Avlidna 2022

miniatyr|stående|Den amerikanske sångaren och musikern Meat Loaf avled 20 januari, 74 år gammal.
miniatyr|stående|Den amerikanska sångaren Ronnie Spector avled 12 januari, 78 år gammal.
miniatyr|stående|Den italienske politikern David Sassoli avled 11 januari, 65 år gammal.
miniatyr|stående|Den bahamansk-amerikanske skådespelaren Sidney Poitier avled 6 januari, 94 år gammal.

31 januari – Flemming Quist Møller, 79, dansk animatör och manusförfattare.Forfatter og tegner Flemming Quist Møller er død
31 januari – Voldemaras Novickis, 65, litauisk handbollsspelare (tävlande för Sovjetunionen).Anapalin iškeliavo legendinis rankinio treneris bei žaidėjas Valdemaras Novickis (på litauiska)
 31 januari – Bienvenu Sene Mongaba, 55, kongolesisk författare.RDC: décès du professeur Sene Mongaba, fondateur de la maison d'édition Mabiki
 29 januari – Sam Lay, 86, amerikansk trumslagare med Muddy Waters och Paul Butterfield Blues Band.https://www.aftonbladet.se/nojesbladet/a/EaXBk5/bluestrummisen-sam-lay-ar-dod
 28 januari – Hans-Peter Lanig, 86, tysk alpin skidåkare.Olympia-Zweiter Lanig ist gestorben
 28 januari – Inger Säfwenberg, 81, svensk  journalist. https://lavendla.se/minnessidor/inger-pia-safwenberg-2022-01-28/
 27 januari – Lars af Malmborg, 89, svensk dirigent och tidigare chef för Kungliga Operan. https://www.dn.se/kultur/operachefen-lars-af-malmborg-ar-dod/
 27 januari – René de Obaldia, 103, fransk dramatiker och poet, ledamot av Franska Akademien.L'<< immortel >> René de Obaldia est mort à l'âge de 103 ans
 26 januari – Bud Brown, 94, amerikansk republikansk politiker, representanthusledamot 1965–1983 och handelsminister 1983–1988.Former Congressman, business leader Clarence J. ‘Bud’ Brown dies
 26 januari – Morgan Stevens, 70, amerikansk skådespelare.'Melrose Place' Actor Morgan Stevens Dead at 70
 25 januari – Wim Jansen, 75, nederländsk fotbollsspelare och fotbollstränare.https://www.feyenoord.nl/nieuws/nieuwsoverzicht/wim-jansen-overleden-250122
 24 januari – Szilveszter Csollány, 51, ungersk gymnast och OS-guldmedaljör.
 23 januari – Keto Losaberidze, 72, georgisk bågskytt (tävlande för Sovjetunionen).Умерла олимпийская чемпионка Кетеван Лосаберидзе
 23 januari – Jean-Claude Mézières, 83, fransk serieskapare.
 23 januari – Thierry Mugler, 73, fransk modeskapare.
 22 januari – Olof Djurfeldt, 90, svensk journalist, författare, pastor och missionär.https://www.dagen.se/nyheter/2022/01/22/dagens-tidigare-chefredaktor-olof-djurfeldt-dod/
 22 januari – Signe von der Esch, 87,  svensk porträttmålare och godsägare.
 22 januari – Johan Hultin, 97, svenskamerikansk patolog.
 22 januari – Emerich Roth, 97, tjeckoslovakisk-född svensk författare, föreläsare, socialarbetare och förintelseöverlevare.https://www.expressen.se/nyheter/forintelseoverlevaren-emerich-roth-ar-dod/
 22 januari – Thích Nhất Hạnh, 95, vietnamesisk zenbuddhistisk munk och klosterledare.Thich Nhat Hanh, Zen teacher who popularized mindfulness in the West, dies at 95
 22 januari – Roger Wallis, 80, brittiskfödd svensk kompositör och musikvetare.https://www.aftonbladet.se/a/v5yqXl
 22 januari – Don Wilson, 88, amerikansk gitarrist i The Ventures.Don Wilson, guitarist with The Ventures, dies at 88 https://www.billboard.com/music/music-news/don-wilson-the-ventures-dead-obituary-1235021888/
 21 januari – James Forbes, 69, amerikansk basketspelare.Coach Jim Forbes passes away at 69
 21 januari – Clark Gillies, 67, kanadensisk ishockeyspelare.NHL-legendaren död: ”Han var en stor ledare”
 20 januari – Bob Goalby, 92, amerikansk golfspelare.Bob Goalby, the 1958 GGO champion, dies at age 92
 20 januari – Meat Loaf, 74, amerikansk sångare, musiker och skådespelare.Artisten Meat Loaf är död – blev 74 år
 20 januari – Elza Soares, 91, brasiliansk sambasångare.
 19 januari – Hans-Jürgen Dörner, 70, tysk fotbollsspelare."Dixie" Dörner lebt nich mehr
 19 januari – Nils Arne Eggen, 80, norsk fotbollstränare och fotbollsspelare.https://www.aftonbladet.se/sportbladet/a/V9LjLW/norske-fotbollslegendaren-nils-arne-eggen-ar-dod
 19 januari – Hardy Krüger, 93, tysk skådespelare.German actor Hardy Krüger dies aged 93
 19 januari – Truls Melin, 63, svensk konstnär.https://www.sydsvenskan.se/2022-01-23/han-tog-postmodernismen-till-malmo https://navne.politiken.dk/annonce/61f3ff51458a6/truls-erik-melin
 19 januari – Gaspard Ulliel, 37, fransk skådespelare.
 18 januari – David Cox, 97, brittisk statistiker.Sir David Cox, 1924-2022
 18 januari – Francisco "Paco" Gento, 88, spansk fotbollsspelare.https://www.marca.com/futbol/real-madrid/2022/01/18/61e681b2268e3ef95e8b45e8.html
 18 januari – Lusia Harris, 66, amerikansk basketspelare.Delta State Athletics Mourns The Passing Of Lusia Harris-Stewart
 18 januari – Paavo Heininen, 84, finländsk tonsättare och professor.Lönnqvist, Niclas: Kompositören Paavo Heininen död. Hufvudstadsbladet 19.1.2022.
 18 januari – Anatolij Novikov, 75, ukrainsk judoutövare (tävlande för Sovjetunionen).В Харькове умер олимпийский призер и чемпион СССР по дзюдо Анатолий Новиков
 18 januari – André Leon Talley, 73, amerikansk modejournalist, stylist och TV-profil, mångårig kreativ chef och senior redaktör på Vogue.Andre Leon Talley, Fashion Journalist and Former Editor-at-Large of Vogue, Dies at 73
 17 januari – Björn Natthiko Lindeblad, 60, svensk näringslivschef, föreläsare och buddhistmunk.https://www.expressen.se/nyheter/bjorn-natthiko-lindeblad-dod-blev-60-ar-gammal/
 17 januari – Yvette Mimieux, 80, amerikansk skådespelare.https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/yvette-mimieux-dead-where-boys-are-jackson-county-jail-1234947325/
 16 januari – Ibrahim Boubacar Keïta, 76, malisk politiker, president 2013–2020.Mali's ousted president Ibrahim Boubacar Keita dies, former minister says
 15 januari – Rink Babka, 85, amerikansk diskuskastare.Rink Babka
 15 januari – Jon Lind, 73, amerikansk låtskrivare.Jon Lind, Writer of Hits for Earth, Wind & Fire, Madonna, Dies at 73
 15 januari – Rachel Nagy, amerikansk sångare i The Detroit Cobras.
 14 januari – Ricardo Bofill, 82, spansk arkitekt.Muere Ricardo Bofill, el más cosmopolita de los arquitectos españoles
 14 januari – Christer Bording, 73, svensk skulptör och konsthantverkare.Kristianstadsbladet 18 januari 2022. Läst 19 januari 2022.
 14 januari – Alice von Hildebrand, 98,  belgiskfödd amerikansk filosof och teolog.
 14 januari – Dave Wolverton, 64, amerikansk science fictionförfattare.
 13 januari – Herbert Achternbusch, 83, tysk filmskapare, författare och målare.Skandal-Künstler Herbert Achternbusch stirbt mit 83
 13 januari – Jean-Jacques Beineix, 75, fransk filmregissör.
 13 januari – Raúl Vilches, 67, kubansk volleybollspelare.Cuban volleyball player Raúl Vilches dies in Colombia
 12 januari – Everett Lee, 105, amerikansk dirigent.https://www.facebook.com/groups/FAASingersofConcertO/posts/10161448220039428/https://www.ratsit.se/19160831-Everett_Astor_Lee_Limhamn/7ZWEEGfIS3pJAcsZvSyTEaQAM9yrykQELO9cll7RBdo
 12 januari – Ronnie Spector, 78, amerikansk sångare i The Ronettes.https://www.nytimes.com/2022/01/12/arts/music/ronnie-spector-dead.html
 12 januari – Liza Öhman, 70, svensk sångare och röstskådespelare.https://www.expressen.se/noje/sangerskan-liza-ohman-dod-blev-70-ar/
 11 januari – Anatolij Aljabjev, 70, rysk (sovjetiskfödd) skidskytt.Стали известны причины смерти олимпийского чемпиона Анатолия Алябьева
 11 januari – Rosa Lee Hawkins, 76, amerikansk sångare i The Dixie Cups.Dixie Cups singer Rosa Hawkins, of 'Chapel of Love' and 'Iko Iko' fame, has died at 76
 11 januari – Herman Rechberger, 74, österrikisk-finländsk tonsättare.Säveltäjä Herman Rechberger on kuollut. Helsingin Sanomat 11.1.2022 (på finska).
 11 januari – David Sassoli, 65, italiensk politiker och journalist, Europaparlamentets talman 2019–2022.https://www.gp.se/nyheter/v%C3%A4rlden/eu-parlamentets-talman-david-sassoli-har-avlidit-1.63498619
 10 januari – Kerstin Bäck, 78, svensk kommunpolitiker, ståupp-komiker, föreläsare, författare och traversförare.https://www.ratsit.se/19430918-Kerstin_Elisabet_Back_Sater/pRaKOkKa5Bf76iCbAgx-9hHN9V4TrIkNyWXjab4TB18
 10 januari – Deon Lendore, 29, trinidadisk löpare (sprinter).T&T Olympian Deon Lendore has died
 10 januari – Øystein Lønn, 85, norsk författare.Forfatter Øystein Lønn er død
 10 januari – Burke Shelley, 71, brittisk sångare och musiker.
 9 januari – Vanna Beckman, 83, svensk journalist och författare. https://www.svd.se/dodsannonser#/Case/760496
 9 januari – Karl-Erik Bender, 87, svensk affärsman och hästuppfödare.
 9 januari – Toshiki Kaifu, 91, japansk politiker, premiärminister 1989–1991.
 9 januari – Bob Saget, 65, amerikansk skådespelare, komiker och programledare.”Huset fullt”-stjärnan Bob Saget död
 8 januari – Marilyn Bergman, 93, amerikansk låtskrivare.https://www.hollywoodreporter.com/news/music-news/marilyn-bergman-dead-oscar-winning-lyricist-1235071827/
 8 januari – Staffan Bergsten, 89, svensk författare, litteraturvetare och litteraturkritiker. https://minnessidor.fonus.se/memorial_page/memorial_page_personal_info.php?order_id=3974996&set_site_id=2&cat=home&sign=c50938f2949abe20ee8a6c1349d3cd5a
 6 januari – Peter Bogdanovich, 82, amerikansk filmregissör, skådespelare och manusförfattare.Peter Bogdanovich, Oscar-Nominated Director and Champion of Hollywood’s Golden Age, Dies at 82
 6 januari – Bob Falkenburg, 95, amerikansk tennisspelare.https://www.espn.com/tennis/story/_/id/33037107/robert-falkenburg-1948-wimbledon-men-singles-champion-dies-age-95
 6 januari – F. Sionil José, 97, filippinsk författare.National Artist F Sionil Jose dies at 97
 6 januari – Sidney Poitier, 94, bahamansk-amerikansk skådespelare, filmregissör, filmproducent, författare och diplomat.Sidney Poitier, Oscar-winning actor and Hollywood's first Black movie star, dies at 94
 5 januari – Francisco Álvarez Martínez, 96, spansk romersk-katolsk kardinal, ärkebiskop av Toledo 1995–2002.Fallece a los 96 años el cardenal emérito de Toledo Francisco Álvarez Martínez
 5 januari – Olga Szabó-Orbán, 83, rumänsk fäktare.A murit prima medaliată olimpică şi prima campioană mondială a scrimei româneşti
 4 januari – Jaakko Jonkka, 68, finländsk jurist och Finlands justitiekansler 2007–2017.
 4 januari – Anatolij Kuksov, 72, ukrainsk (sovjetiskfödd) fotbollsspelare och tränare.Чемпион СССР Анатолий Куксов ушел из жизни
 3 januari – Gianni Celati, 84, italiensk författare.È morto Gianni Celati, nomade della letteratura
 3 januari – Viktor Sanejev, 76, georgisk (sovjetiskfödd) trestegshoppare.Viktor Saneyev, three-time Olympic triple jump champion, dies at 76
 2 januari – Eric Walter Elst, 85, belgisk astronom.Belgian astronomer Eric Elst, responsible for the discovery of 3,760 asteroids, dies
 2 januari – Richard Leakey, 77, brittisk-kenyansk antropolog, politiker och författare.
 2 januari – Rune Olausson, 88, svensk författare och översättare.https://www.dn.se/familj/dodsannonser/#/CaseInline/759294
 1 januari – Barbara Chilcott, 99, kanadensisk skådespelare.https://www.cbc.ca/news/entertainment/barbara-chilcott-dead-at-99-1.630260

-Zweiter Lanig ist gestorben 28 januari – Inger Säfwenberg, 81, svensk journalist. 27 januari – Lars af Malmborg, 89, svensk dirigent och tidigare chef för Kungliga Operan. 27 januari – René de Obaldia, 103, fransk dramatiker och poet, ledamot av Franska Akademien.L'<< immortel >>


Avlidna 2022

Detta är en lista över kända personer som har avlidit under 2022.


Avlidna 2022


Rysslands invasion av Ukraina 2022

miniatyr|300px|Förödelse i Tjernihiv oblast i Ukraina. Bilden är uppladdad av Ukrainas statliga tjänst för nödsituationer den 28 februari och uppges vara tagen i Tjernihiv oblast i norra Ukraina.

miniatyr|Flygbombning av Donetsks regionala dramatiska teater i Mariupol den 16 mars
Rysslands invasion av Ukraina 2022 inleddes i gryningen den 24 februari 2022. Invasionen var en del av det rysk-ukrainska kriget och föregicks av det ryska erkännandet av de självutnämnda staterna Donetsk och Lugansk tre dagar före invasionen. Detta följdes av ryska beväpnade styrkors intåg i regionen Donetsbäckenet i östra Ukraina den 21 februari 2022. Invasionen igångsatte den största flyktingkrisen i Europa sedan andra världskriget.

Ryssland utfäste sig i Budapestuppgörelsen 1994 att inte använda vapenmakt mot Ukraina och att respektera Ukrainas självständighet och landets dåvarande gränser. Ryssland och Ukraina undertecknade 1997 även ett vänskapsfördrag med utfästelser om att respektera varandras självständighet och ländernas gränser. Trots det har Ryssland på senare tid börjat hävda att Ukraina tillhör Rysslands intressesfär, på liknande sätt som Ukrainska SSR var en del av Sovjetunionen. Man har sedan 2014 annekterat alternativt ockuperat delar av Ukrainas territorium, som en del av ett icke-förklarat ombudskrig mot landet.

Angreppet inleddes efter att Ryssland inlett vad som från Kremls sida kallats för "en militär specialoperation", med robotattacker mot ukrainska försvarsanläggningar och markinvasion längs med ett antal gränsavsnitt. Fram till början av mars har Ryssland, med passivt stöd från Belarus, ockuperat flera större städer i söder och i norr. Man har även erövrat Zaporizjzjas kärnkraftverk, Europas största kärnkraftverk, belägrat hamnstaden Mariupol samt inlett omringningsaktioner riktade mot miljonstäderna Charkiv och Kiev.

De internationella reaktionerna har varit hårda, med skärpta sanktioner och avstängning av Ryssland (och Belarus) från en stor mängd internationella idrotts- och musikevenemang. Ett stort antal utländska företag har stoppat eller begränsat sina aktiviteter i Ryssland. Internationella brottmålsdomstolen har öppnat en utredning gällande krigsbrott under invasionen.

thumb| Brandenburger Tor i Berlin den 24 februari 2022.
FN:s generalförsamling röstade den 2 mars på ett extraordinärt insatt möte med överväldigande majoritet att fördöma den ryska invasionen. Endast fem länder röstade emot – Ryssland, Syrien, Nordkorea, Belarus och Eritrea.

Efter invasionen har pro-ukrainska protester förekommit i hundratals städer över hela världen och i alla världsdelar. I Berlin hade över 100 000 personer samlats, vilket gjorde demonstrationen till den största sedan coronapandemin bröt ut.

I hela världen går människor ut på gatorna i protest mot kriget i Ukraina. Under helgen genomfördes demonstrationer i bland annat Calcutta, London, Tbilisi och Berlin.
DIGITAL PRENUMERATION
Nu kan du läsa DN gratis året ut!
Alla artiklar gratis fram till 31 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Rysslands invasion av Ukraina 2022

thumb| Brandenburger Tor i Berlin den 24 februari 2022.
FN:s generalförsamling röstade den 2 mars på ett extraordinärt insatt möte med överväldigande majoritet att fördöma den ryska invasionen. Endast fem länder röstade emot – Ryssland, Syrien, Nordkorea, Belarus och Eritrea.

Sveriges statsminister kallade invasionen för oprovocerad, olaglig och oförsvarlig. Rysslands agerande kallades av Europeiska rådets ordförande Charles Michel för "geopolitisk terrorism".


Rysslands invasion av Ukraina 2022

thumb| Brandenburger Tor i Berlin den 24 februari 2022.
FN:s generalförsamling röstade den 2 mars på ett extraordinärt insatt möte med överväldigande majoritet att fördöma den ryska invasionen. Endast fem länder röstade emot – Ryssland, Syrien, Nordkorea, Belarus och Eritrea.

Sveriges statsminister kallade invasionen för oprovocerad, olaglig och oförsvarlig. Rysslands agerande kallades av Europeiska rådets ordförande Charles Michel för "geopolitisk terrorism".

Chefsåklagaren vid den internationella brottmålsdomstolen (ICC) har efter Rysslands invasion öppnat en undersökning om eventuella krigsförbrytelser. Insamling av bevis har påbörjats. Enligt rapporter har Ryssland använt klusterbomber i kriget.
thumb|Demonstration på Norrmalmstorg i Stockholm den 27 februari 2022 mot den ryska invasionen av Ukraina.
miniatyr|Polska volontärer assisterar flyktingar från Ukraina på Przemyśls järnvägsstation den 28 februari 2022.


Internationella reaktioner mot Ryssland i samband med den rysk-ukrainska konflikten har bland annat inneburit sanktioner av olika slag. Rysslands agerande gentemot Ukraina har alltsedan år 2014, då Ryssland annekterade Krim-halvön och meddelade att man stödde utbrytarrepublikerna Donetsk och Lugansk/Luhansk, lett till ekonomiska och diplomatiska reaktioner från inte minst ett antal västländer. FN:s generalförsamling röstade igenom en resolution, och Rysslands fortsatta närvaro i Ukraina har lett till fortsatta sanktioner. År 2022 ledde Rysslands fullskaliga invasion av Ukraina till olika former av sanktioner från mellanstatliga samarbetsorgan som EU, Nato och OECD men också från länder i olika allianser, företag och kultur- och idrottsvärlden.

I slutet av 2013 utbröt en politisk och militär konflikt mellan Ryssland och Ukraina. Konflikten har skapat en orosstämning över stora delar av världen och Ryssland har sedan dess kritiserats för sina ageranden i samband med denna.

Grunden till konfliktens upptrappning var Ukrainas politiska omorienteringen från Ryssland mot Väst som blev ett faktum i februari 2014.

Den 28 februari 2022 uttryckte representanter för det amerikanska försvaret oro för att även Belarus skulle gå in i Ukraina med sin militär och således bli en aktiv part i kriget, detta förutom att Belarus upplåtit sitt territorium till ryska styrkor.

Belarus may be preparing to send its soldiers into Ukraine in support of the Russian invasion, perhaps as soon as this week, according to a US defence official, amid mounting concern about Minsk’s military preparations.
Belarus has already been used as a staging post by Russian forces, who gathered there on the pretext of joint military exercises before last week’s full-scale invasion of Ukraine. Now there is increasing evidence that Minsk may be moving towards becoming an explicit participant in the war.
On Monday it announced it was revoking its non-nuclear status after a referendum, allowing Russian weapons to be placed in Belarus. The move provoked rare protests in the country.
Last week the EU’s foreign affairs chief, Josep Borrell, said the Belarusian president, Alexander Lukashenko, was allowing his country to become a Russian satellite state, and on Sunday night the US official said: “It’s very clear Minsk is now an extension of the Kremlin.”
Russian and Ukrainian delegations were due to hold talks about the conflict in southern Belarus, near the Ukrainian border, on Monday. The Ukrainian president Volodymyr Zelenskiy’s office said on the Telegram app that his delegation had arrived, including the defence minister, Oleksii Reznikov, a close adviser to the president and the deputy foreign minister.
“The key issue of the negotiations is an immediate ceasefire and the withdrawal of troops from the territory of Ukraine,” Zelenskiy’s office said.
On Monday images appeared on social media that it was claimed showed a convoy of the 38th Air Assault Brigade of the Belarusian army near Kobryn in Belarus’s Brest region already displaying what were said to be “friendly force” identification markers used to avoid fratricide between allied forces.
Images have emerged in recent days of trains loaded with tanks reportedly arriving in the city of Brest in south-west Belarus and there have been reports of missile and aircraft launches from within Belarus.
Commenting on the new buildup on the Belarusian side of the border, Gustav Gressel from the European Council on Foreign Relations said: “This was to be expected, part of Putin’s plan B. More brute force.”
He questioned the utility to Russia of active Belarusian military forces on the ground. “I have some doubts about their effectiveness and morale. They had issues with desertion since 2020. So let’s see. Let’s also see where they are deployed. Will they try to cut off the Polish border? Or will they advance on Kyiv?”
On Sunday, Anton Herashchenko, an adviser to the Ukrainian internal affairs minister, said Iskander missiles had been launched from Belarus towards Ukraine. “The launch of Iskanders across Ukraine from Mozyr region. Launch around 1700,” he wrote on Telegram. He posted a video showing a missile being fired reportedly towards the Rivne region bordering Belarus.
Zelenskiy appealed to Belarus on Sunday to stay out of Russia’s war. “In the war that is going on now, you are not on the same side with us,” he said in a recorded message. “From your territory, the troops of the Russian Federation launch rockets into Ukraine.
“Our children are being killed from your territory, our houses are being destroyed, they are trying to blow up everything that has been built over decades – and, by the way, not only by us, but also by our fathers, our grandfathers.
“And all this is also a de facto referendum for you, Belarusians. You decide who you are. You decide who to be. How will you look into the eyes of your children, how will you look into the eyes of each other, your neighbours. We are your neighbours. We are Ukrainians. Be Belarus, not Russia. You are making this choice right today.”
About 800 people were arrested as Belarus voted to ditch its non-nuclear status. The vote sparked the biggest protests in months as thousands took to the streets. Lukashenko has imposed a sweeping crackdown on dissent after a contested election challenged his grip on power in 2020.
The vote to change the constitution, passed by 65%, according to official data, could lead to the return of nuclear weapons to Belarusian territory for the first time since the country gave them up after the fall of the Soviet Union.
On Sunday, speaking at a polling station, Lukashenko said he could ask Russia to return nuclear weapons to Belarus. “If you [the west] transfer nuclear weapons to Poland or Lithuania, to our borders, then I will turn to Putin to return the nuclear weapons that I gave away without any conditions,” Lukashenko said.


I slutet av 2013 utbröt en politisk och militär konflikt mellan Ryssland och Ukraina. Konflikten har skapat en orosstämning över stora delar av världen och Ryssland har sedan dess kritiserats för sina ageranden i samband med denna.

Grunden till konfliktens upptrappning var Ukrainas politiska omorienteringen från Ryssland mot Väst som blev ett faktum i februari 2014. Strax efter etablerades en utbrytarregim på Krim, med ryskt stöd, i syfte att området skulle bli en del av Ryssland. I mars 2014 fick så den ryska presidenten Vladmir Putin dumans tillåtelse att "skydda ryska medborgares säkerhet på halvön såväl som i övriga Ukraina". Detta ledde till stark kritik från EU, Nato och USA.

Den 16 mars 2014 genomfördes en omröstning på Krim angående vilken statstillhörighet territoriet skulle komma att ha. Det officiella omröstningsresultatet var att 96, 8 % hade röstat för Krims anslutande till Ryssland, en uppgift som blvit allmänt ifrågasatt.

Annekteringen skedde utan vidare diskussioner i Rysslands dumaoch trots en FN-resolution som antogs den 27 mars 2014 som tydligt motsatte sig denna unilaterala process. Enligt Rysslands president Vladimir Putin var annekteringen nödvändig för att skydda ryska medborgare och modersmålstalare på Krim och i sydöstra Ukraina. Krisen intensifierade de etniska klyftorna. Samtidigt stärkte Ryska federationen sin militära närvaro på Krim, i strid med gällande avtal. Den ryska svartahavsflottan blockerade i början av mars 2014 Kertjsundet, som utgör den enda infarten till Azovska sjön. Rysk militär fortsatte sedan med övertagande av ukrainska militäranläggningar på halvön, liksom ukrainska örlogsfartyg.

Samtidigt och strax efter den ryska annekteringen av Krim pågick strider i länen Donetsk och Luhansk i östra Ukraina där separatister utropade dessa områden till folkrepubliker.


I slutet av 2013 utbröt en politisk och militär konflikt mellan Ryssland och Ukraina. Konflikten har skapat en orosstämning över stora delar av världen och Ryssland har sedan dess kritiserats för sina ageranden i samband med denna.

Grunden till konfliktens upptrappning var Ukrainas politiska omorienteringen från Ryssland mot Väst som blev ett faktum i februari 2014. Strax efter etablerades en utbrytarregim på Krim, med ryskt stöd, i syfte att området skulle bli en del av Ryssland. I mars 2014 fick så den ryska presidenten Vladmir Putin dumans tillåtelse att "skydda ryska medborgares säkerhet på halvön såväl som i övriga Ukraina". Detta ledde till stark kritik från EU, Nato och USA.

Den 16 mars 2014 genomfördes en omröstning på Krim angående vilken statstillhörighet territoriet skulle komma att ha. Det officiella omröstningsresultatet var att 96, 8 % hade röstat för Krims anslutande till Ryssland, en uppgift som blvit allmänt ifrågasatt.

Annekteringen skedde utan vidare diskussioner i Rysslands dumaoch trots en FN-resolution som antogs den 27 mars 2014 som tydligt motsatte sig denna unilaterala process. Enligt Rysslands president Vladimir Putin var annekteringen nödvändig för att skydda ryska medborgare och modersmålstalare på Krim och i sydöstra Ukraina. Krisen intensifierade de etniska klyftorna. Samtidigt stärkte Ryska federationen sin militära närvaro på Krim, i strid med gällande avtal. Den ryska svartahavsflottan blockerade i början av mars 2014 Kertjsundet, som utgör den enda infarten till Azovska sjön. Rysk militär fortsatte sedan med övertagande av ukrainska militäranläggningar på halvön, liksom ukrainska örlogsfartyg.

Samtidigt och strax efter den ryska annekteringen av Krim pågick strider i länen Donetsk och Luhansk i östra Ukraina där separatister utropade dessa områden till folkrepubliker.

Åren 2014 och 2015 gjordes försök att trappa ner den spända situationen mellan Ryssland och Ukraina vilket resulterade i Minskavtalen. Av avtalen framgick att vapenstillestånd skulle råda samt att utbrytarregionerna Donetsk och Luhansk skulle få viss autonomi. Ukraina och Ryssland har dock haft olika syn på vad avtalen innebär.

Presidentvalet i Belarus den 9 augusti 2020 överskuggades av valfusk, protester och fängslanden av oppositionspolitiker.


I slutet av 2013 utbröt en politisk och militär konflikt mellan Ryssland och Ukraina. Konflikten har skapat en orosstämning över stora delar av världen och Ryssland har sedan dess kritiserats för sina ageranden i samband med denna.

Grunden till konfliktens upptrappning var Ukrainas politiska omorienteringen från Ryssland mot Väst som blev ett faktum i februari 2014. Strax efter etablerades en utbrytarregim på Krim, med ryskt stöd, i syfte att området skulle bli en del av Ryssland. I mars 2014 fick så den ryska presidenten Vladmir Putin dumans tillåtelse att "skydda ryska medborgares säkerhet på halvön såväl som i övriga Ukraina". Detta ledde till stark kritik från EU, Nato och USA.

Den 16 mars 2014 genomfördes en omröstning på Krim angående vilken statstillhörighet territoriet skulle komma att ha. Det officiella omröstningsresultatet var att 96, 8 % hade röstat för Krims anslutande till Ryssland, en uppgift som blvit allmänt ifrågasatt.

Annekteringen skedde utan vidare diskussioner i Rysslands dumaoch trots en FN-resolution som antogs den 27 mars 2014 som tydligt motsatte sig denna unilaterala process. Enligt Rysslands president Vladimir Putin var annekteringen nödvändig för att skydda ryska medborgare och modersmålstalare på Krim och i sydöstra Ukraina. Krisen intensifierade de etniska klyftorna. Samtidigt stärkte Ryska federationen sin militära närvaro på Krim, i strid med gällande avtal. Den ryska svartahavsflottan blockerade i början av mars 2014 Kertjsundet, som utgör den enda infarten till Azovska sjön. Rysk militär fortsatte sedan med övertagande av ukrainska militäranläggningar på halvön, liksom ukrainska örlogsfartyg.

Samtidigt och strax efter den ryska annekteringen av Krim pågick strider i länen Donetsk och Luhansk i östra Ukraina där separatister utropade dessa områden till folkrepubliker.

Åren 2014 och 2015 gjordes försök att trappa ner den spända situationen mellan Ryssland och Ukraina vilket resulterade i Minskavtalen. Av avtalen framgick att vapenstillestånd skulle råda samt att utbrytarregionerna Donetsk och Luhansk skulle få viss autonomi. Ukraina och Ryssland har dock haft olika syn på vad avtalen innebär.

Presidentvalet i Belarus den 9 augusti 2020 överskuggades av valfusk, protester och fängslanden av oppositionspolitiker. Detta ledde till att Belarus isolerades av västländerna och Belarus drevs mot Ryssland. Den 3 november 2021 skrev FOI att "Belarus (håller) på att förlora sina möjligheter att hävda sin egen suveränitet och utrikespolitiska manöverutrymme."


Den 24 februari beslutade Europeiska rådet att fördöma den ryska attacken på Ukraina samtidigt som man fattade beslut om sanktioner mot Rysslands finanssektor, energi- och transportsektorer samt produkter med dubbla användningsområden. I tillägg införde man restriktioner kring exportkontroll och exportfinansiering och viseringspolitik samtidigt som ytterligare ryska personer uppfördes på listan över individer som omfattas av sanktioner, och nya kriterier för uppförande på denna lista infördes.

I en debatt i Europeiska rådet den 1 mars 2022 kallade rådets ordförande Charles Michel invasionen för "geopolitisk terrorism" och manade till samtal. Den 2 mars 2022 beslutade Europeiska rådet att införa sanktioner mot ytterligare 22 stycken högt uppsatta medlemmar av belarusisk militär personal på grund av landets "deltagande i det pågående oprovocerade och oberättigade militära angreppet mot Ukraina".

I mars 2022 infördes EU-sanktioner mot statsägda RT:s och Sputniks sändningar inom EU efter den ryska invasionen i Ukraina. Orsaken var den desinformation RT spred i sina nyhetsprogram. Samtliga internetleverantörer har sedan dess blockerat kanalen i sina utbud. RT har från många håll kritiserats för att vara Kremlvänlig och propagandistisk i sin utrikesrapportering. År 2014 var kanalen inblandad i kontroverser beträffande sin bevakning av Krimkrisen och konflikten i östra Ukraina.MacKenzie, Drew (2014-07-23): "Russia Today Faces Probe Over 'Biased' TV Crash Coverage". Newsmax.com. Läst 30 oktober 2014. "Russia Today presenter resigns live on air". Telegraph.co.uk, 2014-03-06. Läst 30 oktober 2014. Abruzzese, Jason (2014-03-06): "Russia's English-Language TV Channel: We're Biased and So Are You". Mashable.com. Läst 30 oktober 2014. EU motiverade detta genom uttalandet att "Systematisk informationsmanipulering och desinformation från Kreml tillämpas som ett operativt verktyg i Rysslands angrepp mot Ukraina. Det utgör också ett betydande och direkt hot mot EU:s allmänna ordning och säkerhet. I dag vidtar vi en betydelsefull åtgärd mot Putins manipulationsverksamhet och stänger kranen för ryska statskontrollerade medier i EU. Vi har redan tidigare infört sanktioner mot RT:s ledning, bland annat mot redaktionschefen Margarita Simonjan, och det är helt logiskt att vi också riktar in oss på den verksamhet som organisationerna har bedrivit i vår union."

Europeiska rådet beslutade den 2 mars 2022 att sju ryska banker skulle stängas av  från det internationella SWIFT-samarbetet för internationella betalningar. Dessa var landets näst största bank VTB, Bank Otkritie, Novikombank, Promsvjazbank, Bank Rossija, Sovcombank och VEB. Sberbank (landets största bank) och Gazprombank inkluderades inte i bortkopplingen; båda bankerna hanterar betalningar för den ryska gasexporten till bland annat europeiska länder. Trots sanktioner fortgår dock omvärldens handel med till exempel rysk gas och olja. Bland annat har ryska banker som underlättar handeln med rysk gas och olja fått behålla sin tillgång till det internationella betalningssystemet SWIFT


Den 24 februari beslutade Europeiska rådet att fördöma den ryska attacken på Ukraina samtidigt som man fattade beslut om sanktioner mot Rysslands finanssektor, energi- och transportsektorer samt produkter med dubbla användningsområden. I tillägg införde man restriktioner kring exportkontroll och exportfinansiering och viseringspolitik samtidigt som ytterligare ryska personer uppfördes på listan över individer som omfattas av sanktioner, och nya kriterier för uppförande på denna lista infördes.


Den 24 februari beslutade Europeiska rådet att fördöma den ryska attacken på Ukraina samtidigt som man fattade beslut om sanktioner mot Rysslands finanssektor, energi- och transportsektorer samt produkter med dubbla användningsområden. I tillägg införde man restriktioner kring exportkontroll och exportfinansiering och viseringspolitik samtidigt som ytterligare ryska personer uppfördes på listan över individer som omfattas av sanktioner, och nya kriterier för uppförande på denna lista infördes.

I en debatt i Europeiska rådet den 1 mars 2022 kallade rådets ordförande Charles Michel invasionen för "geopolitisk terrorism" och manade till samtal. Den 2 mars 2022 beslutade Europeiska rådet att införa sanktioner mot ytterligare 22 stycken högt uppsatta medlemmar av belarusisk militär personal på grund av landets "deltagande i det pågående oprovocerade och oberättigade militära angreppet mot Ukraina".


Den 24 februari beslutade Europeiska rådet att fördöma den ryska attacken på Ukraina samtidigt som man fattade beslut om sanktioner mot Rysslands finanssektor, energi- och transportsektorer samt produkter med dubbla användningsområden. I tillägg införde man restriktioner kring exportkontroll och exportfinansiering och viseringspolitik samtidigt som ytterligare ryska personer uppfördes på listan över individer som omfattas av sanktioner, och nya kriterier för uppförande på denna lista infördes.

I en debatt i Europeiska rådet den 1 mars 2022 kallade rådets ordförande Charles Michel invasionen för "geopolitisk terrorism" och manade till samtal. Den 2 mars 2022 beslutade Europeiska rådet att införa sanktioner mot ytterligare 22 stycken högt uppsatta medlemmar av belarusisk militär personal på grund av landets "deltagande i det pågående oprovocerade och oberättigade militära angreppet mot Ukraina".

I mars 2022 infördes EU-sanktioner mot statsägda RT:s och Sputniks sändningar inom EU efter den ryska invasionen i Ukraina. Orsaken var den desinformation RT spred i sina nyhetsprogram. Samtliga internetleverantörer har sedan dess blockerat kanalen i sina utbud. RT har från många håll kritiserats för att vara Kremlvänlig och propagandistisk i sin utrikesrapportering.


Flera internationella evenemang, som ursprungligen var förlagda till Ryssland, har flyttats eller ställts in, liksom ryska idrottare har uteslutits från tävlingar eller tvingas tävla under neutral flagg.

Dessutom har ryska och belarusiska idrottare stängts av, tvingas tävla under neutral flagg eller idrottsevenemang flyttats från Ryssland inom badminton, bandy, bilsport, bordtennis, boxning, curling, friidrott, innebandy, handboll, konståkning, orientering, och volleyboll.

Idrottsvärlden har svarat på invasionen av Ukraina med en lång rad sanktioner på Ryssland. Längre ner i artikeln radas sanktionerna upp.
Frågan är vad de får för effekt. Jakob Hedenskog, analytiker vid Centrum för Östeuropastudier, ger följande svar till SVT Sport:
– Som idrottsland drabbas Ryssland uppenbarligen hårt. Idrotten spelar stor roll i Putins bygge och man har använt sporten som ett sätt att marknadsföra landet. Så det är en stor prestigeförlust för Ryssland ur ett idrottsperspektiv.
Hur tror du den ryska opinionen om invasionen påverkas?
– Jag är inte säker på att det har en sådan effekt man förväntar sig. Jag är inte säker på att det får opinionen att vända sig mot regimen. Jag tror snarare att regimen kan använda sanktionerna för att påpeka hur illa behandlade man blir av västvärlden. På det sättet skulle det kunna stärka stödet för regimen. Att man cementerar bilden av ett ondskefullt väst som är emot Ryssland.
Badminton
Ryssland och Belarus stoppas från alla internationella tävlingar.
Bandy
Sverige och Finland har bojkottat herrarnas VM i ryska Syktyvkar i mars. Mästerskapet meddelas en vecka senare bli framflyttat, men till när är ännu inte klart.
Bilsport
Den ryska GP-tävlingen i formel 1 i Sotji i september är inställd. De ryska och belarusiska förarna i F1 och andra bilsportstävlingar, såsom Haas Nikita Mazepin, tillåts tävla men under neutral flagg.
Det brittiska förbundet går dock emot beslutet och portar helt ryska förare från att delta i tävlingar i Storbritannien. Mazepin får således inte tävla på klassiska Silverstone.
Bordtennis
Inga ryska eller belarusiska spelare får vara med i internationella tävlingar.
Boxning
Svenska proffsboxningskommissionen beslutade redan i lördags att inte tillåta ryska boxare att gå matcher i Sverige. Man tillåter inte heller boxare med svenska licenser att möta ryska boxare utomlands.
Curling
EM i ryska Perm i november flyttas. Ny arrangör ska utses. Internationella curlingförbundet har också beslutat att ryssar inte får delta i säsongens återstående mästerskap.
Fotboll
Internationella fotbollsförbundet (Fifa) ) och det europeiska fotbollsförbundet (Uefa) stoppar tills vidare alla ryska lands- och klubblag från Fifa-sanktionerade matcher och turneringar. Därmed kastas herrlandslaget ut från playoffspelet till VM i Qatar och de ryska klubblagen ur Europa League.
Måndagens beslut var en helomvändning från Fifa, som så sent som i söndags meddelade att det ryska herrlandslaget skulle få spela på neutral plan utan åskådare.
Beskedet kan också påverka sommarens fotbolls-EM för damer. Där är Sverige lottat i samma grupp som Ryssland, Nederländerna och Schweiz.
Schweiz har redan meddelat att man vägrar spela mot Ryssland i EM.
Ryssland fråntas Champions League-finalen för herrar som skulle ha spelats den 28 maj i S:t Petersburg. Finalen spelas i stället i Paris.
Uefa avslutar sponsor- och samarbetsavtalet med det ryska företaget Gazprom.
Uefa har också beslutat att belarusiska klubblag och landslag måste spela hemmamatcher på neutral plan utan publik.
Friidrott
Ryska och belarusiska idrottare stoppas från alla internationella tävlingar under ”överskådlig framtid”, meddelade det internationella friidrottsförbundet på tisdagen. Bland de stora tävlingarna i år märks inomhus-VM i Belgrad 18–20 mars och VM i Eugene, USA, 15–24 juli.
Det ryska friidrottsförbundet är avstängt från den internationella friidrottsscenen sedan 2015, på grund av dopningsbrott. Fram till nu har ryska idrottare kunnat tävla under neutral flagg, men den möjligheten tas bort i och med det senaste beskedet.
Handboll
Ryssland och Belarus utesluts från samtliga matcher och turneringar som arrangeras av det europeiska handbollsförbundet (EHF).
Innebandy
Ryssland och Belarus utesluts från internationella tävlingar.
Ishockey
Ryssland och Belarus stoppas från alla ishockeyturneringar på obestämd tid.
Sanktionerna gäller alla åldersgrupper och för såväl klubb- som landslag. Det innebär att nationerna inte får spela bland annat i herrarnas VM i Finland i maj.
Ryssland får heller inte vara med i herrarnas junior-VM i sommar och fråntas värdskapet för JVM 2023. På damsidan utestängs det ryska damlaget från både U18-VM i juni och VM i augusti/september.
Finländska Jokerit har dragit sig ur KHL-slutspelet och lettiska Dinamo Riga har dragit sig ur KHL.
NHL avbryter sina affärsrelationer med företag i Ryssland. Ligan pausar dessutom sina ryskspråkiga plattformar på nätet samt avbryter alla eventuella planer på att förlägga matcher i Ryssland.
Judo
Internationella judoförbundet (IJF) stänger av den ryske presidenten Vladimir Putin som hedersordförande.
Konståkning
Ryssland och Belarus stoppas från internationella tävlingar.
Orientering
Ryssland utesluts från internationella tävlingar.
Ridsport
Internationella ridsportförbundet meddelade på måndagen att man bestämt sig för att ställa in samtliga internationella tävlingar i Ryssland och Belarus under 2022. Ett besked om hur man hanterar enskilda ryska och belarusiska idrottare väntas inom kort.
-Det känns viktigt att poängtera att även Belarus bär skuld för den situation Europa och speciellt Ukraina nu befinner sig i. För oss är det självklart att den bojkott mot rysk idrott som Riksidrottsförbundet och Sveriges regering vill få till, även bör omfatta Belarus, sade Ulf Brömster, ordförande i Svenska Ridsportförbundet, till Tidningen Ridsport.
– Vi anser också, liksom IOK, att ryska och belarusiska deltagare bör stoppas från deltagande vid internationella tävlingar.
Simning
Ryska Kazan fråntas junior-VM i augusti. Internationella simförbundet (Fina) söker en ny arrangör. Kortbane-VM i Kazan i december är ännu inte inställt eller flyttat.
Ryssar och belarusier tillåts tävla som neutrala.
Skidskytte
Ryska och belarusiska åkare tillåts först tävla i världscupen och IBU-cupen som neutrala. Men sedan ändrade sig IBU – och nu tillåts inte de att tävla. Man utreder även om nationsförbunden ska uteslutas ur det internationella förbundet.
Skidsport
Internationella skidförbundet (Fis) har ställt in eller flyttat alla tävlingar i Ryssland. Man stoppar också alla ryska och belarusiska åkare från samtliga tävlingar.
Långloppscupen Ski Classics stoppar ryska och belarusiska åkare från bland annat Vasaloppet.
Tennis
Internationella tennisförbundet meddelade på tisdagskvällen, efter uppmaningar från bland annat de nordiska tennisförbunden, att de stänger av Rysslands och Belarus tennisförbund från medlemskap i ITF. Det innebär att de inte får delta i internationella lagtävlingar.
De ryska lagen är regerande mästare i Billy Jean Cup på damsidan och Davis Cup på herrsidan.
De nordiska tennisförbunden bad på tisdagen ITF och dess europeiska motsvarighet Tennis Europe (TE) att utesluta både Ryssland och Belarus från alla tävlingar, även på individnivå.
Volleyboll
Ryssland fråntas herrarnas VM i augusti–september.
Idrotten i stort
Internationella olympiska kommittén (IOK) uppmanar alla medlemsförbund att inte bara bojkotta ryska tävlingar, utan också att inte tillåta ryska eller belarusiska utövare.
Paraidrottare världen över kräver att ryska och belarusiska utövare stoppas från Paralympics i Peking som invigs på fredag. Internationella paralympiska kommittén (IPC) har meddelat att de ryska utövarna tillåts tävla, men under neutral flagg.


Flera internationella evenemang, som ursprungligen var förlagda till Ryssland, har flyttats eller ställts in, liksom ryska idrottare har uteslutits från tävlingar eller tvingas tävla under neutral flagg.

Internationella skidförbundet, Fis, meddelade den 1 mars 2022 att ryska och belarusiska idrottare stängs av. Även avslutningen av Världscupen i längdåkning flyttas från Ryssland.


Flera internationella evenemang, som ursprungligen var förlagda till Ryssland, har flyttats eller ställts in, liksom ryska idrottare har uteslutits från tävlingar eller tvingas tävla under neutral flagg.

Internationella skidförbundet, Fis, meddelade den 1 mars 2022 att ryska och belarusiska idrottare stängs av. Även avslutningen av Världscupen i längdåkning flyttas från Ryssland.

Rysslands och Belarus paralympier är ålagda att tävla i paralympiska vinterspelen 2022 under neutral flagg vilket bland annat innebär att nationsglaggor måste skylas samt att paralympierna inte får delta i medaljligan.


Flera internationella evenemang, som ursprungligen var förlagda till Ryssland, har flyttats eller ställts in, liksom ryska idrottare har uteslutits från tävlingar eller tvingas tävla under neutral flagg.

Internationella skidförbundet, Fis, meddelade den 1 mars 2022 att ryska och belarusiska idrottare stängs av. Även avslutningen av Världscupen i längdåkning flyttas från Ryssland.

Rysslands och Belarus paralympier är ålagda att tävla i paralympiska vinterspelen 2022 under neutral flagg vilket bland annat innebär att nationsglaggor måste skylas samt att paralympierna inte får delta i medaljligan.

Både Fifa och Uefa fattade den 28 februari 2022 beslut om att suspendera både ryska landslaget och ryska klubbar från fotbollsmatcher tills vidare. Uefa har även beslutat att flytta Champions League-finalen år 2022 från Ryssland till Frankrike med anledning av den ryska invasionen i Ukraina.

Måndagen den 7 mars beslutade den nordamerikanska ishockeyligan NHL att avbryta alla kontakter med den Rysslandsdominerade ligan KHL, som ett resultat av Rysslands invasion. Detta innebar att spelaragenter från KHL – eller baserade i Ryssland – fråntogs rätten att förhandla med NHL-representanter, och att allt matchutbyte mellan lag från de två ligorna avbröts.


Flera internationella evenemang, som ursprungligen var förlagda till Ryssland, har flyttats eller ställts in, liksom ryska idrottare har uteslutits från tävlingar eller tvingas tävla under neutral flagg.

Internationella skidförbundet, Fis, meddelade den 1 mars 2022 att ryska och belarusiska idrottare stängs av. Även avslutningen av Världscupen i längdåkning flyttas från Ryssland.

Rysslands och Belarus paralympier är ålagda att tävla i paralympiska vinterspelen 2022 under neutral flagg vilket bland annat innebär att nationsglaggor måste skylas samt att paralympierna inte får delta i medaljligan.

Både Fifa och Uefa fattade den 28 februari 2022 beslut om att suspendera både ryska landslaget och ryska klubbar från fotbollsmatcher tills vidare. Uefa har även beslutat att flytta Champions League-finalen år 2022 från Ryssland till Frankrike med anledning av den ryska invasionen i Ukraina.

Måndagen den 7 mars beslutade den nordamerikanska ishockeyligan NHL att avbryta alla kontakter med den Rysslandsdominerade ligan KHL, som ett resultat av Rysslands invasion. Detta innebar att spelaragenter från KHL – eller baserade i Ryssland – fråntogs rätten att förhandla med NHL-representanter, och att allt matchutbyte mellan lag från de två ligorna avbröts.

Internationella simförbundet, Fina, har beslutat att ryska och belarusiska simmare får tävla under neutral flagg.

Internationella judoförbundet meddelade den 7 mars 2022 att Rysslands president Vladimir Putin fråntas titeln som hedersordförande i förbundet permanent, rapporterade Svenska Dagbladet.