli 2006 valdes den tidigare presidenten Alan García åter till landets president. Han vann 2006 års valkampanj efter att besegrat Ollanta Humala i en andra valomgång. Efter fem år var det Humalas tur att vara Perus president.  I juni 2011  segrade Ollanta Humala i den andra omgången av presidentvalet i Peru.Tidigare radikal vänsterman inom militären, Ollanta Humala, blev  Perus nya president i juli 2011. Hans nya ministerkabinett  ingick även Perus allra första svarta minister, kulturminister Susana Barca, tidigare sångerska.

I juni 2016 vann högerkandidaten Pedro Pablo Kuczynski (ofta kallad PPK).  Presidentvalet i Peru var ytterst jämnt.  Kuczynski vann i andra valomgången med mycket knapp marginal före center-högerkandidaten Keiko Fujimori som är dotter till den fängslade ex-presidenten (1990-2000) Alberto Fujimori. Vicepresident Martín Vizcarra tog över makten i mars 2018 när Perus president Pedro Pablo Kuczynski åtalades för korruption och avgick.

i juli 2021 blev vänsterpolitikern och grundskolläraren Pedro Castillo Perus nya president. Det dröjde över sex veckor efter valet innan Castillo till slut kunde utropas till segrare, med endast 44 000 fler röster än högerrivalen Keiko Fujimori i den andra valomgången. Perus nya president Pedro Castillo gjorde sig ett namn 2017 då han ledde en lärarstrejk som omfattade flera regioner och pågick i 75 dagar. Castillo, företrädande det socialistiska partiet Perú Libre (Fria Peru), tog  flest röster i den första valomgången i april 2021.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0185.jsonl--Q190007--Ungdomens start- och slutpunkt-1--sv-0185-651

Ungdom

thumb|En grupp ungdomar i Ystad 2019.
miniatyr|Ungdomar i Norge

Ungdom, ofta förknippat med tonåring eller adolescens, är den period då man är i gränslandet från barn till vuxen.

Enligt många forskningar har den erfarenhetsmässiga ungdomstiden förlängts. Övergången från barndom till ungdom beskrivs ofta som en tid då man uppnår puberteten eller byter auktoritet från föräldrarna till andra grupper av människor. Starten av puberteten har sjunkit de senaste decennierna, och nuförtiden börjar många barn ett tonårsliknande beteende vid yngre år än förut. Ungdomstiden börjar alltså vid cirka 10–13-årsåldern.

Förutom den samhällsjuridiska övergången från ungdom till vuxen finns också den psykologiska övergången. Ungdomstiden beskrivs då ofta (i all fall av vuxna) som en tid då man har det svårt och försöker anpassa sig till att bli vuxen och att man, eftersom man inte riktigt hör hemma någonstans, uppfattar sig som en outsider.

Tonåringar 13-18 år
I tonåren går man från att vara barn till att bli vuxen. Nu förstår barn mer, och kan bland annat diskutera och argumentera mer. De söker sin identitet och provar sig fram vem de är och hur de vill vara. Du som förälder behöver finnas där och ge stöd.
Här kan du som vuxen läsa om utvecklingen i tonåren.
Skillnaderna i utveckling mellan olika tonåringar i samma ålder kan vara mycket stora, men vissa egenskaper är vanliga och typiska för de flesta. Här beskrivs dessa.
För yngre barn kan du också läsa om barnets utveckling 10-12 år.
Du som är ung kan läsa på UMO.se.
Du är viktig för hur ditt barn utvecklas
Du är fortfarande viktig för ditt barn. Utvecklingen sker tillsammans med dig. Det betyder bland annat att du behöver vara aktiv och intresserad av den värld som tonåringen lever i.
Du behöver ge trygghet och känslomässig närhet, även fast relationen förändras när din tonåring blir mer självständig. Du behöver mer finnas där som ett stöd när hen själv behöver det.
Tonåringen behöver öka avståndet till dig som förälder för att utvecklas, och närmar sig ofta dig igen mot slutet av tonåren.
Kroppen, kosten och sömnen
Att blir äldre och utvecklas kan upplevas som både bra och dåligt. Det kan till exempel vara roligt att bli äldre, att få känna sig stor och få ta egna beslut. Det kan också vara jobbigt att bland annat försöka hitta sin egen identitet och att kroppen blir annorlunda.
Kroppen ändrar sig
I tonåren kommer alla i puberteten och kroppen förändras mycket. Då ökar också intresset för sex och behovet av sömn. Förändringarna kan kännas spännande, men det kan också vara svårt att känna igen sig i sin kropp, till exempel att få mens eller nattlig utlösning.
Tonåringen blir mer uppmärksam på vad som händer i kroppen och de flesta undrar mycket över vad som är normalt och inte. Tipsa ditt barn om att hen kan läsa på UMO.se. Hen kan också prata med elevhälsan eller en ungdomsmottagning, de är vana att svara på den typen av frågor.
Sömn hos tonåringar
I puberteten blir det en omställning i kroppen och en förändring i barns liv som gör att de behöver mer sömn och vill sova längre. Det handlar bland annat om hormoner och om att vanorna ändras, till exempel att tonåringen är med kompisar mer eller spelar dataspel eller är på sociala medier mer.
På vardagarna behöver ni hitta sätt som gör att ditt barn får tillräckligt med sömn, för att orka med skolan och aktiviteter på fritiden. På helgerna är det bra om hen kan få sova längre på morgnarna. För att det ska fungera är det viktigt att hen inte är uppe för sent på nätterna. Det kan ge stora sömnproblem.
Här kan du läsa mer om tonåringar och sömn, och vad ni kan göra om ditt barn får sömnproblem.
Kosten i tonåren
Det är fortfarande viktigt att barn äter bra mat och har bra matvanor. Barn i tonåren behöver till exempel äta frukost för att orka. Det gör det lättare att koncentrera sig och arbeta i skolan.
Många tonåringar tränar mycket och då behöver de ofta lite extra näring för att orka.
Du har ansvar för vad som finns och serveras hemma. Prata med ditt barn om mat och vad som behövs för att må bra.
Här kan du på Livsmedelsverkets webbplats om bra mat för barn i tonåren. Där finns också information om vegetarisk och vegansk kost.
På UMO.se finns information för unga om vad som är bra mat.
Ibland kan förhållandet till mat bli svårt, till exempel att tonåringen låter bli att äta eller tränar väldigt mycket för att inte gå upp i vikt. Här kan du läsa mer om ätstörningar.
Så tänker tonåringen
Det sker inte bara en fysisk förändring. Även det mentala och hur tonåringen tänker, gör och känner förändras.
Tänkandet ändras genom tonåren
I början av tonåren är tänkandet mer som det yngre barnets, det vill säga mycket konkret och med fokus på här och nu. Tonåringen kan vara mycket kategorisk, antingen är det rätt eller fel.
Tänkandet utvecklas mycket och tonåringar kan fundera och resonera väldigt mycket. Det blir lättare att analysera. Många känner sig osårbara och som att de kan genomskåda världen. Men det är också vanligt att känna sig utsatt, osäker och självkritisk.
Efter hand får de lättare att föreställa sig hur komplex tillvaron är, att varje människa har ett eget ansvar och att det inte alltid är självklart vad som är rätt eller fel. I slutet av tonåren blir tänkandet allt mer nyanserat och tonåringen kan jämföra olika alternativ med varandra, förstå konsekvenser och analysera samband.
Bråk med diskussioner och argument
Vid bråk är det vanligt att det är långa motiveringar och diskussioner. Många tonåringar vill argumentera och förklarar hur de ser på saker och ting.
Funderingar om livet i stort och smått
Många funderar kring livet, om framtiden, och vilken plats de själva har i tillvaron. Det är vanligt med funderingar kring kompisar, skolan, kroppen, kärlek, sex, bråk och framtiden. Många ifrågasätter familjen och hur du är som vuxen och som förälder.
Du behöver finnas där och svara på frågor, och även ha tålamod när du tycker att du blir behandlad orättvist.
Tidsuppfattningen blir allt mer realistisk och ofta ökar intresset för framtiden. Många tonåringar gör då upp långsiktiga planer till exempel vad gäller studier, jobb och livsstil. Tonåringar blir ofta säkrare på vad de är bra på och vilka intressen de har.
Ibland behöver du hjälpa till med olika perspektiv
Ibland kan tonåringar ha svårt att ta sig ur funderingar eller tankar om hur det är. Det kan till exempel handla om att vara helt uppslukad i ett intresse eller en speciell ideologi, eller att vara extremt självupptagen. Då behöver du hjälpa till genom att använda din egen livserfarenhet och till exempel berätta om ditt eget intresse eller din ideologi, eller visa böcker, sajter eller filmer.
När en ung person blir mer medveten om sina egna och livets begränsningar kan det göra att hen får en lägre självkänsla och en pessimistisk livssyn. Prata med din tonåring om vad hen tänker. Förmedla att även om det inte blir precis som hen hade tänkt sig kan det finnas andra bra alternativ.
Det är en självklar del av livet att ibland känna tvivel, att humöret svänger, att grubbla, att känna sig sorgsen eller nedstämd.
Men om tonåringen har besvär en längre tid, och till exempel tappar lust att göra sådant hen annars brukar tycka är roligt, inte klarar av skolan, börjar äta och sova dåligt och slutar vara med kompisar kan det betyda att hen har fått en depression. Då behöver ni söka hjälp.
Läs mer om hur ni kan få hjälp i kapitel Om du behöver stöd.
Tonåringen utvecklas i sitt sätt att vara med andra
Tonåringar tränar sig på att bli vuxna. De söker sin identitet och sin vuxna roll och plats i samhället. De testar olika lösningar när det gäller identitet och livsstil. Det sker bland annat i fantasin och genom påverkan från kompisar, föräldrar, andra vuxna och från olika media. Tonåringen lär sig hur hen är, vilka behov hen har och hur hen vill vara.
Var tillåtande för att ditt barn provar och försöker hitta sin egen identitet. En del behöver prova mer än andra.
Provar olika vuxenbeteenden
Sökandet efter en egen identitet handlar också om att ta ställning till och testa olika typer av vuxenbeteenden, till exempel att ha ett sommarjobb, göra en resa på egen hand eller att vara ihop med någon. Genom att göra saker som vuxna gör lämnar de barndomen bakom sig och definierar sig som vuxen, både inför sig själv och familjen.
En del tonåringar vet tidigt vilka de är och vad de vill göra i livet och har inte behov av att prova alternativa vägar. Men många experimenterar lite för att bli klara över vad de vill och vilka de är.
Det är vanligt att pröva olika roller genom att fantisera och diskutera med jämnåriga och andra personer. Det är vanligt att tonåringar byter musiksmak, kompisar, klädstil och fritidsaktiviteter flera gånger. Det är ett sätt att prova vad hen tycker om och hur omgivningen reagerar. Det är en del i att hitta en egen identitet.
Att vilja vara som alla andra och att vilja sticka ut
Önskan att inte sticka ut från mängden kan vara stark. Det kan kännas pinsamt att till exempel ha akne, att vara den enda som inte har fått mens, att vara mycket längre eller kortare än andra i samma ålder eller att inte ha samma kläder eller saker som kompisarna har.
Att vilja likna andra i samma ålder är ett sätt för tonåringen att markera att ”det är bland dessa jag har min framtid”. Visa att du förstår utan att anpassningen går till överdrift eller innebär att tonåringen utsätter sig för risker som hen inte kan hantera.
För många är det också viktigt att sticka ut, att inte vara som alla andra.
Tonåringar ifrågasätter
Det är vanligt att tonåringar ifrågasätter föräldrar och andra vuxna, och till exempel hellre diskuterar med kompisars föräldrar än med sina egna. De kanske tycker att föräldrarna är pinsamma, omoderna och ser sig själva som överlägsna. "Ge mig pengar så flyttar jag", "Jag klarar mig själv" är exempel på sådant som sägs vid bråk och konflikter. Det är en del i förberedelsen för att klara sig själv och livet framöver.
Många ifrågasätter bland annat normer och politik. Lyssna på din tonåring och tänk att du kan lära dig av hen utan att för den skull ge upp din uppfattning. Prata om hur man ska vara med varandra och behandla andra.
Skolan är viktig
I skolan kan tonåringen utvecklas tillsammans med andra, både i skolarbetet och genom att vara med andra elever. Om tonåringen får bra kompisar kan de ge det stöd och bekräftelse som hen behöver.
Hur tonåringar trivs i skolan hänger ofta ihop med hur skolarbetet går och hur de trivs med vänner och lärare. Du behöver därför veta hur det går med studierna och försöka stötta om det behövs, och veta hur ditt barn trivs.
Att vara borta från skolan kan påverka ditt barn negativt på många sätt. Läs mer om olika anledningar till att barn är borta från skolan och vad du kan göra.
Att göra saker på fritiden
Fritidsaktiviteter är ett sätt att ha kul, hitta vänner och att träna sin sociala förmåga. Att ha ett intresse vid sidan om skolan som man delar med andra kan bli särskilt viktigt om man inte har bra kompisar i skolan.
Kompisar och att höra till
Kompisar blir väldigt viktiga för många. De mår bra av att vara med vänner och att bland annat känna att de hör samman med andra. Många vill hellre vara tillsammans med kompisar än med sin familj. Några exempel är att tonåringen inte längre vill vara med och titta på film tillsammans med resten av familjen, eller vill få slippa att följa med på familjeaktiviteter.
Men många tonåringar har inte behov av att vara med kompisar. De trivs själva, och så länge de får välja själva hur de vill göra är det bra. Det är när tonåringen är själv trots att hen inte vill som det blir skadligt.
Man måste inte träffas för att umgås. Många umgås via datorer och mobiltelefoner.
Att inte ha kompisar eller när kompisrelationer är svårt
Att inte ha en kompis, att inte ha någon på rasten att vara med eller att vara mobbad, är bland det svåraste en ung människa kan vara utsatt för. Kränkningar, förtal och utfrysning från andra tonåringar eller från vuxna kan förekomma i alla sociala sammanhang, till exempel i skolan, på internet, via mobilen och vid fritidsaktiviteter.
Det är vanligt att tonåringar inte berättar om det här, eftersom de ofta skäms över att inte få vara med eller att bli mobbad. Föräldrar, personal i skolan och andra vuxna har därför ett stort ansvar för att upptäcka om ett barn är utsatt och att direkt göra någonting åt det.
Det är vanligt att känna oro för hur ens tonåring har det, till exempel om hen inte har några kompisar eller att kompisarna inte är snälla.
Prata med din tonåring. Fråga hur hen har det och trivs med kompisar. Många unga vill inte prata om det. Berätta att du finns där om hen vill prata och att det finns andra att prata med till exempel på elevhälsan eller en ungdomsmottagning. Hen kan också ringa BRIS eller Jourhavande kompis. På UMO.se finns flera texter om detta för unga.
Läs om mobbning och vad du och andra vuxna kan och behöver göra.
Internet, datorspel, skärmar och sociala medier
För tonåringar är internet, datorspel och sociala medier en del av livet. Det är något de är uppväxta med. På nätet har de sina vänner, knyter nya kontakter och lär sig mer om saker. De bloggar och youtubar, och läser och tittar på andras material. De umgås i forum och chattar. Många spelar tillsammans.
Via nätet kan de hitta vänner, vilket kan vara särskilt bra om tonåringen inte har bra kompisar i skolan. Nätet gör det även möjligt att umgås trots att man bor långt ifrån varandra.
Det kan vara svårt att sätta gränser för hur mycket tonåringen ska använda internet eller exempelvis spela spel. Vissa ungdomar är uppkopplade sent på nätterna vilket kan leda till att de får problem med sömnen. Försök att hitta en lösning tillsammans. På så sätt får också tonåringen träna sig på att sätta gränser.
Visa intresse för vad de gör på nätet
Ibland kan det vara svårt att hänga med och förstå allt som unga gör. Det kan vara skrämmande att inte veta vad ditt barn tittar på, spelar eller hur hen kommunicerar med andra.
Visa intresse för vad ditt barn gör på nätet. Fråga om vilka sajter hen är på, vilka spel hen spelar och hur de umgås på nätet. Det skapar en känsla av gemenskap och gör att du förstår bättre. Prata om varför det finns åldersgränser på vissa spel, hur hen kan göra om hen blir kontaktad av någon helt främmande som ställer konstiga frågor, till exempel om kroppen eller sexvanor.
Stressande att vara lyckad på sociala medier
Sociala medier är oftast kul och ett sätt att hålla kontakt, att diskutera saker och hänga med. Men det kan också vara stressande att jaga ”likes” och att jämföra sig med andra.
Prata om det och försök förstå hur din tonåring tycker och tänker kring detta.
Här kan du läsa på webbplatsen Surfa lugnt om unga, internet, spel och sociala medier, och hur ni kan prata om det.
Kärlek, lust och sex
I tonåren ökar intresset och lusten till sex. Det är en del av utvecklingen. Precis som vuxna så tänker många tonåringar på sex flera gånger om dagen.
Många blir kära och en del har förhållanden. Ofta har de djupa känslor och känner väldigt starkt. En del pratar om det, andra vill inte alls säga något.
Det kan kännas plågsamt att vara väldigt förälskad men inte våga kontakta personen man har känslor för. Det kan också vara svårt om kärleken man känner är obesvarad.
De flesta tonåringar onanerar, prövar vad som är skönt och upphetsande. Det är en del i utvecklingen och ett sätt att lära känna sin kropp och sin egen sexualitet.
En del börjar ha sex med andra, men det kan också dröja flera år innan en del har sex.
Sexuell utveckling och identitet
Tonåringar funderar över sin sexualitet, sin kropp och jämför sig kanske med andra. Till den sexuella utvecklingen hör att söka svar på frågor som "är jag normal?", eller "tänder den jag gillar på mig?"
En del i utvecklingen är också att få känna efter vad man känner för det motsatta könet och för samma kön.
Prata om att man har rätt att vara den man är, att man har rätt att ha sina känslor och att älska och vara tillsammans med vem man vill. Prata om känslor och hur det kan kännas att vara kär, om hur kärlek och lust kan upplevas.
Prata också om rätten till sin egen kropp, att om någon visar eller säger nej till intimitet och sex betyder det nej. Man ska inte ha sex om man inte vill.
Prata om hur det bör vara att ha sex med någon annan, om njutning. Berätta att det handlar om ömsesidig respekt mellan personer som vill ha sex tillsammans. Prata också om olika slags preventivmedel, om graviditet och könssjukdomar.
Om du känner att du inte kan prata om sådana här saker kan du ta hjälp av olika böcker eller sajter på nätet. Ett tips är att köpa en bok och låta den ligga framme. Du kan tipsa om umo.se, där det finns information för unga om kärlek, lust och sex. Berätta också att hen kan kontakta elevhälsan eller en ungdomsmottagning.
Ta risker är en viktig del av utvecklingen
En viktig del av utvecklingen från att vara barn till att bli vuxen handlar om att testa och experimentera för att få svar på frågor om livet och vad man klarar av.
Trots att en ung person ibland hamnar i situationer som hen inte alltid kan bedöma är det nödvändigt för utvecklingen att ta vissa risker. Samtidigt behöver du hindra tonåringen från att göra sådant som kan få allvarliga konsekvenser i framtiden.
Hjärnan är extra känslig
Hjärnan är inte färdigutvecklad förrän i 20 till 25-årsåldern. Olika delar i hjärnan utvecklas i olika takt. Den är extra känslig för påverkan, inte minst från jämnåriga. Det kan både vara bra och dåligt. Det blir dåligt om tonåringen gör sådant som hen inte vill göra, eller om det är farligt eller brottsligt.
Områden i hjärnan som har med lust och spänning att göra är extra aktiverade när man är ung. Det kan förklara att unga vågar ta större risker, till exempel att pröva det som är nytt och okänt eller att ta kontakt med andra människor.
Mycket i tonåringens beteende har med hjärnans utveckling att göra. Vissa delar av hjärnan är inte lika väl utvecklade som hos en vuxen. Det påverkar det som har att göra med att bedöma risker, att kunna styra och kontrollera impulser, och att kunna ta hänsyn till vilka konsekvenser något innebär på lång sikt.
Så småningom blir det balans och samordning mellan de olika områdena i hjärnan. Före det kan unga uppfattas som kloka och förståndiga och kan resonera på ett vuxet sätt när ni är på egen hand, men det kan vara mycket svårare när de är med kompisar. Det kan också vara mycket svårare om de till exempel är rädda, arga, glada eller förälskade eftersom känslor kan påverka mycket.
Självbild och självkänsla
Hur man ser på sig själv kallas för självbild.
Självkänsla handlar om vilket värde man tycker att man har, om att duga som man är och att vara bra.
En tonårings självbild och självkänsla påverkas av den närmaste omgivningen, såsom familjen, kompisarna och skolan. Tonåringar påverkas också av de ideal som finns i reklam och i samhället runt omkring.
Det kan variera mycket hur tonåringar ser på sig själv. Det kan också variera mycket från en period till en annan. De kan bland annat känna sig oövervinnerliga och bäst i världen. Många har stark självkänsla och en positiv självbild. Men det är också vanligt att känna sig sårbar och dålig på allt. Oftast varierar det hur de känner i olika perioder.
Att sträva efter att vara bäst eller lyckad i allt och jämföra sig med andra kan skapa mycket stress. Det kan handla om skolan, betyg, kompisar, vikt, utseende och fritidsaktiviteter. Det finns en risk att tonåringen mår psykiskt dåligt om hen pressar sig för hårt på olika sätt.
Så kan du stärka ditt barns självkänsla
Här är några exempel på hur du kan stärka din tonårings självkänsla:
- Visa och berätta att du tycker om ditt barn. Visa att hen gör dig glad. Gör detta utan att det krävs någon prestation från tonåringens sida.
- Lyssna och var närvarande.
- Fundera på dina egna levnadsvanor och inställning till dig själv och andra. Hur du gör och säger påverkar ditt barn. Goda levnadsvanor är bland annat att äta bra mat och att röra på sig.
- Visa att det tonåringen känner är viktigt. Få hen att känna efter vad hen vill.
Att vara förälder till en tonåring
Ditt barn blir mer självständig och vill klara sig mer själv. Men var inte för snabb med att föra över för mycket ansvar på tonåringen. Din tonåring behöver få ta ansvar och ha förtroenden som hen klarar av utifrån sin mognad, samtidigt som hen känner att du finns där om det behövs. Prata tillsammans vad hen känner sig klara av. Prova. Ändra om det behövs.
Låt tonåringen vara med och ta en del beslut i familjen. Hen behöver få vara mer delaktig ju äldre hen är.
Du behöver ge trygghet
Du har fortfarande stor betydelse i ditt barns liv. Även tonåringar behöver veta att det finns vuxna som vill veta hur de mår och som de kan kontakta om de behöver. Barn i alla åldrar behöver en vuxen som kan ge trygghet och känslomässig närhet.
Ju äldre barnet blir desto mindre är behovet av närhet och fysisk kontakt. Barnet vet inom sig att du finns där när det behövs. Det blir då viktigt att finnas där på andra sätt. Det kan till exempel vara att prata, ha ögonkontakt, att lyssna och vara intresserad.
Var närvarande och aktiv
Var delaktig i ditt barns liv, fråga om intressen, spel och kompisar. Var nyfiken på hens värld.
Du behöver lyssna på hens funderingar, utan att döma. Ta dig tid när hen vill prata. Var närvarande, umgås och prata utan att exempelvis titta i mobiltelefonen hela tiden.
Många tonåringar har mycket funderingar, som är både intressanta och viktiga. Du kan lära dig mycket.
Er relation förändras också så att ni kan göra andra saker tillsammans. Om hen vill.
Lär känna din tonårings kompisar, låt hen få ta hem kompisar.
Tonåringen behöver öka avståndet till dig som förälder
För att hitta sin egen vuxna roll behöver tonåringen frigöra sig lite från dig som förälder. Hen söker bland annat efter andra föredömen och värderingar. Det kan till exempel märkas genom att hen hellre umgås och diskuterar med kompisar och även andra vuxna.
Det är vanligt att känna sig besviken, sorgsen eller kanske misslyckad om ens tonåring undviker kontakt. Men att hen inte längre vill dela sitt privatliv eller inte vill ha närhet på samma sätt som tidigare kan vara en del av sökandet efter en egen identitet och en viktig del i utvecklingen. Det behövs också för att hen ska våga ge sig ut på egen hand i världen.
Din inställning och personlighet avgör
Alla är egna personligheter. Hur du ser på livet och hur det ska vara påverkar hur du tänker och tycker att du ska lära ditt barn om livet och hur du ska vägleda hen under uppväxten.
Fundera kring din egen tonårstid och relationen till din eller dina föräldrar. Det kan hjälpa dig att förstå vad din tonåring går igenom.
Var öppen och ha tålamod
Du behöver ha tålamod och tid, och vara öppen för förslag och idéer för att ni tillsammans ska komma fram till olika lösningar. Anpassa ditt sätt att vara. Ibland är tonåringen självständig och ansvarsfull, ibland är det saker som hen inte klarar själv.
I den tidiga tonåren kan många tonåringar helt verka strunta i vad du säger eller tycker. Senare blir många säkrare i sin identitet och då kan det vara lättare att prata med varandra.
Hur du använder alkohol, tobak och droger spelar stor roll
Som förälder är du fortfarande en förebild för hur man beter sig mot andra och hur man tar hand om sig själv. Det gäller till exempel alkohol- och tobaksvanor. Hur du använder alkohol och tobak, och vilka regler ni sätter upp har stor betydelse för om och hur tonåringar använder droger. Det har till exempel visat sig att de ungdomar som blir bjudna på alkohol hemma av sina föräldrar dricker mer än de som inte får dricka alkohol hemma.
Det är lätt att få tag på olika slags droger och en del unga provar. De flesta provar bara någon gång, men en del får ett beroende. Att upptäcka drogmissbruk hos sin tonåring är inte enkelt. Några varningstecken kan vara nya vanor, annan dygnsrytm, telefonsamtal från okända och att det går sämre i skolan.
Du kan läsa på webbplatsen Tonårsparlören om hur du kan prata med unga om alkohol.
Prata med varandra och med andra
Prata om varför man använder alkohol, varför man börjar röka, snusa och provar droger. Prata om vilka risker och konsekvenser som finns och hur man kan säga nej. Prata också om att alla kan göra misstag, och att du är beredd på att din tonåring kan göra misstag och att du då kan hjälpa, till exempel hämta om hen har druckit för mycket alkohol.
Om tonåringen kommer hem full någon gång behöver det inte betyda att hen är illa ute.
Uppmuntra sunda intressen som din tonåring har. Det skyddar i tonåringens liv.
Prata med andra tonåringar och föräldrar
Prata också med kompisars föräldrar och din tonårings kompisar. Då kan du till exempel få veta hur de tänker och vad de gör. Engagera dig i föräldravandringar, där träffar ni de unga och ni vuxna kan ta hjälp av varandra.
Tips till tonårsföräldrar
Här följer några råd och tips:
- Gör saker tillsammans som båda gillar. Ha kul tillsammans. Lyssna på när din tonåring vill berätta något roligt. Det stärker er relation.
- Respektera din tonårings privatliv. Försök att hitta en balans mellan att visa intresse för vad din tonåring gör och tänker och hens rätt till ett privatliv.
- Ta inte allt personligt när det gäller kritik mot dig. Tänk på att det många gånger är bandet till dig som utmanas och inte du själv.
- Ha tålamod med att tonåringen provar olika roller och attityder. Tjata inte för mycket om beteenden som är mindre bra. Välj ut några få områden som är viktiga för att skydda tonåringens hälsa och bevara gemenskapen i familjen. Beröm i stället små saker som tonåringen gör bra på eget initiativ.
- Lyssna på tonåringens bekymmer och försök hjälpa till om hen vill.
- Kom överens om regler tillsammans och följ dem. Prata då och då om hur ni tycker de fungerar.
- Se till att det finns tid för vila och återhämtning.
- Ta ansvar som en vuxen och bemöt ditt barn med respekt. Försök inte bli kompis, utan anpassa ditt föräldraskap till utvecklingsskedet.
Om du behöver stöd
Sök hjälp om du känner att du behöver stöd i ditt föräldraskap. Det kan också vara att du känner oro för din tonåring. Det kan till exempel vara att hen pressar sig för hårt vad gäller skolan eller träning, har problem med kompisar, får ett förändrat beteende eller förändrade vanor som inte verkar bra. Det kan också vara att er relation inte fungerar bra.
Här är några exempel på vad du kan göra:
- Prata med ditt eget nätverk av exempelvis vänner, släktingar och jobbarkompisar.
- Prata med andra vuxna, till exempel föräldrar till ditt barns klasskompisar eller andra kompisar.
- Gå med i föräldragrupper, till exempel i skolan.
- Kontakta elevhälsan på skolan. Där finns bland annat skolsköterska, läkare och kurator. Läs mer om elevhälsan här.
- Kontakta en ungdomsmottagning.
- Kontakta en vårdcentral.
- Kontakta kommunen. Vissa kommuner erbjuder föräldrastöd i grupp eller enskilt. Hitta information på din kommuns webbplats.
Du kan också kontakta dessa anonymt:
I vissa län finns en särskild föräldratelefon hos Polisen dit du kan ringa.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0185.jsonl--Q190007--Ungdomens start- och slutpunkt-1--sv-0185-652

Ungdom

Enligt många forskningar har den erfarenhetsmässiga ungdomstiden förlängts. Övergången från barndom till ungdom beskrivs ofta som en tid då man uppnår puberteten eller byter auktoritet från föräldrarna till andra grupper av människor. Starten av puberteten har sjunkit de senaste decennierna, och nuförtiden börjar många barn ett tonårsliknande beteende vid yngre år än förut. Ungdomstiden börjar alltså vid cirka 10–13-årsåldern.

Det finns ingen konsensus när ungdomstiden upphör. I normala fall ser man övergången från ungdom till vuxen i att man av samhället får samma rättigheter som vuxna, till exempel att få rösträtt, vara byxmyndig, sluta skolan, bli en fullvärdig juridisk person eller få rätt att köpa alkohol. Dessa rättigheter infaller inte samtidigt, men någonstans kring 20 år är man ofta ur samhällsjuridisk synpunkt vuxen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0185.jsonl--Q190007--Ungdomens start- och slutpunkt-1--sv-0185-654

Ungdom

Enligt många forskningar har den erfarenhetsmässiga ungdomstiden förlängts. Övergången från barndom till ungdom beskrivs ofta som en tid då man uppnår puberteten eller byter auktoritet från föräldrarna till andra grupper av människor. Starten av puberteten har sjunkit de senaste decennierna, och nuförtiden börjar många barn ett tonårsliknande beteende vid yngre år än förut. Ungdomstiden börjar alltså vid cirka 10–13-årsåldern.

Det finns ingen konsensus när ungdomstiden upphör. I normala fall ser man övergången från ungdom till vuxen i att man av samhället får samma rättigheter som vuxna, till exempel att få rösträtt, vara byxmyndig, sluta skolan, bli en fullvärdig juridisk person eller få rätt att köpa alkohol. Dessa rättigheter infaller inte samtidigt, men någonstans kring 20 år är man ofta ur samhällsjuridisk synpunkt vuxen. Många unga människor känner emellertid inte sig vuxna innan de har gått till bestående arbetsliv och uppnått etablerad livssituation. Nuförtiden brukar dessa saker hända senare än förut. Även enligt bland annat arbetsförmedlingen är en ungdom en person mellan 16 och 25 århttps://arbetsformedlingen.se/for-arbetssokande/stod-och-ersattning/att-delta-i-program/jobbgarantin-for-ungdomar. Likaså enligt EU och enligt Stockholms kulturförvaltning så klassas man som ungdom till och med att man är 25 århttps://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/publications/indicator-dashboard_en.pdf. Olika privata aktörer samt statliga enheter anser även att till och med att man fyllt 26https://www.sj.se/sv/vi-erbjuder/student-ungdom.html så klassas man som ungdom som till exempel enligt SJ som erbjuder nedsatt pris till ungdomar eller ungdomspris för interrailkort som är upp till 27 århttps://www.interrail.se/online/.


Saluhall

miniatyr|"Stora marknadshallen" i Budapest 2005.
En saluhall är en hallbyggnad där man säljer olika typer av produkter. För att få kallas saluhall måste tillgång och försäljning av livsmedel som kött, fisk, skaldjur samt frukt och grönt ske. Även utvalda delikatesser, kryddor och blommor. I moderna saluhallar finns oftast mindre restauranger och caféer. En del saluhallar har specialiserat sig på utländska matvaror. Försäljningen kan ske till storförbrukare som butiker och restauranger eller till allmänheten. Köttorgshallen i Stockholm (invigd 1875, riven 1950) var den andra saluhallen som invigdes i Sverige.

miniatyr|Köttorgshallen, interiör, 1952.
Föregångaren till saluhallarna var den öppna torghandeln som bedrevs på centralt belägna platser i större städer. Redan tidigt delade man upp handeln efter två produktkategorier. Fisk såldes på ett särskilt torg och kött och fläsk på ett annat. Under 1800-talets andra hälft började man i Europa att överföra viss typ av torghandel till mera hygieniska, klimatskyddade saluhallar. Sådana hade redan uppförts i södra Europa och de visade sig ha en gynnsam effekt på saniteten. Huvudanledningen var ständiga epidemier av typ kolera som även hemsökte Sverige flera gånger. I saluhallen gick det bättre att skydda matvaror för väder och vind, insekter, råttor och andra skadedjur.. sida 47 Även handlarnas handhygien kunde förbättras i en hall med tillgång till rinnande vatten.

Utvecklingen inom torg- och saluhallshandeln av färskvaror i slutet på 1800-talet kom att gå åt två håll. En försäljning var direkt riktad till konsumenten, minuthandel, och en mot butiker, partihandel. Det innebär att en del saluhallar inte är öppna för allmänheten.

Den första saluhallen i Sverige byggdes 1831 i Karlskrona. 1875 invigdes KöttorgshallenEnligt Projekt Runeberg "Saluhall" vid Munkbron i Gamla stan (riven 1954) där kött och fläsk såldes. En del källor uppger att Köttorgshallan var den första saluhallen i Sverige.Handlens historia: Köttorgshallen Den följdes av Gamla Hötorgshallen vid Hötorget på Norrmalm i Stockholm (öppnad 1884, riven 1954). I Sverige skulle det dröja till den 1 januari 1914 innan en ny lag (torghandelsförbudet) förbjöd all torghandel utomhus med kött, fisk, bröd och mjölkprodukter.. sida 164 Många av livsmedelsförsäljarna flyttade då till de olika saluhallarna som fanns i städerna.

En saluhall skulle utföras hög och luftig samt med tjocka stenväggar så att hettan om sommaren och kylan på vintern kunde stängas ute. Vid uppförandet av Östermalms saluhall i Stockholm kom även för tiden nya byggnadsmaterial att användas. För hallens luftiga takkonstruktion valdes en komplicerad inre gjutjärnskonstruktionen, som tillverkades på Motala Mekaniska Verkstad. Hallens arkitekter var Isak Gustaf Clason och Kasper Salin och är idag en av Stockholms finaste tegelbyggnader från sent 1800-tal.. sida

Saluhallar
Olika typer av basarer, inbyggda trottoarer, handelshus och andra speciella byggnader för försäljning har funnits sedan antiken. Även matförsäljning har skett i sådana och det är därför en definitionsfråga när saluhallen som byggnad egentligen uppkom.
Det finns platser i USA, där man hade särskilda byggnader för kött- och annan livsmedelshandel redan på 1700-talet. I Europa är det under 1800-talet som det uppstår en vilja att få torghandeln med livsmedel att flytta inomhus. Skälen för detta var flera: myndigheterna önskade bättre ordning och hygien, köpmännen skydd mot dåligt väder och större trygghet. S:t Johns Market i Liverpool från 1822 var en pionjär, men i övrigt låg Sydeuropa före Nordeuropa, antagligen p.g.a. behovet av att skydda matvarorna mot den starka solen. Under andra halvan av 1800-talet byggs saluhallar runt om i hela Europa.
I Sverige byggdes den första år 1875; det var Köttorgshallen vid Munkbron i Gamla Stan i Stockholm. Sedan följde många städer snabbt efter. Bakgrunden var återkommande koleraepidemier och myndigheternas vilja att därför förbättra hygienen. Inomhus var det lättare att skydda mot råttor och skadedjur och man kunde dra in vatten så att handlarna fick möjlighet att tvätta händerna.
Redan mot slutet av 1800-talet infördes nationella lagar om torghandelns hygienisering, vilket gjorde att samtliga städer kom att bygga saluhallar – och 1914 förbjöds fullständigt all utomhushandel med kött ,fisk, bröd och mjölkprodukter. Mot slutet av århundradet avskiljdes även konsument- och partihandeln i olika byggnader.
En särskild arkitektonisk stil för saluhallar slog igenom redan i början av 1800-talet, med högt i tak, tjocka tegelväggar, mycket ljusinsläpp. Främst styrdes detta av praktiska motiv som klimat, men det fanns oftast även en vilja att saluhallen skulle utgöra en praktfull byggnad som staden kunde vara stolt över. Det är ingen slump att dessa nygotiska mattempel kom att få smeknamn som Feskekörka i Göteborg och Fläskbasilikan i Uppsala.


Saluhall

miniatyr|Köttorgshallen, interiör, 1952.
Föregångaren till saluhallarna var den öppna torghandeln som bedrevs på centralt belägna platser i större städer. Redan tidigt delade man upp handeln efter två produktkategorier. Fisk såldes på ett särskilt torg och kött och fläsk på ett annat. Under 1800-talets andra hälft började man i Europa att överföra viss typ av torghandel till mera hygieniska, klimatskyddade saluhallar. Sådana hade redan uppförts i södra Europa och de visade sig ha en gynnsam effekt på saniteten. Huvudanledningen var ständiga epidemier av typ kolera som även hemsökte Sverige flera gånger. I saluhallen gick det bättre att skydda matvaror för väder och vind, insekter, råttor och andra skadedjur.. sida 47 Även handlarnas handhygien kunde förbättras i en hall med tillgång till rinnande vatten.

Utvecklingen inom torg- och saluhallshandeln av färskvaror i slutet på 1800-talet kom att gå åt två håll. En försäljning var direkt riktad till konsumenten, minuthandel, och en mot butiker, partihandel. Det innebär att en del saluhallar inte är öppna för allmänheten.


Saluhall

miniatyr|Köttorgshallen, interiör, 1952.
Föregångaren till saluhallarna var den öppna torghandeln som bedrevs på centralt belägna platser i större städer. Redan tidigt delade man upp handeln efter två produktkategorier. Fisk såldes på ett särskilt torg och kött och fläsk på ett annat. Under 1800-talets andra hälft började man i Europa att överföra viss typ av torghandel till mera hygieniska, klimatskyddade saluhallar. Sådana hade redan uppförts i södra Europa och de visade sig ha en gynnsam effekt på saniteten. Huvudanledningen var ständiga epidemier av typ kolera som även hemsökte Sverige flera gånger. I saluhallen gick det bättre att skydda matvaror för väder och vind, insekter, råttor och andra skadedjur.. sida 47 Även handlarnas handhygien kunde förbättras i en hall med tillgång till rinnande vatten.

Utvecklingen inom torg- och saluhallshandeln av färskvaror i slutet på 1800-talet kom att gå åt två håll. En försäljning var direkt riktad till konsumenten, minuthandel, och en mot butiker, partihandel. Det innebär att en del saluhallar inte är öppna för allmänheten.

Den första saluhallen i Sverige byggdes 1831 i Karlskrona.


Lars Vilks

miniatyr|Träskulpturen Nimis av Vilks i Kullaberg.
miniatyr|Servicetornet Livslögnen i Engelsbergs skulpturpark, 2010.

Lars Endel Roger Vilks, född 20 juni 1946 i Helsingborg, död 3 oktober 2021 i en bilolycka utanför Markaryd,"Konstnären Lars Vilks och två poliser döda i trafikolycka" SVT 3 oktober 2021, läst 3 oktober 2021https://www.svd.se/dodsannonser#/Case/749752 var en svensk konstnär, konstvetare, författare och debattör.

Lars Vilks var bland annat känd för sitt kontroversiella konstverk Nimis, placerat i Kullabergs naturreservat alternativt i den av Vilks skapade staten Ladonien, där även hans bokverk Arx finns att beskåda. Andra kontroversiella konstverk var hans teckning av Muhammed som rondellhund och den så kallade Judesuggan. Han gjorde även världens största rondellhund. Som konstteoretiker argumenterade han för det institutionella konstbegreppet, i huvudsak genom sin blogg.

Lars Vilks, som hade lettisk-svenska föräldrar, var självlärd som konstnär men akademiskt utbildad som konstteoretiker med en filosofie doktorsexamen i konstvetenskap vid Lunds universitet 1987. Han var därefter tillförordnad professor i konstteori vid Kungliga Konsthögskolan i Stockholm."Självbiografiska uppgifter 1994:1". Konstvilks. Läst 1 december 2013. Han undervisade på Statens Kunstakademi i Oslo från 1988 till 1997 och var sedan professor i konstteori vid konsthögskolan i Bergen fram till 2003.

Inledningsvis ägnade han sig på 1970-talet åt måleri, men karaktäriserade själv sin hantverksskicklighet som måttlig.Anakronfilm - Lars Vilks - Allting är en fördel (Youtube) Mot slutet av 1970-talet började han att arbeta med konceptuella konstprojekt, exempelvis Engångsuniversitetet 1978 och tillsammans med Leif Eriksson kuraterade han utomhusutställningen Time Fuse Attitudes 1979, i Kullabergs naturreservat, som samlade ett antal verk av dåtidens mer namnkunniga internationella konceptkonstnärer. Sin verksamhet med skulpturala verk, som upptagit huvuddelen av hans konstnärliga bana, inleddes 1980 då Nimis påbörjades. Vid denna tid gjorde postmodernismen sitt definitiva intåg på den svenska konstscenen och Vilks var del av denna rörelse med konceptuellt inriktade konstnärer som tog avstånd från modernismens estetik. Han lämnade bland annat in sig själv till vårsalongen på Vikingsberg i Helsingborg och omvandlade sin egen bil till ett konstverk på höstutställningen hos Skånes konstförening.Vikten av att vara Vilks, Svenska Dagbladet 27 juni 2010 Ett annat konstprojekt var skapandet av Ladonia, en fiktiv stat 1 km² stort, som utropades som självständig den 2 juni 1996.Västsverige.com Dalonien – en ladonsk koloni
thumb|Lars Vilks 2012 under firande av Nimis 30-årsjubileum.

Vilks långvariga kontroverser med myndigheter till följd av hans verksamhet i naturreservatet Kullaberg, där Nimis, Arx och Ladonien finns, fick stor uppmärksamhet i svenska medier. Uppmärksamheten kring hans konstverk har gjort vissa av hans skulpturer till turistattraktioner.

Som konstteoretiker ägnade sig Vilks bland annat åt att kommentera sin egen konstnärliga verksamhet som om den utfördes av en annan person. Konstverken, Vilks själv, hans gärningar, myndighetsåtgärderna och den mediala uppmärksamheten bands således samman i ett allkonstverk.

Eftersom mycket av hans konst är platsspecifik och idébaserad finns få verk införlivade i samlingar. Ett är betongskulpturen Omfalos – 1,6 m hög och ett ton tung – som sedan 2003 ingår i Moderna museets samlingar, efter att den donerats av Ernst Billgren som köpt den för 10 000 kronor. Verket var centralt i separatutställningen Lars Vilks: Omfalos - på myndigheternas spelplan som Moderna museet arrangerade 2004.https://www.modernamuseet.se/stockholm/sv/utstallningar/den-1a-pa-moderna-lars-vilks/ Ett annat verk i modernas samling är det grafiska bladet Från A till E från 1980.https://sis.modernamuseet.se/sv/search/Lars%20Vilks Andra skulpturala verk förekommer i skulpturparker och liknande, som Servicetornet Livslögnen i Engelsbergs skulpturpark

Group 2
Skip to main content
Sök i samlingen
Start
Alla konstverk
Visas nu
Teman
Förvärv
Om
Gå till
modernamuseet.se
Avancerad sökning
In English
Sök i samlingen
Avancerad sökning
In English
Gå till
modernamuseet.se
Start
Alla konstverk
Visas nu
Teman
Förvärv
Om
Gå till
modernamuseet.se
Start
Sök Verken
Resultat
Sök
Stäng
Förfina resultat
Klassificering
Affischer
(9)
Artist´s books
(9)
Fotografi
(199)
Grafik
(139)
Installation
(2)
Måleri
(30)
Rörlig bild
(2)
Skulptur
(18)
Teckning
(59)
Konstnär
Lars Arrhenius
(1)
Lars Grandin
(6)
Lars Göthberg
(1)
Åke Holmqvist
(24)
Lars Huck Hultgren
(1)
Bernard Kirschenbaum
(1)
Olavi Lanu
(1)
Lars Lerin
(1)
Aimo Taleva
(2)
Lars-Olov Wiberg
(1)
Ladda alla
Konstnär
Land
Danmark
(3)
Finland
(5)
Frankrike
(6)
Island
(1)
Sverige
(436)
Tyskland
(8)
Ungern
(6)
Polen
(12)
Vitryssland
(18)
Storbritannien
(1)
Ladda alla
Land
Visas nu
Stockholm
(4)
Malmö
(0)
Utomhus
(1)
Datum
till
Bild tillgänglig
Verken
(458)
Konstnärerna
(147)
Sortera
Relevans
Alfabetiskt efter titel (A–Ö)
Date Tidigaste tillkomståret först
Alfabetiskt efter konstnär (A-Ö)
List
Images
Table
Filtrera och sortera
Resultattyp
Verken
Konstnärerna
Bild tillgänglig
Rensa alla filter
Från A till E
Lars Vilks
1980
NMG 56/1980
Omfalos
Lars Vilks
1999
MOM/2003/23
Textblad
Lars Vilks
1980
NMG 52:1/1980
Textblad
Bo Ljungberg
1980
NMG 52:2/1980
Textblad
Bo Ljungberg
1980
NMG 52:5/1980
Omslag
Klaus Groh
1980
NMG 52:6/1980
Textblad
Klaus Groh
1980
NMG 52:3/1980
Textblad
Leif Eriksson
1980
NMG 52:4/1980
Lars Egge
Carl Gemler
u.å.
FM 1966 004 006
Lauritz Falk, Lars Egge och Sture Lagerwall
Carl Gemler
ca 1947
FM 1966 004 005
Lars Egge
Carl Gemler
u.å.
FM 1966 004 007
Lars Magnus Ericsson
Herman Hamnqvist
u.å.
FM 1966 001 2121
Sankt Lars ruin. Visby
Lennart af Petersens
1958
FM 1983 017 027
Lars
Axel Fridell
1925
NMG 383/1974
Elsa och Anders Pirtsi samt Lars Spik dricker kaffe efter arbetsdagens slut
Anna Riwkin
1942
FM 1981 032 119
Doktor Lars Sandborgh I
Axel Fridell
1918
NMG 81/1961
Östra kretsen av Svenska Fotografernas Förbund har årsmöte. Fr v fotograferna Lars-Eric Borg, Oskarshamn, och Elis Barkstam, Vimmerby
Karl Sandels
1957
FM 1981 001 020
Lars Ahlin
Carl Fredrik Reuterswärd
1982
NMH 271/1984
Lars Forsell
Carl Fredrik Reuterswärd
1983
NMH 280/1984
Konstnär Lars Pirak
Anna Riwkin
u.å.
FM 1981 032 1560
Lars
Wilma Björling
u.å.
FM 1990 006 179
Matti-Lars från Sälens by, Äppelbo, Dalarna.
Per Forsell
1947
FM 1996 008 233
René watching the boys sloyding - making knives, etc. They have got a very good teacher, wellknown artist in Lappland, Lars Pirak
Anna Riwkin
1970
FM 1981 032 471
René watching the boys sloyding - making knives, etc. They have got a very good teacher, wellknown artist in Lappland, Lars Pirak
Anna Riwkin
1970
FM 1981 032 478
Next Page


Lars Vilks

Lars Vilks, som hade lettisk-svenska föräldrar, var självlärd som konstnär men akademiskt utbildad som konstteoretiker med en filosofie doktorsexamen i konstvetenskap vid Lunds universitet 1987. Han var därefter tillförordnad professor i konstteori vid Kungliga Konsthögskolan i Stockholm."Självbiografiska uppgifter 1994:1". Konstvilks. Läst 1 december 2013. Han undervisade på Statens Kunstakademi i Oslo från 1988 till 1997 och var sedan professor i konstteori vid konsthögskolan i Bergen fram till 2003.

Inledningsvis ägnade han sig på 1970-talet åt måleri, men karaktäriserade själv sin hantverksskicklighet som måttlig.Anakronfilm - Lars Vilks - Allting är en fördel (Youtube) Mot slutet av 1970-talet började han att arbeta med konceptuella konstprojekt, exempelvis Engångsuniversitetet 1978 och tillsammans med Leif Eriksson kuraterade han utomhusutställningen Time Fuse Attitudes 1979, i Kullabergs naturreservat, som samlade ett antal verk av dåtidens mer namnkunniga internationella konceptkonstnärer.


Lars Vilks

Lars Vilks, som hade lettisk-svenska föräldrar, var självlärd som konstnär men akademiskt utbildad som konstteoretiker med en filosofie doktorsexamen i konstvetenskap vid Lunds universitet 1987. Han var därefter tillförordnad professor i konstteori vid Kungliga Konsthögskolan i Stockholm."Självbiografiska uppgifter 1994:1". Konstvilks. Läst 1 december 2013. Han undervisade på Statens Kunstakademi i Oslo från 1988 till 1997 och var sedan professor i konstteori vid konsthögskolan i Bergen fram till 2003.

Inledningsvis ägnade han sig på 1970-talet åt måleri, men karaktäriserade själv sin hantverksskicklighet som måttlig.Anakronfilm - Lars Vilks - Allting är en fördel (Youtube) Mot slutet av 1970-talet började han att arbeta med konceptuella konstprojekt, exempelvis Engångsuniversitetet 1978 och tillsammans med Leif Eriksson kuraterade han utomhusutställningen Time Fuse Attitudes 1979, i Kullabergs naturreservat, som samlade ett antal verk av dåtidens mer namnkunniga internationella konceptkonstnärer. Sin verksamhet med skulpturala verk, som upptagit huvuddelen av hans konstnärliga bana, inleddes 1980 då Nimis påbörjades. Vid denna tid gjorde postmodernismen sitt definitiva intåg på den svenska konstscenen och Vilks var del av denna rörelse med konceptuellt inriktade konstnärer som tog avstånd från modernismens estetik. Han lämnade bland annat in sig själv till vårsalongen på Vikingsberg i Helsingborg och omvandlade sin egen bil till ett konstverk på höstutställningen hos Skånes konstförening.Vikten av att vara Vilks, Svenska Dagbladet 27 juni 2010 Ett annat konstprojekt var skapandet av Ladonia, en fiktiv stat 1 km² stort, som utropades som självständig den 2 juni 1996.Västsverige.com Dalonien – en ladonsk koloni
thumb|Lars Vilks 2012 under firande av Nimis 30-årsjubileum.

Vilks långvariga kontroverser med myndigheter till följd av hans verksamhet i naturreservatet Kullaberg, där Nimis, Arx och Ladonien finns, fick stor uppmärksamhet i svenska medier. Uppmärksamheten kring hans konstverk har gjort vissa av hans skulpturer till turistattraktioner.

Som konstteoretiker ägnade sig Vilks bland annat åt att kommentera sin egen konstnärliga verksamhet som om den utfördes av en annan person. Konstverken, Vilks själv, hans gärningar, myndighetsåtgärderna och den mediala uppmärksamheten bands således samman i ett allkonstverk.


Lars Vilks


Lars Vilks

Efter publiceringen av Muhammedbilden i Nerikes Allehanda 2007 har Lars Vilks vid flera tillfällen utsatts för hot och attacker. Paralleller kan dras till Muhammedbilderna i Jyllands-Posten.

Den 9 mars 2010 offentliggjordes ett åtal mot amerikanskan Colleen LaRose, även känd som Jihad Jane, där hon anklagades för försök att rekrytera islamiska terrorister att mörda Vilks. Samma dag arresterades sju personer i Irland i vad man antog var en komplott för att mörda Vilks. Fyra av de misstänkta släpptes utan åtal efter tre dagar.CBS News Online: U.S. woman in Irish terror probe released
LaRose dömdes 2013 till tio års fängelse.BBC News US and Canada. 'Jihad Jane' ColeenLarose gets 10 years in prison. 6 januari 2014.
En kvinna, Jamie Paulin Ramirez, som var bland dem som greps på Irland och senare utlämnades till USA, dömdes i början av 2014 till åtta års fängelse.Reuters. 'Jihad Jamie' gets eight years in Jihad Jane case.  8 januari 2014.
I april 2014 meddelades domen på fem års fängelse av en amerikansk man som gripits 2011. Han ska ha stöttat terrorister och medverkat i samma kretsar som de två tidigare dömda från 2009, då han bara var 15 år gammal."20-åring dömd för terrorplaner mot Lars Vilks" Sydsvenskan 18 april 2014

Den 11 maj 2010 gav Vilks en föreläsning om konst och yttrandefrihet vid Uppsala universitet, där han bland annat visade filmen Allah ho gaybar  av den iranska konstnären Sooreh Hera. I filmen ses bland annat homosexuella män i en serie sexuella positioner med ansiktsmasker föreställande profeten Muhammed och hans svärson Ali. Flera åhörare reagerade kraftigt på filmen, kallade den för pornografi och begärde att den skulle stoppas. När så inte skedde utbröt tumult. En 16-årig pojke rusade fram mot Vilks, men möttes istället av ett par poliser. Den väktare som gick emellan gjorde att konstnären fick en smäll och slog sönder sina glasögon."Lars Vilks: ”Gårdagen var ett nederlag för alla”", Svenska Dagbladet 12 maj 2010 Vilks fördes i säkerhet av polis och säkerhetsvakter. Pojken åtalades och fälldes senare för våld mot tjänsteman. Polisen använde pepparsprej mot upploppsmakarna och ett antal personer greps. När poliserna meddelade att föreläsningen inte skulle återupptas jublade flera åhörare och skanderade "Muhammed"."Kaos på Vilksföreläsning" Upsala Nya Tidning, webb-TV  Vilks gjorde om föreläsningen i sin helhet på Uppsala universitet den 7 oktober 2010."800.000 för säkerhet vid föreläsning" Dagens Nyheter 7 oktober 2010

Den 15 maj 2010 utsattes Vilks hem för mordbrand. Vilks var dock inte hemma vid tillfället. Den 6 juli 2010 inleddes rättegången mot de två bröder som åtalats för mordbranden. Bröderna nekade till att ha anlagt branden, men det fanns emellertid kvarglömda föremål på brottsplatsen som hade anknytningar till de två bröderna."Lars Vilks är Islams fiende just nu" Expressen  6 juli 2010, läst 14 juli 2010 De dömdes till tre respektive två års fängelse för försök till mordbrand, en dom som under hösten fastställdes av hovrätten."Hovrätten fastställde Vilks-dom" SVT 23 september 2010

Ett stort antal svenska dagstidningar rapporterade den 12 maj 2010 att Vilks hemsida hade hackats."Vilks hemsida hackad" Svenska Dagbladet 12 maj 2010

Den 11 december inträffade bombdåden i Stockholm 2010. I ett brev som skickats cirka tio minuter före explosionerna till Tidningarnas Telegrambyrå (TT) och Säkerhetspolisen (Säpo) anges Lars Vilks Muhammedteckningar och svenska folkets tystnad inför dessa som ett av motiven till terrordådet.  Samma månad försåg Säpo Vilks med dygnet-runt-bevakning."Han skyddas – dygnet runt" Aftonbladet, läst 29 december 2010

Den 21 februari 2012 upprepades händelsen vid Uppsala universitet, men denna gång vid Karlstads universitet. Flera åskådare började kasta ägg och snöbollar under Lars Vilks föreläsning om yttrandefrihetens gränser, när en karikatyr av profeten Muhammed visades. Efter tumultet återupptog Vilks sin föreläsning."Äggattacker mot Vilks polisanmälda" Sveriges Radio, läst 22 februari 2012

I nummer 10/2013 av al-Qaidas nättidning Inspire listas Vilks tillsammans med tio offentliga personer som alla sägs eftersökas "döda eller levande för brott mot islam". Det är den Jemenbaserade gruppen ”Al Qaeda in the Arabian Peninsula” (AQAP) som ligger bakom tidskriften.Dagens Nyheter 2 mars 2013

Vilks förmodas ha varit en av måltavlorna vid attentatet i Köpenhamn i februari 2015

Terrornätverket al-Qaida listar nu elva personer som legitima mål för mord. En av dem den svenska konstnären Lars Vilks. Listan publiceras i en engelskspråkig tidskrift på terrornätverkets sajt.
DIGITAL PRENUMERATION
Nu kan du läsa DN gratis året ut!
Alla artiklar gratis fram till 31 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Lars Vilks

Efter publiceringen av Muhammedbilden i Nerikes Allehanda 2007 har Lars Vilks vid flera tillfällen utsatts för hot och attacker. Paralleller kan dras till Muhammedbilderna i Jyllands-Posten.

Den 9 mars 2010 offentliggjordes ett åtal mot amerikanskan Colleen LaRose, även känd som Jihad Jane, där hon anklagades för försök att rekrytera islamiska terrorister att mörda Vilks. Samma dag arresterades sju personer i Irland i vad man antog var en komplott för att mörda Vilks. Fyra av de misstänkta släpptes utan åtal efter tre dagar.CBS News Online: U.S. woman in Irish terror probe released
LaRose dömdes 2013 till tio års fängelse.BBC News US and Canada. 'Jihad Jane' ColeenLarose gets 10 years in prison. 6 januari 2014.
En kvinna, Jamie Paulin Ramirez, som var bland dem som greps på Irland och senare utlämnades till USA, dömdes i början av 2014 till åtta års fängelse.Reuters. 'Jihad Jamie' gets eight years in Jihad Jane case.  8 januari 2014.
I april 2014 meddelades domen på fem års fängelse av en amerikansk man som gripits 2011. Han ska ha stöttat terrorister och medverkat i samma kretsar som de två tidigare dömda från 2009, då han bara var 15 år gammal."20-åring dömd för terrorplaner mot Lars Vilks" Sydsvenskan 18 april 2014

Den 11 maj 2010 gav Vilks en föreläsning om konst och yttrandefrihet vid Uppsala universitet, där han bland annat visade filmen Allah ho gaybar  av den iranska konstnären Sooreh Hera. I filmen ses bland annat homosexuella män i en serie sexuella positioner med ansiktsmasker föreställande profeten Muhammed och hans svärson Ali. Flera åhörare reagerade kraftigt på filmen, kallade den för pornografi och begärde att den skulle stoppas. När så inte skedde utbröt tumult. En 16-årig pojke rusade fram mot Vilks, men möttes istället av ett par poliser. Den väktare som gick emellan gjorde att konstnären fick en smäll och slog sönder sina glasögon."Lars Vilks: ”Gårdagen var ett nederlag för alla”", Svenska Dagbladet 12 maj 2010 Vilks fördes i säkerhet av polis och säkerhetsvakter. Pojken åtalades och fälldes senare för våld mot tjänsteman. Polisen använde pepparsprej mot upploppsmakarna och ett antal personer greps. När poliserna meddelade att föreläsningen inte skulle återupptas jublade flera åhörare och skanderade "Muhammed"."Kaos på Vilksföreläsning" Upsala Nya Tidning, webb-TV  Vilks gjorde om föreläsningen i sin helhet på Uppsala universitet den 7 oktober 2010."800.000 för säkerhet vid föreläsning" Dagens Nyheter 7 oktober 2010


Lars Vilks

Efter publiceringen av Muhammedbilden i Nerikes Allehanda 2007 har Lars Vilks vid flera tillfällen utsatts för hot och attacker. Paralleller kan dras till Muhammedbilderna i Jyllands-Posten.

Den 9 mars 2010 offentliggjordes ett åtal mot amerikanskan Colleen LaRose, även känd som Jihad Jane, där hon anklagades för försök att rekrytera islamiska terrorister att mörda Vilks. Samma dag arresterades sju personer i Irland i vad man antog var en komplott för att mörda Vilks. Fyra av de misstänkta släpptes utan åtal efter tre dagar.CBS News Online: U.S. woman in Irish terror probe released
LaRose dömdes 2013 till tio års fängelse.BBC News US and Canada. 'Jihad Jane' ColeenLarose gets 10 years in prison. 6 januari 2014.
En kvinna, Jamie Paulin Ramirez, som var bland dem som greps på Irland och senare utlämnades till USA, dömdes i början av 2014 till åtta års fängelse.Reuters. 'Jihad Jamie' gets eight years in Jihad Jane case.  8 januari 2014.
I april 2014 meddelades domen på fem års fängelse av en amerikansk man som gripits 2011. Han ska ha stöttat terrorister och medverkat i samma kretsar som de två tidigare dömda från 2009, då han bara var 15 år gammal."20-åring dömd för terrorplaner mot Lars Vilks" Sydsvenskan 18 april 2014

Den 11 maj 2010 gav Vilks en föreläsning om konst och yttrandefrihet vid Uppsala universitet, där han bland annat visade filmen Allah ho gaybar  av den iranska konstnären Sooreh Hera. I filmen ses bland annat homosexuella män i en serie sexuella positioner med ansiktsmasker föreställande profeten Muhammed och hans svärson Ali. Flera åhörare reagerade kraftigt på filmen, kallade den för pornografi och begärde att den skulle stoppas. När så inte skedde utbröt tumult. En 16-årig pojke rusade fram mot Vilks, men möttes istället av ett par poliser. Den väktare som gick emellan gjorde att konstnären fick en smäll och slog sönder sina glasögon."Lars Vilks: ”Gårdagen var ett nederlag för alla”", Svenska Dagbladet 12 maj 2010 Vilks fördes i säkerhet av polis och säkerhetsvakter. Pojken åtalades och fälldes senare för våld mot tjänsteman. Polisen använde pepparsprej mot upploppsmakarna och ett antal personer greps. När poliserna meddelade att föreläsningen inte skulle återupptas jublade flera åhörare och skanderade "Muhammed"."Kaos på Vilksföreläsning" Upsala Nya Tidning, webb-TV  Vilks gjorde om föreläsningen i sin helhet på Uppsala universitet den 7 oktober 2010."800.000 för säkerhet vid föreläsning" Dagens Nyheter 7 oktober 2010

Den 15 maj 2010 utsattes Vilks hem för mordbrand. Vilks var dock inte hemma vid tillfället. Den 6 juli 2010 inleddes rättegången mot de två bröder som åtalats för mordbranden. Bröderna nekade till att ha anlagt branden, men det fanns emellertid kvarglömda föremål på brottsplatsen som hade anknytningar till de två bröderna."Lars Vilks är Islams fiende just nu" Expressen  6 juli 2010, läst 14 juli 2010 De dömdes till tre respektive två års fängelse för försök till mordbrand, en dom som under hösten fastställdes av hovrätten."Hovrätten fastställde Vilks-dom" SVT 23 september 2010

Ett stort antal svenska dagstidningar rapporterade den 12 maj 2010 att Vilks hemsida hade hackats."Vilks hemsida hackad" Svenska Dagbladet 12 maj 2010


Lars Vilks

Efter publiceringen av Muhammedbilden i Nerikes Allehanda 2007 har Lars Vilks vid flera tillfällen utsatts för hot och attacker. Paralleller kan dras till Muhammedbilderna i Jyllands-Posten.

Den 9 mars 2010 offentliggjordes ett åtal mot amerikanskan Colleen LaRose, även känd som Jihad Jane, där hon anklagades för försök att rekrytera islamiska terrorister att mörda Vilks. Samma dag arresterades sju personer i Irland i vad man antog var en komplott för att mörda Vilks. Fyra av de misstänkta släpptes utan åtal efter tre dagar.CBS News Online: U.S. woman in Irish terror probe released
LaRose dömdes 2013 till tio års fängelse.BBC News US and Canada. 'Jihad Jane' ColeenLarose gets 10 years in prison. 6 januari 2014.
En kvinna, Jamie Paulin Ramirez, som var bland dem som greps på Irland och senare utlämnades till USA, dömdes i början av 2014 till åtta års fängelse.Reuters. 'Jihad Jamie' gets eight years in Jihad Jane case.  8 januari 2014.
I april 2014 meddelades domen på fem års fängelse av en amerikansk man som gripits 2011. Han ska ha stöttat terrorister och medverkat i samma kretsar som de två tidigare dömda från 2009, då han bara var 15 år gammal."20-åring dömd för terrorplaner mot Lars Vilks" Sydsvenskan 18 april 2014

Den 11 maj 2010 gav Vilks en föreläsning om konst och yttrandefrihet vid Uppsala universitet, där han bland annat visade filmen Allah ho gaybar  av den iranska konstnären Sooreh Hera. I filmen ses bland annat homosexuella män i en serie sexuella positioner med ansiktsmasker föreställande profeten Muhammed och hans svärson Ali. Flera åhörare reagerade kraftigt på filmen, kallade den för pornografi och begärde att den skulle stoppas. När så inte skedde utbröt tumult. En 16-årig pojke rusade fram mot Vilks, men möttes istället av ett par poliser. Den väktare som gick emellan gjorde att konstnären fick en smäll och slog sönder sina glasögon."Lars Vilks: ”Gårdagen var ett nederlag för alla”", Svenska Dagbladet 12 maj 2010 Vilks fördes i säkerhet av polis och säkerhetsvakter. Pojken åtalades och fälldes senare för våld mot tjänsteman. Polisen använde pepparsprej mot upploppsmakarna och ett antal personer greps. När poliserna meddelade att föreläsningen inte skulle återupptas jublade flera åhörare och skanderade "Muhammed"."Kaos på Vilksföreläsning" Upsala Nya Tidning, webb-TV  Vilks gjorde om föreläsningen i sin helhet på Uppsala universitet den 7 oktober 2010."800.000 för säkerhet vid föreläsning" Dagens Nyheter 7 oktober 2010

Den 15 maj 2010 utsattes Vilks hem för mordbrand. Vilks var dock inte hemma vid tillfället. Den 6 juli 2010 inleddes rättegången mot de två bröder som åtalats för mordbranden. Bröderna nekade till att ha anlagt branden, men det fanns emellertid kvarglömda föremål på brottsplatsen som hade anknytningar till de två bröderna."Lars Vilks är Islams fiende just nu" Expressen  6 juli 2010, läst 14 juli 2010 De dömdes till tre respektive två års fängelse för försök till mordbrand, en dom som under hösten fastställdes av hovrätten."Hovrätten fastställde Vilks-dom" SVT 23 september 2010

Ett stort antal svenska dagstidningar rapporterade den 12 maj 2010 att Vilks hemsida hade hackats."Vilks hemsida hackad" Svenska Dagbladet 12 maj 2010

Den 11 december inträffade bombdåden i Stockholm 2010. I ett brev som skickats cirka tio minuter före explosionerna till Tidningarnas Telegrambyrå (TT) och Säkerhetspolisen (Säpo) anges Lars Vilks Muhammedteckningar och svenska folkets tystnad inför dessa som ett av motiven till terrordådet.  Samma månad försåg Säpo Vilks med dygnet-runt-bevakning."Han skyddas – dygnet runt" Aftonbladet, läst 29 december 2010


Lars Vilks

Efter publiceringen av Muhammedbilden i Nerikes Allehanda 2007 har Lars Vilks vid flera tillfällen utsatts för hot och attacker. Paralleller kan dras till Muhammedbilderna i Jyllands-Posten.

Den 9 mars 2010 offentliggjordes ett åtal mot amerikanskan Colleen LaRose, även känd som Jihad Jane, där hon anklagades för försök att rekrytera islamiska terrorister att mörda Vilks. Samma dag arresterades sju personer i Irland i vad man antog var en komplott för att mörda Vilks. Fyra av de misstänkta släpptes utan åtal efter tre dagar.CBS News Online: U.S. woman in Irish terror probe released
LaRose dömdes 2013 till tio års fängelse.BBC News US and Canada. 'Jihad Jane' ColeenLarose gets 10 years in prison. 6 januari 2014.
En kvinna, Jamie Paulin Ramirez, som var bland dem som greps på Irland och senare utlämnades till USA, dömdes i början av 2014 till åtta års fängelse.Reuters. 'Jihad Jamie' gets eight years in Jihad Jane case.  8 januari 2014.
I april 2014 meddelades domen på fem års fängelse av en amerikansk man som gripits 2011. Han ska ha stöttat terrorister och medverkat i samma kretsar som de två tidigare dömda från 2009, då han bara var 15 år gammal."20-åring dömd för terrorplaner mot Lars Vilks" Sydsvenskan 18 april 2014

Den 11 maj 2010 gav Vilks en föreläsning om konst och yttrandefrihet vid Uppsala universitet, där han bland annat visade filmen Allah ho gaybar  av den iranska konstnären Sooreh Hera. I filmen ses bland annat homosexuella män i en serie sexuella positioner med ansiktsmasker föreställande profeten Muhammed och hans svärson Ali. Flera åhörare reagerade kraftigt på filmen, kallade den för pornografi och begärde att den skulle stoppas. När så inte skedde utbröt tumult. En 16-årig pojke rusade fram mot Vilks, men möttes istället av ett par poliser. Den väktare som gick emellan gjorde att konstnären fick en smäll och slog sönder sina glasögon."Lars Vilks: ”Gårdagen var ett nederlag för alla”", Svenska Dagbladet 12 maj 2010 Vilks fördes i säkerhet av polis och säkerhetsvakter. Pojken åtalades och fälldes senare för våld mot tjänsteman. Polisen använde pepparsprej mot upploppsmakarna och ett antal personer greps. När poliserna meddelade att föreläsningen inte skulle återupptas jublade flera åhörare och skanderade "Muhammed"."Kaos på Vilksföreläsning" Upsala Nya Tidning, webb-TV  Vilks gjorde om föreläsningen i sin helhet på Uppsala universitet den 7 oktober 2010."800.000 för säkerhet vid föreläsning" Dagens Nyheter 7 oktober 2010

Den 15 maj 2010 utsattes Vilks hem för mordbrand. Vilks var dock inte hemma vid tillfället. Den 6 juli 2010 inleddes rättegången mot de två bröder som åtalats för mordbranden. Bröderna nekade till att ha anlagt branden, men det fanns emellertid kvarglömda föremål på brottsplatsen som hade anknytningar till de två bröderna."Lars Vilks är Islams fiende just nu" Expressen  6 juli 2010, läst 14 juli 2010 De dömdes till tre respektive två års fängelse för försök till mordbrand, en dom som under hösten fastställdes av hovrätten."Hovrätten fastställde Vilks-dom" SVT 23 september 2010

Ett stort antal svenska dagstidningar rapporterade den 12 maj 2010 att Vilks hemsida hade hackats."Vilks hemsida hackad" Svenska Dagbladet 12 maj 2010

Den 11 december inträffade bombdåden i Stockholm 2010. I ett brev som skickats cirka tio minuter före explosionerna till Tidningarnas Telegrambyrå (TT) och Säkerhetspolisen (Säpo) anges Lars Vilks Muhammedteckningar och svenska folkets tystnad inför dessa som ett av motiven till terrordådet.  Samma månad försåg Säpo Vilks med dygnet-runt-bevakning."Han skyddas – dygnet runt" Aftonbladet, läst 29 december 2010

Den 21 februari 2012 upprepades händelsen vid Uppsala universitet, men denna gång vid Karlstads universitet. Flera åskådare började kasta ägg och snöbollar under Lars Vilks föreläsning om yttrandefrihetens gränser, när en karikatyr av profeten Muhammed visades. Efter tumultet återupptog Vilks sin föreläsning."Äggattacker mot Vilks polisanmälda" Sveriges Radio, läst 22 februari 2012


Anders Bagge

Sven Anders Lind Bagge, ogift Bagge, född 16 januari 1968 i Enskede, Stockholm, är en svensk kompositör, sångtextförfattare, musiker och musikproducent.

Bagge var i början av 90-talet medlem i grupperna Legacy of Sound och Ruff 'N' Redy. År 1997 startade han Murlyn Music, ett produktionsbolag som fick stor framgång internationellt efter genombrottet med amerikanska pojkbandet 98 Degrees, som Anders skrev låtar till och producerade. Han har även skrivit och producerat låtar åt Madonna, Janet Jackson, Santana, J.Lo, Nick Lachey, Jessica Simpson, Céline Dion och Enrique Iglesias.

Bagge utgjorde tillsammans med Laila Bagge och Andreas Carlsson juryn i Idol 2008, Idol 2009 och Idol 2010, och utgjorde tillsammans med Laila Bagge och Alexander Bard juryn i programmet 2011–2015. År 2011 satt även Pelle Lidell i juryn.

År 2006-2007 Skrev Anders Bagge bland annat musiken till svenska kriminalserien Beck. År 2008 gjorde han filmmusiken till den svenskproducerade filmen Tomtar och troll. År 2007/2008 startade han Dreamhill Studios, en sammanslagning av Khabang-studion och Murlyn Music Studios i specialbyggda lokaler i anslutning till sin villa i Ekerö kommun.

År 2009 var han med i programmet Made in Sweden där han, Andreas Carlsson och Laila Bagge skulle hitta två skivartister att göra musikalbum med. De hittade Kim Fransson och Janet Leon. År 2010 återförenade Anders Bagge, Laila Bagge och Andreas Carlsson bandet Play i Made in Sweden. Han har dessutom varit med och producerat Azerbajdzjans bidrag i Eurovision Song Contest 2010; bidraget kom på 5:e plats.

År 2011 sjöng Bagge på låten Du elsker mig tillsammans med den danska sångerskan Medina. Han var även med och producerade låten. År 2012 deltog han i TV-serien Körslaget som körledare för Ekerö och slutade på en femte plats. År 2013 grundade Bagge Dreamhill Music Academy, en skola för framtida låtskrivare och musikproducenter i Örnsköldsvik.

I finalen slutade Bagge på en andra plats och fick flest tittarröster. Detta trots att han under många år lidit av svår ångest och scenskräck.


Anders Bagge


Anders Bagge

Bagge var i början av 90-talet medlem i grupperna Legacy of Sound och Ruff 'N' Redy. År 1997 startade han Murlyn Music, ett produktionsbolag som fick stor framgång internationellt efter genombrottet med amerikanska pojkbandet 98 Degrees, som Anders skrev låtar till och producerade. Han har även skrivit och producerat låtar åt Madonna, Janet Jackson, Santana, J.Lo, Nick Lachey, Jessica Simpson, Céline Dion och Enrique Iglesias.

Bagge utgjorde tillsammans med Laila Bagge och Andreas Carlsson juryn i Idol 2008, Idol 2009 och Idol 2010, och utgjorde tillsammans med Laila Bagge och Alexander Bard juryn i programmet 2011–2015. År 2011 satt även Pelle Lidell i juryn.

År 2006-2007 Skrev Anders Bagge bland annat musiken till svenska kriminalserien Beck. År 2008 gjorde han filmmusiken till den svenskproducerade filmen Tomtar och troll. År 2007/2008 startade han Dreamhill Studios, en sammanslagning av Khabang-studion och Murlyn Music Studios i specialbyggda lokaler i anslutning till sin villa i Ekerö kommun.

År 2009 var han med i programmet Made in Sweden där han, Andreas Carlsson och Laila Bagge skulle hitta två skivartister att göra musikalbum med. De hittade Kim Fransson och Janet Leon. År 2010 återförenade Anders Bagge, Laila Bagge och Andreas Carlsson bandet Play i Made in Sweden. Han har dessutom varit med och producerat Azerbajdzjans bidrag i Eurovision Song Contest 2010; bidraget kom på 5:e plats.

År 2011 sjöng Bagge på låten Du elsker mig tillsammans med den danska sångerskan Medina. Han var även med och producerade låten. År 2012 deltog han i TV-serien Körslaget som körledare för Ekerö och slutade på en femte plats. År 2013 grundade Bagge Dreamhill Music Academy, en skola för framtida låtskrivare och musikproducenter i Örnsköldsvik.

Våren 2016 ledde han pilotavsnittet av reseprogrammet Bagges bagage på TV3 med ex-frun Laila Bagge och 2017 är han aktuell i dokumentärserien Bagges hemlösa hundar i Sjuan.TV4: Bagges hemlösa hundar Läst 20 maj 2017. Han var även en av deltagarna i Hela kändis-Sverige bakar 2017 i TV4Här är kändisarna som gör upp i Hela kändis-Sverige bakar 2017.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-107

Mohamed Omar

Mohamed Omar, folkbokförd Lars Edvard Råbock, ursprungligen Omar, född 7 juni 1976Ratsit.se: Lars Edvard Råbock, läst 14 oktober 2017 i Uppsala,Sveriges befolkning 2000, Sveriges Släktforskarförbund är en svensk kulturskribent, poet och tidigare chefredaktör för tidskriften Minaret. Han har gjort ett flertal namnändringar och tidigare kallat sig Jonas Omar, Eddie Omar, Eugen Omar och Eddie Råbock.

Omar har medverkat som krönikör, essäist och recensent i Axess, Dagens Nyheter, Expo, Folket i Bild/Kulturfront, Judisk Krönika, Kyrkans Tidning, Ordfront Magasin, Sydsvenska Dagbladet och Upsala Nya Tidning. Han framträdde tidigare i radio i program som Tankar för dagen och Obs! i Sveriges Radio P1 samt i Radio Uppland.

Omar är även kännare av Ivan Aguélis liv och konst och har medverkat i en antologi utgiven av Prins Eugens Waldemarsudde. Han driver det egna bokförlaget Aguéli förlag.Mohamed Omars blogg: Nya Il Convito, läst 28 juni 2017

miniatyr|Mohamed Omar som talare och organisatör i en antisemitisk/antisionistisk demonstration den 20 september 2009 i Stockholm.
Omar väckte uppmärksamhet då han i en artikel i Expressen den 9 januari 2009 skrev att han, till följd av konflikten på Gazaremsan 2008–2009, nu istället kallade sig "radikal muslim" och förklarade sig vara anhängare till de islamistiska rörelserna Hamas och Hizbollah samt den shia-islamiska republiken Iran. I samma artikel beskrev han Ruhollah Khomeini, ledare för den islamiska revolutionen i Iran och senare landets statsöverhuvud, som en "förebild för de islamiska motståndsrörelserna".

Omar, som fram till 2009 var medlem i Svenska PEN, lämnade densamma under åberopande av att den skulle utgöra "en liberalimperialistisk, pro-sionistisk och antiislamisk organisation"."Nu lämnar jag Svenska Pen" Aftonbladet 2009-04-24. Hämtat 2009-04-26

Omar uttryckte i nyhetsprogrammet Aktuellt den 28 januari 2009 sin syn på Israel och islamismen i Sverige, och sade där att det "stora hotet" i samhället "idag är sionisterna". Han pekade även ut riksdagsledamoten Fredrick Federley som en del av en svensk sionistisk elit som gett pengar till "den israeliska mordmaskinen", en elit som Omar menade borde kartläggas istället för radikala islamister i Rosengård.Aktuellt, SVT2, Sveriges Television 090128: "Det stora hotet idag är sionisterna. I dag finns det sionister som samlar pengar till det israeliska mordmaskinen som använder pengarna till att bränna barn med kemiska vapen. Det sitter till och med en man i riksdagen, Fredrick Federley, som gett pengar till Israel och som kallar palestinier för hundar. De borde kartläggas för de tillhör eliten i samhället. De kan verkligen påverka. ... De reella problemen är att vi har en elit i Sverige som verkligen kan påverka politiken som stödjer israelisk statsterrorism och samlar pengar helt öppet till den israeliska statsterrorismen ..."

I samband med denna ideologiska vändning frekventerade och samarbetade Omar med en rad extrema politiska rörelser personligen och publicistiskt. I en intervju i det nationaldemokratiska organet Nationell Idag pekade Omar ut Amnesty som en sionistisk organisation, och kallade Expos Magnus Sandelin en "sionistisk springpojke".Schwarz, Johannes, "Från TV-soffan ut i kylan", Nationell idag. Den nationaldemokratiska rörelsens tidning 2009-07-12 (Läst 2009-07-15) Vidare sade han till Expo att han är skeptisk till fascismen på grund av dess anti-islamiska delar men att han ser många bra saker med högerextremismen och har mycket gemensamt med de högerextrema, bland annat att de också "tror på anden" och delar hatet mot "den moderna världen".Mohamed Omar i Expo 2/2009

Han blev god vän med nazist-anhängarenhttps://www.islam-radio.net/rami/sv/bok-bestall/bok-paket.htmhttps://expo.se/arkivet/2003/04/skandinavien-%E2%80%93-nsf-i-nordiskt-nazistsamarbete och förintelseförnekaren Ahmed Rami på Radio Islam och gjorde flera intervjuer ihop där de diskuterade rasistiska teorier om judendomen.https://www.svd.se/allas-favorit-blev-extremisthttps://expo.se/2009/08/mohamed-omar-planerar-antisionistisk-kongresshttps://www.realtid.se/srs-mohamed-omar-lanserar-okand-antisemit

I en intervju i Aftonbladet i april 2009 betecknade han homosexualitet som en "sjukdom". "Botemedlet" mot detta, liksom mot feminism, skulle, enligt Omar, vara islam."Islam är botemedlet" Aftonbladet 2009-04-21. Hämtat 2009-04-22 Som en följd av dessa offentliga åsiktspositioneringar förknippades Omar även med radikalkonservativa strömningar."Mohamed Omars extremism kan skada muslimer i Sverige" Aftonbladet 2009-05-06. Hämtat 2009-05-08"En framtid svartare än natten"  Folket i Bild Kulturfront 2009-04-29. Hämtat 2009-05-08 Själv definierade han sig emellertid inte som högerradikal, utan föredrog epitetet "traditionalist". I radioprogrammet Kaliber den 1 november 2009 sändes en intervju med Omar, i vilken han förklarade att det fanns planer på att bilda ett antisionistiskt politiskt parti. I Omars antisionistiska nätverk ingick en grupp från extremhögern, ett antal radikala muslimer men även judiska Lasse Wilhelmson med bakgrund i 68-vänstern.Den oheliga alliansen – antisemitism på frammarsch Kaliber, 1 november 2009

Precis innan sin omvändelse angrep han Svenska muslimer för fred och rättvisas förbundsordförande Yasri Khan för att dessa hade arrangerat en manifestation för religionsfrihet med Kristna Fredsrörelsen och deras gemensamma projekt Salaams Vännerhttp://salaamsvanner.blogg.se/2010/december/om-salaams-vanner.html på Almedalen. Han anklagade även organisationen för att ha en hemlig agenda.https://web.archive.org/web/20131003090727/http://nyailconvito.wordpress.com/2012/07/09/vad-doljer-svenska-muslimer-for-fred-och-rattvisa/

Han var också en av initiativtagarna till en progressiv moské i Uppsala, som omskrivits bland annat på grund av planer på könsblandad bön och tolerans mot homosexuella.QX: "Före detta homofob startar homovänlig moské""Vi öppnar en homovänlig moské i Uppsala

Så här säger Mohamed Omar i Aftonbladet, den 21 april 2009: ”Islam har kommit för att hjälpa västvärlden ur feminismen och homosexualiteten och andra sjukdomar. Islam är botemedlet.”
– Jag står inte för det i dag. Jag vet inte om jag någonsin har gjort det. Jag hade några år då jag mådde väldigt dåligt och var ångestfylld. Jag ville vara en god muslim och säga det som ansågs vara rätt.
36-åriga Mohamed Omar som bor i Uppsala kallade sig islamist, och spred både judehat och homofobi.
– Jag ville bli accepterad av andra muslimer och känna gemenskap. Eftersom jag är uppvuxen utan far blev många i moskén mina fadersfigurer och jag ville bli beundrad av dem. Jag var rädd för att bli utfryst. Men i dag har jag brutit mig fri från år av ångest.
Eftersom han tycker att det finns ett behov av mötesplatser där alla är välkomna startar han nu en homovänlig moské. En plats där man ska kunna mötas på lika villkor.
– Kvinnor och män ska inte vara åtskilda och det ska inte spela någon roll vem du älskar. Dessutom måste det finnas mer utrymme för diskussion och samtal. Och andra tolkningar av islam. De moskéer som finns i dag är ganska tråkiga.
Kultur, musik och poesi ska vara naturliga inslag och meditationskvällar kommer att anordnas. Lokalen ska vara orientaliskt inredd.
– Vi gillar den andliga delen och vi vill ha kuddar och rökelser.
Var de ska husera vet de ännu inte riktigt, men förmodligen blir det i en ganska anspråkslös kvarterslokal. På tisdag grundar han och hans vänner föreningen. De kommer att betala lokalhyra med pengar ur egen ficka, men ska senare söka föreningsbidrag.
Hur får ni in hbtq-inriktningen?
– Många av mina kompisar är hbt-personer. De kan få berätta hur det är att vara både muslim och hbt. Man kan också bjuda in homovänliga imamer. Tyvärr är det så att 99,9 procent av alla strikt religiösa är mot homosexualitet.
Mohamed Omar menar att icke heterosexuella personer som går till den befintliga moskén i Uppsala blir utfrysta.
– Homosexuella är tyvärr en förtryckt grupp. Det är mycket grupptryck och det är viktigt att man tror och tycker på ett visst sätt. För mig är det i stället viktigt med tolerans, även om de inte tycker att jag är en bra muslim.
Vilka är de?
– De som säger sig vara rättrogna. Jag har blivit kallad både förstörd och djävul.
Han beskriver en verklighet där det för många som kommit till Sverige är väldigt svårt att bryta familjemönstret och där rykte och heder är viktiga saker att tänka på. Ardeshir Bibakabadi, som driver en hbtq-verksamhet för personer med invandrarbakgrund i Göteborg, håller med.
– De riskerar att bli helt osynliga. Många har en stereotyp bild av homosexuella och det finns inte så många förebilder. De som syns är Babsan och Jonas Gardell.
Ardeshir har haft planer på att starta en homomoské. Men brist på pengar har gjort att han fått lägga planerna lite på is.
– Det behövs verkligen fler mötesplatser för homosexuella ,som har en annan bakgrund än svensk. Tyvärr glöms också kvinnorna bort.
I dagsläget är det mer en 10 000 som läst Mohamed Omars blogginlägg om att han ska starta moskén.
– Många har varit positiva. Men det är samtidigt lite läskigt att så många har läst, eftersom det finns folk som kan bli provocerade. Fast jag hoppas och tror inte att vi blir attackerade, för det finns homovänliga moskéer i andra länder också, och där har inget hänt.
Uppdaterad 2017-07-23
Vi behöver ditt stöd
När du ändå är här och läser artikeln på QX.se vill vi be dig hjälpa oss att fortsätta vårt redaktionella arbete!
Vi ber dig bli prenumerant på QX nu, så vi kan fortsätta vår verksamhet att berätta om och ge röst åt regnbågssamhället.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-110

Mohamed Omar


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-111

Mohamed Omar


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-117

Mohamed Omar


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-118

Mohamed Omar


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-119

Mohamed Omar


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-108

Mohamed Omar

miniatyr|Mohamed Omar som talare och organisatör i en antisemitisk/antisionistisk demonstration den 20 september 2009 i Stockholm.
Omar väckte uppmärksamhet då han i en artikel i Expressen den 9 januari 2009 skrev att han, till följd av konflikten på Gazaremsan 2008–2009, nu istället kallade sig "radikal muslim" och förklarade sig vara anhängare till de islamistiska rörelserna Hamas och Hizbollah samt den shia-islamiska republiken Iran. I samma artikel beskrev han Ruhollah Khomeini, ledare för den islamiska revolutionen i Iran och senare landets statsöverhuvud, som en "förebild för de islamiska motståndsrörelserna".


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-114

Mohamed Omar

miniatyr|Mohamed Omar som talare och organisatör i en antisemitisk/antisionistisk demonstration den 20 september 2009 i Stockholm.
Omar väckte uppmärksamhet då han i en artikel i Expressen den 9 januari 2009 skrev att han, till följd av konflikten på Gazaremsan 2008–2009, nu istället kallade sig "radikal muslim" och förklarade sig vara anhängare till de islamistiska rörelserna Hamas och Hizbollah samt den shia-islamiska republiken Iran. I samma artikel beskrev han Ruhollah Khomeini, ledare för den islamiska revolutionen i Iran och senare landets statsöverhuvud, som en "förebild för de islamiska motståndsrörelserna".

Omar, som fram till 2009 var medlem i Svenska PEN, lämnade densamma under åberopande av att den skulle utgöra "en liberalimperialistisk, pro-sionistisk och antiislamisk organisation"."Nu lämnar jag Svenska Pen" Aftonbladet 2009-04-24. Hämtat 2009-04-26

Omar uttryckte i nyhetsprogrammet Aktuellt den 28 januari 2009 sin syn på Israel och islamismen i Sverige, och sade där att det "stora hotet" i samhället "idag är sionisterna". Han pekade även ut riksdagsledamoten Fredrick Federley som en del av en svensk sionistisk elit som gett pengar till "den israeliska mordmaskinen", en elit som Omar menade borde kartläggas istället för radikala islamister i Rosengård.Aktuellt, SVT2, Sveriges Television 090128: "Det stora hotet idag är sionisterna. I dag finns det sionister som samlar pengar till det israeliska mordmaskinen som använder pengarna till att bränna barn med kemiska vapen. Det sitter till och med en man i riksdagen, Fredrick Federley, som gett pengar till Israel och som kallar palestinier för hundar. De borde kartläggas för de tillhör eliten i samhället. De kan verkligen påverka. ... De reella problemen är att vi har en elit i Sverige som verkligen kan påverka politiken som stödjer israelisk statsterrorism och samlar pengar helt öppet till den israeliska statsterrorismen ..."

I samband med denna ideologiska vändning frekventerade och samarbetade Omar med en rad extrema politiska rörelser personligen och publicistiskt. I en intervju i det nationaldemokratiska organet Nationell Idag pekade Omar ut Amnesty som en sionistisk organisation, och kallade Expos Magnus Sandelin en "sionistisk springpojke".Schwarz, Johannes, "Från TV-soffan ut i kylan", Nationell idag. Den nationaldemokratiska rörelsens tidning 2009-07-12 (Läst 2009-07-15) Vidare sade han till Expo att han är skeptisk till fascismen på grund av dess anti-islamiska delar men att han ser många bra saker med högerextremismen och har mycket gemensamt med de högerextrema, bland annat att de också "tror på anden" och delar hatet mot "den moderna världen".Mohamed Omar i Expo 2/2009

Han blev god vän med nazist-anhängarenhttps://www.islam-radio.net/rami/sv/bok-bestall/bok-paket.htmhttps://expo.se/arkivet/2003/04/skandinavien-%E2%80%93-nsf-i-nordiskt-nazistsamarbete och förintelseförnekaren Ahmed Rami på Radio Islam och gjorde flera intervjuer ihop där de diskuterade rasistiska teorier om judendomen.https://www.svd.se/allas-favorit-blev-extremisthttps://expo.se/2009/08/mohamed-omar-planerar-antisionistisk-kongresshttps://www.realtid.se/srs-mohamed-omar-lanserar-okand-antisemit


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-115

Mohamed Omar


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-116

Mohamed Omar

miniatyr|Mohamed Omar som talare och organisatör i en antisemitisk/antisionistisk demonstration den 20 september 2009 i Stockholm.
Omar väckte uppmärksamhet då han i en artikel i Expressen den 9 januari 2009 skrev att han, till följd av konflikten på Gazaremsan 2008–2009, nu istället kallade sig "radikal muslim" och förklarade sig vara anhängare till de islamistiska rörelserna Hamas och Hizbollah samt den shia-islamiska republiken Iran. I samma artikel beskrev han Ruhollah Khomeini, ledare för den islamiska revolutionen i Iran och senare landets statsöverhuvud, som en "förebild för de islamiska motståndsrörelserna".

Omar, som fram till 2009 var medlem i Svenska PEN, lämnade densamma under åberopande av att den skulle utgöra "en liberalimperialistisk, pro-sionistisk och antiislamisk organisation"."Nu lämnar jag Svenska Pen" Aftonbladet 2009-04-24. Hämtat 2009-04-26

Omar uttryckte i nyhetsprogrammet Aktuellt den 28 januari 2009 sin syn på Israel och islamismen i Sverige, och sade där att det "stora hotet" i samhället "idag är sionisterna". Han pekade även ut riksdagsledamoten Fredrick Federley som en del av en svensk sionistisk elit som gett pengar till "den israeliska mordmaskinen", en elit som Omar menade borde kartläggas istället för radikala islamister i Rosengård.Aktuellt, SVT2, Sveriges Television 090128: "Det stora hotet idag är sionisterna. I dag finns det sionister som samlar pengar till det israeliska mordmaskinen som använder pengarna till att bränna barn med kemiska vapen. Det sitter till och med en man i riksdagen, Fredrick Federley, som gett pengar till Israel och som kallar palestinier för hundar. De borde kartläggas för de tillhör eliten i samhället. De kan verkligen påverka. ... De reella problemen är att vi har en elit i Sverige som verkligen kan påverka politiken som stödjer israelisk statsterrorism och samlar pengar helt öppet till den israeliska statsterrorismen ..."

I samband med denna ideologiska vändning frekventerade och samarbetade Omar med en rad extrema politiska rörelser personligen och publicistiskt. I en intervju i det nationaldemokratiska organet Nationell Idag pekade Omar ut Amnesty som en sionistisk organisation, och kallade Expos Magnus Sandelin en "sionistisk springpojke".Schwarz, Johannes, "Från TV-soffan ut i kylan", Nationell idag. Den nationaldemokratiska rörelsens tidning 2009-07-12 (Läst 2009-07-15) Vidare sade han till Expo att han är skeptisk till fascismen på grund av dess anti-islamiska delar men att han ser många bra saker med högerextremismen och har mycket gemensamt med de högerextrema, bland annat att de också "tror på anden" och delar hatet mot "den moderna världen".Mohamed Omar i Expo 2/2009

Han blev god vän med nazist-anhängarenhttps://www.islam-radio.net/rami/sv/bok-bestall/bok-paket.htmhttps://expo.se/arkivet/2003/04/skandinavien-%E2%80%93-nsf-i-nordiskt-nazistsamarbete och förintelseförnekaren Ahmed Rami på Radio Islam och gjorde flera intervjuer ihop där de diskuterade rasistiska teorier om judendomen.https://www.svd.se/allas-favorit-blev-extremisthttps://expo.se/2009/08/mohamed-omar-planerar-antisionistisk-kongresshttps://www.realtid.se/srs-mohamed-omar-lanserar-okand-antisemit

I en intervju i Aftonbladet i april 2009 betecknade han homosexualitet som en "sjukdom". "Botemedlet" mot detta, liksom mot feminism, skulle, enligt Omar, vara islam."Islam är botemedlet" Aftonbladet 2009-04-21. Hämtat 2009-04-22 Som en följd av dessa offentliga åsiktspositioneringar förknippades Omar även med radikalkonservativa strömningar."Mohamed Omars extremism kan skada muslimer i Sverige" Aftonbladet 2009-05-06. Hämtat 2009-05-08"En framtid svartare än natten"  Folket i Bild Kulturfront 2009-04-29.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0194.jsonl--Q193968--Radikal islamism och antisemitism 2009–2012-2--sv-0194-120

Mohamed Omar

miniatyr|Mohamed Omar som talare och organisatör i en antisemitisk/antisionistisk demonstration den 20 september 2009 i Stockholm.
Omar väckte uppmärksamhet då han i en artikel i Expressen den 9 januari 2009 skrev att han, till följd av konflikten på Gazaremsan 2008–2009, nu istället kallade sig "radikal muslim" och förklarade sig vara anhängare till de islamistiska rörelserna Hamas och Hizbollah samt den shia-islamiska republiken Iran. I samma artikel beskrev han Ruhollah Khomeini, ledare för den islamiska revolutionen i Iran och senare landets statsöverhuvud, som en "förebild för de islamiska motståndsrörelserna".

Omar, som fram till 2009 var medlem i Svenska PEN, lämnade densamma under åberopande av att den skulle utgöra "en liberalimperialistisk, pro-sionistisk och antiislamisk organisation"."Nu lämnar jag Svenska Pen" Aftonbladet 2009-04-24. Hämtat 2009-04-26

Omar uttryckte i nyhetsprogrammet Aktuellt den 28 januari 2009 sin syn på Israel och islamismen i Sverige, och sade där att det "stora hotet" i samhället "idag är sionisterna". Han pekade även ut riksdagsledamoten Fredrick Federley som en del av en svensk sionistisk elit som gett pengar till "den israeliska mordmaskinen", en elit som Omar menade borde kartläggas istället för radikala islamister i Rosengård.Aktuellt, SVT2, Sveriges Television 090128: "Det stora hotet idag är sionisterna. I dag finns det sionister som samlar pengar till det israeliska mordmaskinen som använder pengarna till att bränna barn med kemiska vapen. Det sitter till och med en man i riksdagen, Fredrick Federley, som gett pengar till Israel och som kallar palestinier för hundar. De borde kartläggas för de tillhör eliten i samhället. De kan verkligen påverka. ... De reella problemen är att vi har en elit i Sverige som verkligen kan påverka politiken som stödjer israelisk statsterrorism och samlar pengar helt öppet till den israeliska statsterrorismen ..."

I samband med denna ideologiska vändning frekventerade och samarbetade Omar med en rad extrema politiska rörelser personligen och publicistiskt. I en intervju i det nationaldemokratiska organet Nationell Idag pekade Omar ut Amnesty som en sionistisk organisation, och kallade Expos Magnus Sandelin en "sionistisk springpojke".Schwarz, Johannes, "Från TV-soffan ut i kylan", Nationell idag. Den nationaldemokratiska rörelsens tidning 2009-07-12 (Läst 2009-07-15) Vidare sade han till Expo att han är skeptisk till fascismen på grund av dess anti-islamiska delar men att han ser många bra saker med högerextremismen och har mycket gemensamt med de högerextrema, bland annat att de också "tror på anden" och delar hatet mot "den moderna världen".Mohamed Omar i Expo 2/2009

Han blev god vän med nazist-anhängarenhttps://www.islam-radio.net/rami/sv/bok-bestall/bok-paket.htmhttps://expo.se/arkivet/2003/04/skandinavien-%E2%80%93-nsf-i-nordiskt-nazistsamarbete och förintelseförnekaren Ahmed Rami på Radio Islam och gjorde flera intervjuer ihop där de diskuterade rasistiska teorier om judendomen.https://www.svd.se/allas-favorit-blev-extremisthttps://expo.se/2009/08/mohamed-omar-planerar-antisionistisk-kongresshttps://www.realtid.se/srs-mohamed-omar-lanserar-okand-antisemit

I en intervju i Aftonbladet i april 2009 betecknade han homosexualitet som en "sjukdom". "Botemedlet" mot detta, liksom mot feminism, skulle, enligt Omar, vara islam."Islam är botemedlet" Aftonbladet 2009-04-21. Hämtat 2009-04-22 Som en följd av dessa offentliga åsiktspositioneringar förknippades Omar även med radikalkonservativa strömningar."Mohamed Omars extremism kan skada muslimer i Sverige" Aftonbladet 2009-05-06. Hämtat 2009-05-08"En framtid svartare än natten"  Folket i Bild Kulturfront 2009-04-29. Hämtat 2009-05-08 Själv definierade han sig emellertid inte som högerradikal, utan föredrog epitetet "traditionalist". I radioprogrammet Kaliber den 1 november 2009 sändes en intervju med Omar, i vilken han förklarade att det fanns planer på att bilda ett antisionistiskt politiskt parti. I Omars antisionistiska nätverk ingick en grupp från extremhögern, ett antal radikala muslimer men även judiska Lasse Wilhelmson med bakgrund i 68-vänstern.Den oheliga alliansen – antisemitism på frammarsch Kaliber, 1 november 2009

Precis innan sin omvändelse angrep han Svenska muslimer för fred och rättvisas förbundsordförande Yasri Khan för att dessa hade arrangerat en manifestation för religionsfrihet med Kristna Fredsrörelsen och deras gemensamma projekt Salaams Vännerhttp://salaamsvanner.blogg.se/2010/december/om-salaams-vanner.html på Almedalen. Han anklagade även organisationen för att ha en hemlig agenda.https://web.archive.org/web/20131003090727/http://nyailconvito.wordpress.com/2012/07/09/vad-doljer-svenska-muslimer-for-fred-och-rattvisa/