Social distansering

Social distansering eller fysisk distansering (även känt som kontaktundvikande) är icke-medicinska åtgärder för att hejda eller sakta ner smittspridning av infektionssjukdomar inom en befolkning. Begreppet syftar på undvikande av normala sociala kontakter, vilket är ett sätt att undvika smittspridning. I samband med epidemiförebyggande smittskyddsåtgärder kan detta kompletteras med rekommendationer om skärpt hygien (till exempel handtvätt). Begreppet har fått hög aktualitet i samband med smittskyddsåtgärder under 2020 års coronaviruspandemi.

Ett relaterat begrepp är karantän, som påverkar en mindre grupp människor som riskerar sprida smitta.

Det har genom den mänskliga historien varit vanligt att isolera sjuka när man upptäckt att just en viss sjukdom (som spetälska) sprider sig från människa till människa. Först i och med upptäckten av patogener och förståelsen av hur de sprids kunde dock generella åtgärder föreslås.

En undersökning genomförd av Internetstiftelsen år 2020 visade bland annat att 1 av 4 svenskar hade under pandemins första år deltagit i undervisning på distans som ursprungligen var avsedd att ske i ett fysiskt klassrum eller motsvarande. Vidare hade 36 procent av svenskarna haft digitala videoträffar med familj och släktingar, 19 procent deltagit i digital afterwork med kollegor eller vänner och 23 procent deltagit i kulturevenemang live online som ett led i den rekommenderade sociala distanseringen.

Vi har frågat Sveriges internetanvändare om de har deltagit i distansutbildning under pandemin, hur undervisningen har fungerat och om de haft tillgång till den utrustning som krävts.
Skolan är ännu ett område där coronapandemin tvingat till stora omställningar på kort tid, från undervisning i fysiska klassrum till distansundervisning med hjälp av digitala redskap. Folkhälsomyndigheten gjorde bedömningen att barn och unga drabbas i lägre utsträckning av covid-19 än vuxna, och får mildare symptom. Personal som arbetar inom skolverksamheter har heller inte blivit smittade mer än andra yrkesgrupper. Därför beslutade regeringen att förskolor och grundskolor skulle hållas öppna tills vidare.
Gymnasieskolor, högskolor, universitet och annan vuxenutbildning rekommenderade Folkhälsomyndigheten att stänga från och med 18 mars 2020, och därefter bedrevs undervisningen på distans. 29 maj gick Folkhälsomyndigheten ut med att de skulle ändra sina rekommendationer från och med 15 juni, vilket innebar att gymnasieskolor kunde öppna igen från och med höstterminen 2020. Högskolor, universitet och motsvarande hänvisades till samma föreskrifter och rekommendationer som för övriga samhället. I praktiken innebar det distansundervisning när så är möjligt.
När vi i detta kapitel frågar om distansundervisning avses interaktiv undervisning som bedrivs med digital teknik via internet. Det omfattar alltså inte endast undervisning på gymnasiet eller högskola, utan också till exempel privata studier kopplat till en hobby eller ett fritidsintresse, eller studier i samband med sin yrkesroll.
Digital utbildning
En fjärdedel av internetanvändarna har deltagit i en distansutbildning under pandemin
En fjärdedel (24%) uppger i årets tredje kvartal (Q3) att de under coronapandemin har deltagit i undervisning på distans som egentligen var avsedd att ske i ett fysiskt klassrum eller motsvarande. Med distansundervisning avses här interaktiv undervisning som bedrivs med digital teknik via internet.
Hur tycker då de som har deltagit i en undervisning på distans att det har fungerat? Detta ska vi titta på i flera olika aspekter i kommande diagram, både bland de som har deltagit i distansundervisning totalt sett (diagram 9.2), de 9 procent som haft distansutbildning på högskola/universitet (diagram 9.4) och de 6 procent som är gymnasieelever (diagram 9.5).
Nära 9 av 10 som deltagit i en distansutbildning anser sig ha tillgång till den digitala utrustning som krävs
Ser vi till de som har deltagit i en digital undervisning under pandemin totalt sett så är de allra flesta nöjda med skolan eller lärosätets teknik, och den egna digitala utrustningen. Två tredjedelar instämmer i att lärarna har förmåga att hålla lektioner på distans och bara var tionde instämmer inte i detta.
När det gäller det egna lärandet är däremot tongångarna annorlunda. Det är färre som håller med om att lärandet fungerar lika bra på distans som i ett fysiskt klassrum än som inte håller med, 34 procent instämmer och 37 procent instämmer inte.
Totalt sett är det bara var fjärde person som svarar att de föredrar utbildning på distans, och långt mer än hälften (57%) fördrar det fysiska klassrummet.
Knappt en fjärdedel av de som studerar på högskola föredrar distansundervisning
När vi tittar på personer som studerar på högskola, universitet eller motsvarande instämmer 7 av 10 i att deras lärare har förmåga att hålla lektioner på distans. 9 av 10 anser att deras lärosäten har tillgång till den teknik som krävs för undervisning på distans, samt att de själva har den digitala utrustning som krävs. De föredrar dock det fysiska klassrummet (56%) i mycket högre grad än distansundervisning (23%).
När det gäller det egna lärandet anser en dryg tredjedel (35%) att det fungerar lika bra på distans medan något fler (37%) anser att det fungerar bättre i fysiskt klassrum.
De som studerar på högskola/universitet är i jämförelse med gymnasieeleverna något mer nöjda med distansundervisning, vilket vi ska titta på i nästa diagram 9.4.
Knappt 3 av 10 gymnasielever anser att egna lärandet fungerar lika bra vid undervisning på distans
Gymnasieeleverna är i jämförelse med högskoleeleverna (diagram 9.3) överlag något mer missnöjda med undervisningen på distans. Något färre gymnasieelever, drygt 8 av 10, instämmer i att de har tillgång till den digitala utrustning som krävs för distansundervisning, och likaså att deras skola har teknik för detta.
Gymnasiestudenterna är dessutom mindre nöjda än de högskolestuderande med deras lärares förmåga att undervisa på distans. Knappt 6 av 10 (58%) instämmer i att läraren har den förmågan.
Det står också tydligt att gymnasieeleverna föredrar undervisning i fysiskt klassrum (62%) framför undervisning på distans (23%).
Detta hänger förmodligen också ihop med att drygt 4 av 10 anser att det egna lärandet blir lidande vid distansundervisning. Vi ska i nästa diagram 9.5 även titta på två ytterligare aspekter, nämligen arbetsbörda och möjligheten att fuska på prov.
2 av 3 gymnasieelever anser att det går lättare att fuska på digitala prov
Totalt sett anser var tredje (33%) att distansundervisning medför en större arbetsbörda. Här är det dock stor skillnad mellan gymnasieeleverna och de som studerar på högskola eller universitet. Hälften av gymnasieleverna instämmer i att det blir en större arbetsbörda, men det gör inte ens var tredje högskolestuderande.
Bland de högskolestuderande är det dessutom 43 procent som inte instämmer i påståendet att arbetsbördan blir större, till skillnad från bara 29 procent av gymnasieeleverna.
Bland alla internetanvändare som deltagit i undervisning på distans anser majoriteten (58%) att distansundervisningen gör det lättare att fuska på prov. Det här gäller i synnerhet för gymnasieeleverna där två tredjedelar (65%) instämmer i detta. Bland de som studerar på högskola eller universitet är det 55 procent som instämmer i att distansundervisningen gör det lättare att fuska.
Att det är så pass stor skillnad mellan gymnasielever och de som studerar på högskola eller universitet kan ha att göra med vilken typ av prov som är vanligast. På universitet är det vanligt med så kallad hemtentamen, alltså ett prov utformat för att göras hemifrån under lite längre tid. Att fuska på prov som är avsedda att göras i ett klassrum är förmodligen lättare, om samma frågor plötsligt ges på distans där det inte finns samma möjlighet att övervaka eleverna.
Nu ska vi i de närmast kommande diagrammen titta på hur undervisningen har gått till på gymnasiet under pandemin.
8 av 10 gymnasieelever har av skolan tillgång till en egen dator
Det är datorer som gäller på gymnasiet, snarare än surfplatta. I årets tredje kvartal (Q3) svarade drygt 8 av 10 gymnasieelever att de fått tillgång till en dator av sin skola som de kan använda som sin egen. Färre än 1 av 10 har av skolan fått tillgång till en surfplatta som de har som sin egen.
Andel av internetanvändarna (16+ år) som studerar på gymnasiet, Av skola fått tillgång till dator respektive surfplatta att ha som sin egen, år 2020 Q3.
Dator
Surfplatta
Drygt 4 av 10 av gymnasieeleverna använder sin egen mobiltelefon på lektionerna för skolarbete
När vi i Q3 frågade gymnasieeleverna om de använder sin egen mobiltelefon på lektionerna för att göra skolarbete svarade fler än 4 av 10 att de gör det. Något fler än hälften (51%) svarade att de inte använder sin mobil för skolarbete på lektionerna.
Dessa siffror visar att mobiltelefonens plats i undervisningen fortfarande är en omdiskuterad fråga, med stora skillnader i hur olika skolor arbetar. 2007 ändrades skollagen så att lärare fick rätt att ”omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen”. I praktiken blev det då upp till läraren och skolan hur man skulle se på mobilen. Enligt exempelvis Skolverket finns det forskning som pekar på att mobiltelefonen kan vara både ett användbart verktyg i skolundervisningen och ett störande moment – i stort en spegling av samhället utanför skolan.
En fjärdedel av gymnasieeleverna har under pandemin fått lära sig hur de ska skydda sig mot nätkränkningar
I denna fråga ställd i kvartal 3 (Q3) undersöker vi vilken utbildning gymnasieeleverna har fått inom några viktiga digitala områden under pandemin. Källkritik, alltså att kunna avgöra vad som är sant eller falskt på nätet, har 3 av 4 gymnasieelever fått distansutbildning i under pandemin. Drygt 2 av 10 har fått det minst varje vecka.
Knappt hälften (47%) har fått lära sig hur man får kopiera och sprida innehåll på nätet, och endast en dryg tredjedel om säker användning av nätet respektive programmering. Endast en fjärdedel (25%) har fått undervisning i hur de ska skydda sig mot kränkningar på nätet och om hur man håller sina lösenord säkra.
I nästa diagram ska vi följa upp detta med en kort fråga om hur gymnasieeleverna upplever sin kompetens inom tre nyckelområden.
6 av 10 gymnasieelever vet hur de ska skydda sig mot kränkningar på nätet
Majoriteten av gymnasieeleverna – 71 procent – upplever att de kan installera och lägga till program på en dator de har tillgång till, och 67 procent upplever att de kan värdera information i sociala medier.
Något färre, men fortfarande mer än hälften (59%) svarar att de vet hur de kan skydda sig mot kränkningar på nätet. Bara 1 av 10 gymnasieelever håller inte med om att de vet detta.
Julia Eriksson, 19 år, en av de gymnasieelever som under våren 2020 fick sin undervisning på distans när skolorna stängde.
Hur har undervisningen gått till?
Vi hade vårt vanliga schema men undervisningen skedde digitalt. Lektionsuppbyggnaden var nästan som vanligt, men vi fick arbetet genom video. Vi hade oftast uppgifterna i datorn ändå så det var ganska enkelt att jobba hemma. Prov blev lite svårare. Det brukade vi ju inte ha genom datorn.
Vad har varit svårast med att studera på det här viset?
Det är lite svårare att få hjälp. Till exempel i matematik, där är det ganska svårt när det är digitalt. Speciellt när det gäller matteprov, det är ganska avancerat att till exempel skriva in de olika tecknen.
Vad har fungerat bra med att ha undervisningen digital?
Eftersom man har jobbat hemma så har man kunnat vara lite mer fokuserad. Jag har gått upp senare än jag brukar och har då kunnat fokusera ännu mer. För egen del har jag också fått i mig mer mat och därför fått mer energi. Då har jag kunnat arbeta bättre. På skolan har man ofta jättelånga dagar och skolmaten är inte alltid så frestande.
Tycker du att kvalitén på undervisningen har påverkats?
Nej, det har varit som vanligt.
Hur har du upplevt att risken för fusk har varit med digital undervisning?
Det klart att risken för fusk har blivit högre, men skolan har till exempel ett plagiatprogram som våra inlämnade prov går igenom. Sedan kan man förstås samarbeta och fuska ändå men jag tycker ändå att det har fungerat bra. På vissa prov har vi också haft kamera så de har kunnat se att vi inte har samarbetat med någon klasskompis eller haft böckerna framme.
Hur har den totala tiden du lägger framför skärmen påverkats av den här undervisningen?
Det har blivit betydligt mer. Nu använder jag både datorn och telefonen. Men det är inget som har varit ett problem.
Hur tycker du att det sociala livet har påverkats av att er undervisning har varit digital i stället för att ses på skolan?
Den biten har påverkats negativt. Nu sitter man mest hemma och träffar inte varandra fysiskt. Det blir mer via Facetime eller andra videoappar. Man kommer ju inte ut på samma sätt och socialiserar sig vilket har varit tråkigt.
Skulle du vilja ha kvar någon sådan här digital undervisning i framtiden efter pandemin, eller skulle du helst vilja gå tillbaka som det var innan?
Både och. Jag vill träffa människor face to face men det kan samtidigt vara skönt att slippa åka iväg. Jag har ganska långt till min skola och det kräver att man går upp ganska tidigt på morgnarna. Med hemmaundervisningen får man också lite mer frihet.


Social distansering

Det har genom den mänskliga historien varit vanligt att isolera sjuka när man upptäckt att just en viss sjukdom (som spetälska) sprider sig från människa till människa. Först i och med upptäckten av patogener och förståelsen av hur de sprids kunde dock generella åtgärder föreslås.

Vid Ryska snuvan runt 1889–1890 fastslog svenska läkare i samarbete med meteorologer att smittan inte färdades med vinden, men däremot längs järnvägarna eftersom distrikts- och provinsialläkare noterat att det bland de första fallen i varje ort fanns just järnvägspersonal. Inga särskilda åtgärder tycktes behövliga då Ryska snuvan visserligen var smittsam (en läkare rapporterade att runt 60 procent av invånarna blivit sjuka) men normalt inte var av allvarlig art.

Spanska sjukan var förödande, med många döda i yrkesverksam ålder. Uppgifter saknas om eventuella smittskyddsåtgärder, även om det finns bilder på marscherande soldater iförda gasmask som skydd.

Med ett undantag medförde varken Asiaten eller Hongkonginfluensan begränsningar i sociala kontakter annat än att de akut sjuka höll sig hemma, och därigenom förorsakade lokala stängningar av skolor, politiska församlingar och liknande. Undantag gällde vissa sjukhus som införde totalt besöksförbud i syfte att hålla smittan borta, inte minst ifrån personalen då de många sjukskrivningarna lett till brist inom vissa personalkategorier.

Under senare delen av 1900-talet började råd om smittskydd att spridas allmänt, i Sverige inte minst rörande vinterkräksjukan i efterdyningarna av finanskrisen i början av 1990-talet. Då rörde det sig främst om hygieniska föreskrifter som handtvätt efter toalettbesök och före måltider, att hålla för munnen eller att när man hostar eller nyser göra detta i armvecket. Råden gällde även vikten av att hålla sig hemma tills man inte längre sprider smitta och att helst helt undvika kontakter med hushåll där det finns sjuka. Hans Rosling beskriver i sin bok Factfulness hur borgmästaren i Nacala i Moçambique 1981 beordrade vägspärrar i Memba för att begränsa en befarad smittspridning; det hela visade sig senare vara kassava-förgiftning.


Social distansering


Social distansering

Det har genom den mänskliga historien varit vanligt att isolera sjuka när man upptäckt att just en viss sjukdom (som spetälska) sprider sig från människa till människa. Först i och med upptäckten av patogener och förståelsen av hur de sprids kunde dock generella åtgärder föreslås.

Vid Ryska snuvan runt 1889–1890 fastslog svenska läkare i samarbete med meteorologer att smittan inte färdades med vinden, men däremot längs järnvägarna eftersom distrikts- och provinsialläkare noterat att det bland de första fallen i varje ort fanns just järnvägspersonal. Inga särskilda åtgärder tycktes behövliga då Ryska snuvan visserligen var smittsam (en läkare rapporterade att runt 60 procent av invånarna blivit sjuka) men normalt inte var av allvarlig art.

Spanska sjukan var förödande, med många döda i yrkesverksam ålder. Uppgifter saknas om eventuella smittskyddsåtgärder, även om det finns bilder på marscherande soldater iförda gasmask som skydd.

Med ett undantag medförde varken Asiaten eller Hongkonginfluensan begränsningar i sociala kontakter annat än att de akut sjuka höll sig hemma, och därigenom förorsakade lokala stängningar av skolor, politiska församlingar och liknande. Undantag gällde vissa sjukhus som införde totalt besöksförbud i syfte att hålla smittan borta, inte minst ifrån personalen då de många sjukskrivningarna lett till brist inom vissa personalkategorier.

Under senare delen av 1900-talet började råd om smittskydd att spridas allmänt, i Sverige inte minst rörande vinterkräksjukan i efterdyningarna av finanskrisen i början av 1990-talet. Då rörde det sig främst om hygieniska föreskrifter som handtvätt efter toalettbesök och före måltider, att hålla för munnen eller att när man hostar eller nyser göra detta i armvecket. Råden gällde även vikten av att hålla sig hemma tills man inte längre sprider smitta och att helst helt undvika kontakter med hushåll där det finns sjuka. Hans Rosling beskriver i sin bok Factfulness hur borgmästaren i Nacala i Moçambique 1981 beordrade vägspärrar i Memba för att begränsa en befarad smittspridning; det hela visade sig senare vara kassava-förgiftning.

Från upptäckten av SARS började restriktioner vid globala epidemier bli vanligare, även om det dröjde till 2020 års coronaviruspandemi innan de för första gången tillämpades i Sverige. Internationellt har man nu i försöken att hejda smittspridningen infört begränsningar för större folksamlingar, stängt skolor, stoppat industriproduktion, skjutit upp eller ställt in en stor mängd idrottsevenemang samt försatt både miljonstäder och hela länder i karantän.


Social distansering

Det har genom den mänskliga historien varit vanligt att isolera sjuka när man upptäckt att just en viss sjukdom (som spetälska) sprider sig från människa till människa. Först i och med upptäckten av patogener och förståelsen av hur de sprids kunde dock generella åtgärder föreslås.

Vid Ryska snuvan runt 1889–1890 fastslog svenska läkare i samarbete med meteorologer att smittan inte färdades med vinden, men däremot längs järnvägarna eftersom distrikts- och provinsialläkare noterat att det bland de första fallen i varje ort fanns just järnvägspersonal. Inga särskilda åtgärder tycktes behövliga då Ryska snuvan visserligen var smittsam (en läkare rapporterade att runt 60 procent av invånarna blivit sjuka) men normalt inte var av allvarlig art.

Spanska sjukan var förödande, med många döda i yrkesverksam ålder. Uppgifter saknas om eventuella smittskyddsåtgärder, även om det finns bilder på marscherande soldater iförda gasmask som skydd.

Med ett undantag medförde varken Asiaten eller Hongkonginfluensan begränsningar i sociala kontakter annat än att de akut sjuka höll sig hemma, och därigenom förorsakade lokala stängningar av skolor, politiska församlingar och liknande. Undantag gällde vissa sjukhus som införde totalt besöksförbud i syfte att hålla smittan borta, inte minst ifrån personalen då de många sjukskrivningarna lett till brist inom vissa personalkategorier.

Under senare delen av 1900-talet började råd om smittskydd att spridas allmänt, i Sverige inte minst rörande vinterkräksjukan i efterdyningarna av finanskrisen i början av 1990-talet. Då rörde det sig främst om hygieniska föreskrifter som handtvätt efter toalettbesök och före måltider, att hålla för munnen eller att när man hostar eller nyser göra detta i armvecket. Råden gällde även vikten av att hålla sig hemma tills man inte längre sprider smitta och att helst helt undvika kontakter med hushåll där det finns sjuka. Hans Rosling beskriver i sin bok Factfulness hur borgmästaren i Nacala i Moçambique 1981 beordrade vägspärrar i Memba för att begränsa en befarad smittspridning; det hela visade sig senare vara kassava-förgiftning.

Från upptäckten av SARS började restriktioner vid globala epidemier bli vanligare, även om det dröjde till 2020 års coronaviruspandemi innan de för första gången tillämpades i Sverige. Internationellt har man nu i försöken att hejda smittspridningen infört begränsningar för större folksamlingar, stängt skolor, stoppat industriproduktion, skjutit upp eller ställt in en stor mängd idrottsevenemang samt försatt både miljonstäder och hela länder i karantän.

I samband med coronaviruspandemin 2020 kunde fysiska möten och resor i länder med god tillgång till internet i många fall ersättas med distansundervisning, distansarbete och videokonferenser. I sådana fall ersätts de normala verksamheterna ofta av fysisk och inte social distansering, eftersom nätverkande via internet (och telefon) fortfarande är en form av sociala aktiviteter.


Örebro HK 2020/2021

Svenska Hockeyligan 2020/2021 var Örebro HK:s åttonde säsong i SHL sedan laget debuterade i SHL säsongen 2013/2014. Säsongen var planerad till att inledas med fullomgång den 19 september 2020, där Örebro skulle möta Djurgården Hockey i Örebro. Premiären blev dock flyttad och istället spelades seriepremiären för Örebro den 24 september 2020 mot HV71 i Behrn Arena.

I sista omgången, omgång 52, möte Örebro Brynäs Monitor ERP Arena i Gävle. En match som spelades, precis som alla andra matcher i sista omgången, inför tomma läktare, detta på grund av Coronaviruspandemin 2019–2021. Matchen vanns av Örebro med 6–1, vilket innebar att Örebro slutade på åttonde plats i serien utan att för första gången på flertal säsonger på något sätt varit indragen i bottenstriden. Örebro blev klart för åttondelsfinal, där man möter Malmö. På grund Coronavirusutbrottet blev slutspelet i SHL framflyttat till den 24 mars, det som  en följd av regeringens beslut kring publika evenemang. Den 14 mars 2020 skickade SHL skickade in en begäran till Svenska Ishockeyförbundet om att ställa in SM-slutspelet 2019/2020. Det som en konsekvens av Coronavirusutbrottet. Den 15 mars 2020 beslutade Svenska Ishockeyförbundets styrelse att följa SHL:s begäran. Därmed kom samtliga lag som säsongen 2019/2020 tillhört SHL, SDHL, Hockeyallsvenskan eller Hockeyettan att även till säsongen 2020/2021 tillhöra samma serie.

Semifinalen inleddes i Växjö den 22 april 2021. Semifinalen spelades bäst av fem och kom att avgöras den 29 april 2021 i Växjö, där Växjö vann den avgörande matchen med 3-1.


Örebro HK 2020/2021

I sista omgången, omgång 52, möte Örebro Brynäs Monitor ERP Arena i Gävle. En match som spelades, precis som alla andra matcher i sista omgången, inför tomma läktare, detta på grund av Coronaviruspandemin 2019–2021. Matchen vanns av Örebro med 6–1, vilket innebar att Örebro slutade på åttonde plats i serien utan att för första gången på flertal säsonger på något sätt varit indragen i bottenstriden. Örebro blev klart för åttondelsfinal, där man möter Malmö. På grund Coronavirusutbrottet blev slutspelet i SHL framflyttat till den 24 mars, det som  en följd av regeringens beslut kring publika evenemang. Den 14 mars 2020 skickade SHL skickade in en begäran till Svenska Ishockeyförbundet om att ställa in SM-slutspelet 2019/2020. Det som en konsekvens av Coronavirusutbrottet. Den 15 mars 2020 beslutade Svenska Ishockeyförbundets styrelse att följa SHL:s begäran. Därmed kom samtliga lag som säsongen 2019/2020 tillhört SHL, SDHL, Hockeyallsvenskan eller Hockeyettan att även till säsongen 2020/2021 tillhöra samma serie.

Inför säsongen 2020/2021 införde SHL den 18 mars 2020 ett värvningsstopp på grund av den ekonomiska osäkerheten uppstod genom att säsongen 2019/2020 inte spelades klart.


Örebro HK 2020/2021

I sista omgången, omgång 52, möte Örebro Brynäs Monitor ERP Arena i Gävle. En match som spelades, precis som alla andra matcher i sista omgången, inför tomma läktare, detta på grund av Coronaviruspandemin 2019–2021. Matchen vanns av Örebro med 6–1, vilket innebar att Örebro slutade på åttonde plats i serien utan att för första gången på flertal säsonger på något sätt varit indragen i bottenstriden. Örebro blev klart för åttondelsfinal, där man möter Malmö. På grund Coronavirusutbrottet blev slutspelet i SHL framflyttat till den 24 mars, det som  en följd av regeringens beslut kring publika evenemang. Den 14 mars 2020 skickade SHL skickade in en begäran till Svenska Ishockeyförbundet om att ställa in SM-slutspelet 2019/2020. Det som en konsekvens av Coronavirusutbrottet. Den 15 mars 2020 beslutade Svenska Ishockeyförbundets styrelse att följa SHL:s begäran. Därmed kom samtliga lag som säsongen 2019/2020 tillhört SHL, SDHL, Hockeyallsvenskan eller Hockeyettan att även till säsongen 2020/2021 tillhöra samma serie.

Inför säsongen 2020/2021 införde SHL den 18 mars 2020 ett värvningsstopp på grund av den ekonomiska osäkerheten uppstod genom att säsongen 2019/2020 inte spelades klart. Dock så gällde inte värvningsstoppet så kallade rookiekontrakt för spelare mellan 18 och 21 år. Spelare som tecknat kontrakt innan den 18 mars var dock fria att presenteras av klubbarna. Den 19 mars 2020 meddelade Viktor Lodin, som förste spelare, att han lämnar Örebro. Den 23 mars meddelade Örebro general manager Stefan Bengtzén att, förutom Viktor Lodin, så kommer även Alfred Barklund att lämna Örebro Hockey.

Den 6 april 2020 presenterades forwarden Emil Larsson, närmst från Luleå Hockey. Kontraktet Emil Larsson gäller till och med säsongen 2022/2023. Den 24 april 2020 meddelades att Örebro valde att inte förlänga kontraktet med Marcus Weinstock. Weinstock kom under sina 10 år i klubben att spela 563 matcher, där han gjorde 309 poäng, fördelat på 116 mål och 193 assist. Den 28 april 2020 meddelades att den första träningsmatchen för säsongen blir mot Västerås, ett så kallat E18-derby den 11 augusti 2020. Den 29 april 2020 meddelade Detroit Red Wings att man skrivit ett 1 års kontrakt med Mathias Bromé.

Den 4 maj 2020 stod det klart att Örebro och Dominik Furch ej valt att förlänga Dominiks utgående kontrakt. Istället meddelades att Örebro valt att skriva ett treårskontrakt med Jhonas Enroth. Enroth var i Örebro en tid säsongen 2018/2019 och hjälpte till med att säkra ett fortsatt SHL-kontrakt. Den 11 maj 2020 meddelades att den finländska centern Robert Leino är klar för tre år i Örebro Hockey. Leino kom närmst från Ilves. Den 21 maj 2020 presenterades Oliver Eklind, närmst från BIK Karlskoga, som ny center och med ett kontrakt som sträcker sig över säsongen 2021/2022. Eklind blev den första spelaren sedan backen Nick Plastino gick från BIK Karlskoga till Örebro 2013.

Den 9 juni 2020 meddelade sportchef Niklas Johansson att Örebro Hockey tillsammans med forwarden Sakari Salminen valt att avbryta avtalet. Den 10 juni 2020 summerades säsongen 2019/2020, genom att VD:n för Örebro Hockey Mikael Johansson presenterade det ekonomiska resultat för den säsongen, vilket visade ett överskott på 800.000 kronor. Vidare hade kunde klubben redovisa att man haft en beläggning i arenan med 97%, vilket var den bäst beläggning i ligan. Den 24 juni 2020 presenterades att Nick Ebert återvänder till Örebro på två års kontrakt. Inför säsongen 2019/20 lämnade Nick Ebert för spel i NHL, dock utvecklade det sig inte som han hade tänkt, därav hans återkomst till Europa och SHL. Den 25 juni 2020 presenterades den kroatiska forwarden Borna Rendulic. Rendulic kom närmst från tyska Adler Mannheim. Kontraktet med Borna Rendulic sträcker sig över säsongen 2021/2022. Den 4 juli 2020 meddelade Örebro Hockey att man går skilda vägar med Aaron Irving, då man ansåg man inte kunde ge Aaron den speltid som han behövde.

Den 2 augusti 2020 meddelades att Kristian Näkyvä som under sommaren friskförklarats efter sin cancerbehandling, nu även skrivit på ett nytt kontrakt med Örebro Hockey som sträcker sig över säsongen 2022/2023. Den 3 augusti 2020 meddelades att den lettiska centern Rodrigo Abols ansluter på lån från Florida Panthers fram till mitten av november 2020. Den 18 augusti 2020 meddelades att Mathias Bromé återvänder på lån från Detroit Red Wings till Örebro Hockey. Lånet gäller till mitten av november 2020.

Den 8 september 2020 godkände SHL flera klubbars önskemål om att flytta seriematcher i september, vilket innebar för Örebro att två matcher flyttades. Dels premiären mot Djurgården den 19 september 2020 flyttades till den 12 januari 2021, samt matchen mot Leksand den 29 september flyttades till den 1 oktober 2020. Den 24 september 2020 inledde Örebro serien med match hemma mot HV71, vilken man vann med 5–4. Vinsten följde Örebro upp med tre vinster till, mot Skellefteå, Leksand och Linköping. Den 8 oktober 2020 kom säsongens första förlust, borta mot Malmö, där Örebro förlorade med 2–1. Säsongsinledningen för Örebro var den bästa för Örebro i SHL genom tiderna, då man inte tidigare vunnit fyra matcher i rad inledningsvis. Fredag den 2 oktober 2020 presenterade Örebro Hockey stolt en tredje matchtröja till SHL-säsongen 2020/21, det som en del i Örebro Hockey 30 år som förening. Den tredje matchtröjan var svart och kom att användas på de hemmamatcher som klubben spelar på lördagar.


Örebro HK 2020/2021

I sista omgången, omgång 52, möte Örebro Brynäs Monitor ERP Arena i Gävle. En match som spelades, precis som alla andra matcher i sista omgången, inför tomma läktare, detta på grund av Coronaviruspandemin 2019–2021. Matchen vanns av Örebro med 6–1, vilket innebar att Örebro slutade på åttonde plats i serien utan att för första gången på flertal säsonger på något sätt varit indragen i bottenstriden. Örebro blev klart för åttondelsfinal, där man möter Malmö. På grund Coronavirusutbrottet blev slutspelet i SHL framflyttat till den 24 mars, det som  en följd av regeringens beslut kring publika evenemang. Den 14 mars 2020 skickade SHL skickade in en begäran till Svenska Ishockeyförbundet om att ställa in SM-slutspelet 2019/2020. Det som en konsekvens av Coronavirusutbrottet. Den 15 mars 2020 beslutade Svenska Ishockeyförbundets styrelse att följa SHL:s begäran. Därmed kom samtliga lag som säsongen 2019/2020 tillhört SHL, SDHL, Hockeyallsvenskan eller Hockeyettan att även till säsongen 2020/2021 tillhöra samma serie.

Inför säsongen 2020/2021 införde SHL den 18 mars 2020 ett värvningsstopp på grund av den ekonomiska osäkerheten uppstod genom att säsongen 2019/2020 inte spelades klart. Dock så gällde inte värvningsstoppet så kallade rookiekontrakt för spelare mellan 18 och 21 år. Spelare som tecknat kontrakt innan den 18 mars var dock fria att presenteras av klubbarna. Den 19 mars 2020 meddelade Viktor Lodin, som förste spelare, att han lämnar Örebro. Den 23 mars meddelade Örebro general manager Stefan Bengtzén att, förutom Viktor Lodin, så kommer även Alfred Barklund att lämna Örebro Hockey.

Den 6 april 2020 presenterades forwarden Emil Larsson, närmst från Luleå Hockey. Kontraktet Emil Larsson gäller till och med säsongen 2022/2023. Den 24 april 2020 meddelades att Örebro valde att inte förlänga kontraktet med Marcus Weinstock. Weinstock kom under sina 10 år i klubben att spela 563 matcher, där han gjorde 309 poäng, fördelat på 116 mål och 193 assist. Den 28 april 2020 meddelades att den första träningsmatchen för säsongen blir mot Västerås, ett så kallat E18-derby den 11 augusti 2020. Den 29 april 2020 meddelade Detroit Red Wings att man skrivit ett 1 års kontrakt med Mathias Bromé.

Den 4 maj 2020 stod det klart att Örebro och Dominik Furch ej valt att förlänga Dominiks utgående kontrakt. Istället meddelades att Örebro valt att skriva ett treårskontrakt med Jhonas Enroth. Enroth var i Örebro en tid säsongen 2018/2019 och hjälpte till med att säkra ett fortsatt SHL-kontrakt. Den 11 maj 2020 meddelades att den finländska centern Robert Leino är klar för tre år i Örebro Hockey. Leino kom närmst från Ilves. Den 21 maj 2020 presenterades Oliver Eklind, närmst från BIK Karlskoga, som ny center och med ett kontrakt som sträcker sig över säsongen 2021/2022. Eklind blev den första spelaren sedan backen Nick Plastino gick från BIK Karlskoga till Örebro 2013.

Den 9 juni 2020 meddelade sportchef Niklas Johansson att Örebro Hockey tillsammans med forwarden Sakari Salminen valt att avbryta avtalet. Den 10 juni 2020 summerades säsongen 2019/2020, genom att VD:n för Örebro Hockey Mikael Johansson presenterade det ekonomiska resultat för den säsongen, vilket visade ett överskott på 800.000 kronor. Vidare hade kunde klubben redovisa att man haft en beläggning i arenan med 97%, vilket var den bäst beläggning i ligan. Den 24 juni 2020 presenterades att Nick Ebert återvänder till Örebro på två års kontrakt. Inför säsongen 2019/20 lämnade Nick Ebert för spel i NHL, dock utvecklade det sig inte som han hade tänkt, därav hans återkomst till Europa och SHL. Den 25 juni 2020 presenterades den kroatiska forwarden Borna Rendulic. Rendulic kom närmst från tyska Adler Mannheim. Kontraktet med Borna Rendulic sträcker sig över säsongen 2021/2022. Den 4 juli 2020 meddelade Örebro Hockey att man går skilda vägar med Aaron Irving, då man ansåg man inte kunde ge Aaron den speltid som han behövde.

Den 2 augusti 2020 meddelades att Kristian Näkyvä som under sommaren friskförklarats efter sin cancerbehandling, nu även skrivit på ett nytt kontrakt med Örebro Hockey som sträcker sig över säsongen 2022/2023. Den 3 augusti 2020 meddelades att den lettiska centern Rodrigo Abols ansluter på lån från Florida Panthers fram till mitten av november 2020. Den 18 augusti 2020 meddelades att Mathias Bromé återvänder på lån från Detroit Red Wings till Örebro Hockey. Lånet gäller till mitten av november 2020.

Den 8 september 2020 godkände SHL flera klubbars önskemål om att flytta seriematcher i september, vilket innebar för Örebro att två matcher flyttades. Dels premiären mot Djurgården den 19 september 2020 flyttades till den 12 januari 2021, samt matchen mot Leksand den 29 september flyttades till den 1 oktober 2020. Den 24 september 2020 inledde Örebro serien med match hemma mot HV71, vilken man vann med 5–4. Vinsten följde Örebro upp med tre vinster till, mot Skellefteå, Leksand och Linköping. Den 8 oktober 2020 kom säsongens första förlust, borta mot Malmö, där Örebro förlorade med 2–1. Säsongsinledningen för Örebro var den bästa för Örebro i SHL genom tiderna, då man inte tidigare vunnit fyra matcher i rad inledningsvis. Fredag den 2 oktober 2020 presenterade Örebro Hockey stolt en tredje matchtröja till SHL-säsongen 2020/21, det som en del i Örebro Hockey 30 år som förening. Den tredje matchtröjan var svart och kom att användas på de hemmamatcher som klubben spelar på lördagar. Den svarta färgen är en hyllning till det ursprungliga Örebro HC 90. Den 12 oktober 2020 meddelades att Max Lindholm lånas ut tills vidare till AIK.

Den 25 november 2020 meddelade Örebro Hockey att man pausade all verksamhet för A-laget på grund av en utbredd smitta av coronaviruset inom organisationen. Totalt var det fyra matcher, två hemmamatcher mot Leksand och Frölunda samt två bortamatcher mot Linköping och Brynäs, som flyttades till ett annat datum. Örebro blev det åttonde laget i SHL som fick flytta matcher på grund av smittorisk och sjukdom inom den egna organisationen. Den 2 december 2020 meddelades att en ytterligare matchen flyttades, hemma mot Färjestad, det som en säkerhetsåtgärd efter att verksamheten varit nedstängd i sju dagar på grund av smitta.


Örebro HK 2020/2021

I sista omgången, omgång 52, möte Örebro Brynäs Monitor ERP Arena i Gävle. En match som spelades, precis som alla andra matcher i sista omgången, inför tomma läktare, detta på grund av Coronaviruspandemin 2019–2021. Matchen vanns av Örebro med 6–1, vilket innebar att Örebro slutade på åttonde plats i serien utan att för första gången på flertal säsonger på något sätt varit indragen i bottenstriden. Örebro blev klart för åttondelsfinal, där man möter Malmö. På grund Coronavirusutbrottet blev slutspelet i SHL framflyttat till den 24 mars, det som  en följd av regeringens beslut kring publika evenemang. Den 14 mars 2020 skickade SHL skickade in en begäran till Svenska Ishockeyförbundet om att ställa in SM-slutspelet 2019/2020. Det som en konsekvens av Coronavirusutbrottet. Den 15 mars 2020 beslutade Svenska Ishockeyförbundets styrelse att följa SHL:s begäran. Därmed kom samtliga lag som säsongen 2019/2020 tillhört SHL, SDHL, Hockeyallsvenskan eller Hockeyettan att även till säsongen 2020/2021 tillhöra samma serie.

Inför säsongen 2020/2021 införde SHL den 18 mars 2020 ett värvningsstopp på grund av den ekonomiska osäkerheten uppstod genom att säsongen 2019/2020 inte spelades klart. Dock så gällde inte värvningsstoppet så kallade rookiekontrakt för spelare mellan 18 och 21 år. Spelare som tecknat kontrakt innan den 18 mars var dock fria att presenteras av klubbarna. Den 19 mars 2020 meddelade Viktor Lodin, som förste spelare, att han lämnar Örebro. Den 23 mars meddelade Örebro general manager Stefan Bengtzén att, förutom Viktor Lodin, så kommer även Alfred Barklund att lämna Örebro Hockey.

Den 6 april 2020 presenterades forwarden Emil Larsson, närmst från Luleå Hockey. Kontraktet Emil Larsson gäller till och med säsongen 2022/2023. Den 24 april 2020 meddelades att Örebro valde att inte förlänga kontraktet med Marcus Weinstock. Weinstock kom under sina 10 år i klubben att spela 563 matcher, där han gjorde 309 poäng, fördelat på 116 mål och 193 assist. Den 28 april 2020 meddelades att den första träningsmatchen för säsongen blir mot Västerås, ett så kallat E18-derby den 11 augusti 2020. Den 29 april 2020 meddelade Detroit Red Wings att man skrivit ett 1 års kontrakt med Mathias Bromé.

Den 4 maj 2020 stod det klart att Örebro och Dominik Furch ej valt att förlänga Dominiks utgående kontrakt. Istället meddelades att Örebro valt att skriva ett treårskontrakt med Jhonas Enroth. Enroth var i Örebro en tid säsongen 2018/2019 och hjälpte till med att säkra ett fortsatt SHL-kontrakt. Den 11 maj 2020 meddelades att den finländska centern Robert Leino är klar för tre år i Örebro Hockey. Leino kom närmst från Ilves. Den 21 maj 2020 presenterades Oliver Eklind, närmst från BIK Karlskoga, som ny center och med ett kontrakt som sträcker sig över säsongen 2021/2022. Eklind blev den första spelaren sedan backen Nick Plastino gick från BIK Karlskoga till Örebro 2013.

Den 9 juni 2020 meddelade sportchef Niklas Johansson att Örebro Hockey tillsammans med forwarden Sakari Salminen valt att avbryta avtalet. Den 10 juni 2020 summerades säsongen 2019/2020, genom att VD:n för Örebro Hockey Mikael Johansson presenterade det ekonomiska resultat för den säsongen, vilket visade ett överskott på 800.000 kronor. Vidare hade kunde klubben redovisa att man haft en beläggning i arenan med 97%, vilket var den bäst beläggning i ligan. Den 24 juni 2020 presenterades att Nick Ebert återvänder till Örebro på två års kontrakt. Inför säsongen 2019/20 lämnade Nick Ebert för spel i NHL, dock utvecklade det sig inte som han hade tänkt, därav hans återkomst till Europa och SHL. Den 25 juni 2020 presenterades den kroatiska forwarden Borna Rendulic. Rendulic kom närmst från tyska Adler Mannheim. Kontraktet med Borna Rendulic sträcker sig över säsongen 2021/2022. Den 4 juli 2020 meddelade Örebro Hockey att man går skilda vägar med Aaron Irving, då man ansåg man inte kunde ge Aaron den speltid som han behövde.

Den 2 augusti 2020 meddelades att Kristian Näkyvä som under sommaren friskförklarats efter sin cancerbehandling, nu även skrivit på ett nytt kontrakt med Örebro Hockey som sträcker sig över säsongen 2022/2023. Den 3 augusti 2020 meddelades att den lettiska centern Rodrigo Abols ansluter på lån från Florida Panthers fram till mitten av november 2020. Den 18 augusti 2020 meddelades att Mathias Bromé återvänder på lån från Detroit Red Wings till Örebro Hockey. Lånet gäller till mitten av november 2020.

Den 8 september 2020 godkände SHL flera klubbars önskemål om att flytta seriematcher i september, vilket innebar för Örebro att två matcher flyttades. Dels premiären mot Djurgården den 19 september 2020 flyttades till den 12 januari 2021, samt matchen mot Leksand den 29 september flyttades till den 1 oktober 2020. Den 24 september 2020 inledde Örebro serien med match hemma mot HV71, vilken man vann med 5–4. Vinsten följde Örebro upp med tre vinster till, mot Skellefteå, Leksand och Linköping. Den 8 oktober 2020 kom säsongens första förlust, borta mot Malmö, där Örebro förlorade med 2–1. Säsongsinledningen för Örebro var den bästa för Örebro i SHL genom tiderna, då man inte tidigare vunnit fyra matcher i rad inledningsvis. Fredag den 2 oktober 2020 presenterade Örebro Hockey stolt en tredje matchtröja till SHL-säsongen 2020/21, det som en del i Örebro Hockey 30 år som förening. Den tredje matchtröjan var svart och kom att användas på de hemmamatcher som klubben spelar på lördagar. Den svarta färgen är en hyllning till det ursprungliga Örebro HC 90. Den 12 oktober 2020 meddelades att Max Lindholm lånas ut tills vidare till AIK.

Den 25 november 2020 meddelade Örebro Hockey att man pausade all verksamhet för A-laget på grund av en utbredd smitta av coronaviruset inom organisationen. Totalt var det fyra matcher, två hemmamatcher mot Leksand och Frölunda samt två bortamatcher mot Linköping och Brynäs, som flyttades till ett annat datum. Örebro blev det åttonde laget i SHL som fick flytta matcher på grund av smittorisk och sjukdom inom den egna organisationen. Den 2 december 2020 meddelades att en ytterligare matchen flyttades, hemma mot Färjestad, det som en säkerhetsåtgärd efter att verksamheten varit nedstängd i sju dagar på grund av smitta.

Den 20 december 2020 meddelade Örebro Hockey att Mathias Bromé lämnar för spel i NHL och Detroit Red Wings. Det efter att NHL meddelat att säsongen börjar 13 januari 2021 med 56 grundserieomgångar. Den 23 december 2020 meddelade sportchefen Niklas Johansson att huvudtränaren Niklas Eriksson skrivit på ett nytt tvåårsavtal, vilket sträcker till och med säsongen 2022/2023.

Den 12 januari 2021 skrev Örebro ett A-lagskontrakt med Elias Ekström, ett kontrakt som sträcker sig över säsongen 2021/2022.


Pedro Henrique

Pedro Henrique Martins Cassia artistnamn Pedro Henrique, född 1 november 1985, är en brasiliansk före detta fotbollsspelare som i Sverige är mest känd för att ha spelat för Kalmar FF i allsvenskan 2011.https://kalmarff.se/pedro-henrique/

Pedro inledde sin proffskarriär i den brasilianska klubben Paulista, men lånades snart till flera olika klubbar, bland dem Lausanne Sports, Fortaleza och Santa Cruz. https://fotbolltransfers.com/site/player/4193
Han flyttade till Bragantino i juli 2009. För att i februari 2010 skriva på för Jiangsu Sainty.http://www.elitefootball.com/player/pedro-henrique-martins-cassia/16629 Den 26 juli 2011 värvades han av Kalmar FF, men succen uteblev och Pedro gjorde bara en match från start och några inhopp i KFF-tröjan.https://www.aftonbladet.se/sportbladet/fotboll/a/21PA7l/kalmar-ff-varvar-gammal-aikare Inför 2012 bytte han lag till Guaratinguetá och efter säsongen 2012 avslutade han sin karriär.https://www.transfermarkt.com/pedro-henrique/profil/spieler/6139

Karriär Pedro inledde sin proffskarriär i den brasilianska klubben Paulista, men lånades snart till flera olika klubbar, bland dem Lausanne Sports, Fortaleza och Santa Cruz. Han flyttade till Bragantino i juli 2009.


Pedro Henrique


Gunnar Seijbold

Carl Gunnar Seijbold, född 25 januari 1955 i Stockholm, död 25 april 2020 i Hedvig Eleonora distrikt i Stockholm,Enligt Ratsit. var en svensk frilansande pressfotograf och musiker. Under sitt yrkesverksamma liv jobbade han för flera tidningar,  bland annat Expressen och Aftonbladet, och även för nyhetsbyråer samt Sveriges regering.

Seijbold var ursprungligen från Stockholm. Hans far Olle Seijbold var också fotograf, och fotograferade bland annat vid Baltutlämningen efter andra världskriget.

Utöver sin profession som fotograf var Seijbold även musiker. Han medverkade som basist på Eddie Meduzas album För Jaevle Braa!

|
LP: För Jaevle Braa! 1982 (1/4) Mariann MLPH 1522|
CD: Eddie Meduza 1994 KM Records/Mariann MLPCD 1789
Eddie Meduza: sång, gitarr, bas, keyboards, percussion
Ken Wilson: gitarr
Staffan Astner: gitarr
Thomas Witt: trummor, percussion
Johan Pettersson: gitarr
Gunnar Seijbold: bas
Studio: CMM Skara, KMH Stockholm
Tekniker: Pontus Olsson
Mix: Pontus Olsson
Prod: Thomas Witt
|
Nytt Skivbolag: Bert Karlssons Mariann|
Fotograferingen av omslaget resulterade tydligen i många nästan likadana bilder som senare under 90-talet användes på andra Eddie-plattor.
Man kan fråga sig varför CD:n fick nytt omslag & ny titel? (omslagsbilden är dock från samma fotosession)
12 veckor på topplistan, som bäst på 14:e plats.
Höjdpunkter: "Börje Lundin - Rattens Riddare", "Jätteparty I Kväll" och "Sverige"


Gunnar Seijbold


Gunnar Seijbold

Seijbold var ursprungligen från Stockholm. Hans far Olle Seijbold var också fotograf, och fotograferade bland annat vid Baltutlämningen efter andra världskriget.

Under sitt yrkesverksamma liv var Seijbold frilansande fotograf vid flera av de största svenska tidningarna, bland annat Expressen, Dagens Nyheter och Aftonbladet. Under en period var han även fotograf åt Sveriges regering, och medverkade som sådan bland annat vid Fredrik Reinfeldts möte med Barack Obama i Vita huset 2009.


Gunnar Seijbold

Seijbold var ursprungligen från Stockholm. Hans far Olle Seijbold var också fotograf, och fotograferade bland annat vid Baltutlämningen efter andra världskriget.

Under sitt yrkesverksamma liv var Seijbold frilansande fotograf vid flera av de största svenska tidningarna, bland annat Expressen, Dagens Nyheter och Aftonbladet. Under en period var han även fotograf åt Sveriges regering, och medverkade som sådan bland annat vid Fredrik Reinfeldts möte med Barack Obama i Vita huset 2009. Han fick uppdraget att vara vad som kallades "officiell EU-fotograf" under Sveriges ordförandeskap i Europeiska unionens råd 2009. I den rollen var han emellanåt ensam fotograf, och därmed ansvarig för att leverera bilder till all media. Han var även med och planerade möten tillsammans med andra ansvariga för ordförandeskapet, så att mötena anpassades väl för andra fotografer.

Seijbold var med och grundade bildbyrån Svenska bild tillsammans med Andreas Hassellöf, Gustav Mårtensson och Lars G. Öhlund. Han var under en period även dess verkställande direktör.


Lisa Skogh

Lisa Viktoria Skogh, född  i Svanskog i Svaneholm i Säffle kommun, är en svensk travhästskötare och travtränare. Hon är mest känd som hästskötare till Maharajah, och arbetar för Menhammar som huvudtränare, tillsammans med Pasi Aikio. Skogh arbetade som hästskötare för stallet även då Stefan Hultman var huvudtränare.

Lisa Skoghs travkarriär började hos Jonas Moberg vid Färjestadstravet. Hon sökte sig sedan till Nordamerikansk travsport och arbetade hos Jonas Czernyson i USA, och sedan hos Harald Lunde i Kanada. Från årsskiftet 2010 började hon arbeta för Menhammar.

Skogh har bland annat omnämnts som "superskötare", mest tack vare hästen Maharajah, som hon skötte mellan 2010 och 2014. Under Skoghs år som skötare till Maharajah segrade han bland annat i C.L. Müllers Memorial (2010), Prix de Belgique (2011), Prix de Paris (2011), Olympiatravet (2013), Gulddivisionens final (2013) och Prix d'Amérique (2014)."Profil: Maharajah". Svensk Travsport. Läst 2 juli 2017.

Hon har även skött om hästar som Venkatesh och Alone.

Från årsskiftet 2021/22 är Skogh verksam som proffstränare, och blir tillsammans med Pasi Aikio huvudtränare för Menhammar

Från årsskiftet 2021/22 är Skogh verksam som proffstränare, och blir tillsammans med Pasi Aikio huvudtränare för Menhammar.

Efter Maharajahs fyraåringssäsong slutade hans skötare Malin Wrigmar.
Då anställdes en hästtokig tjej från Värmland som skulle fortsätta att ta hand om stjärnhästen, Lisa Skogh.
Tolv år senare är hon fortfarande kvar som hästskötare på Yttersta men nu tar hon steget och blir egen tränare.
Under året har hon gått travtränarutbildningen på Wången, som till största delen varit digital. Nu är hon klar med utbildningen och kommer att ta ut A-licensen så snart all formalia är klar.
Lisa kommer att ha sin verksamhet på Yttersta och bli en av två av Menhammar anställda A-tränare.


Lisa Skogh

Lisa Skoghs travkarriär började hos Jonas Moberg vid Färjestadstravet. Hon sökte sig sedan till Nordamerikansk travsport och arbetade hos Jonas Czernyson i USA, och sedan hos Harald Lunde i Kanada. Från årsskiftet 2010 började hon arbeta för Menhammar.


Lisa Skogh

Lisa Skoghs travkarriär började hos Jonas Moberg vid Färjestadstravet. Hon sökte sig sedan till Nordamerikansk travsport och arbetade hos Jonas Czernyson i USA, och sedan hos Harald Lunde i Kanada. Från årsskiftet 2010 började hon arbeta för Menhammar.

Skogh har bland annat omnämnts som "superskötare", mest tack vare hästen Maharajah, som hon skötte mellan 2010 och 2014. Under Skoghs år som skötare till Maharajah segrade han bland annat i C.L. Müllers Memorial (2010), Prix de Belgique (2011), Prix de Paris (2011), Olympiatravet (2013), Gulddivisionens final (2013) och Prix d'Amérique (2014)."Profil: Maharajah". Svensk Travsport. Läst 2 juli 2017.


Lisa Skogh

Lisa Skoghs travkarriär började hos Jonas Moberg vid Färjestadstravet. Hon sökte sig sedan till Nordamerikansk travsport och arbetade hos Jonas Czernyson i USA, och sedan hos Harald Lunde i Kanada. Från årsskiftet 2010 började hon arbeta för Menhammar.

Skogh har bland annat omnämnts som "superskötare", mest tack vare hästen Maharajah, som hon skötte mellan 2010 och 2014. Under Skoghs år som skötare till Maharajah segrade han bland annat i C.L. Müllers Memorial (2010), Prix de Belgique (2011), Prix de Paris (2011), Olympiatravet (2013), Gulddivisionens final (2013) och Prix d'Amérique (2014)."Profil: Maharajah". Svensk Travsport. Läst 2 juli 2017.

Hon har även skött om hästar som Venkatesh och Alone.


Stockholms Kvinnohistoriska

Stockholms Kvinnohistoriska är ett kvinnohistoriskt museum utan egen museibyggnad med verksamhet i Stockholm.

År 2012 motionerade vänsterpartistiska kommunpolitikern Ann Mari Engel om inrättandet av ett kvinnohistoriskt museum i Stockholm. Motionen avslogs då men frågan väcktes igen efter valet 2014. I maj 2018 presenterades planerna för det kommande museet. Stockholms Kvinnohistoriska invigdes 1 mars 2019

I maj 2018 presenterades planerna för det kommande museet. Stockholms Kvinnohistoriska invigdes 1 mars 2019.

Gänget. Här är några av dem som arbetar på Stockholms Kvinnohistoriska. Lina Thomsgård: "Vi behöver ta armkrok och jobba tillsammans". Foto: Sacharias Källdén
Nu får Stockholm ett kvinnohistoriskt museum
Den första mars invigs Stockholms första museum med fokus på enbart kvinnohistoria. Det kommer rymma alltifrån sjuksystrars historia till prostitutionshistoria till idén om vem som är en riktig kvinna och inte. Var? Hela Stockholms stad.
- Nyheter
- Publicerad 17:15, 27 feb 2019
Vi vill bidra till ett kunskapsutbyte som faktiskt tar oss framåt och inte bara befäster polarisering. Hur vi har hamnat där vi är idag. Det känns som sån kunskap behövs som bakgrund i debatten
Det nya museet för kvinnohistoria är en önskan om att fylla en kunskapslucka och rota debatten – bokstavligen. Det är Söderbon Lina Thomsgårds bidrag till demokratin.
– Intiativet svarar mot ett behov. Dagens kunskap om kvinnohistoria är för låg. I grund och botten handlar det om mänskliga rättigheter och demokrati. Vi kan inte fortsätta reproducera en enögd historisk syn när det finns kunskap. Skatterna finns där ute vi måste bara se till att folk får nycklarna, säger Lina Thomsgård, museichef och medgrundare till Stockholms Kvinnohistoriska.
Sedan hennes ideella förening fick beviljat kulturstöd sommaren 2018 har hon och många andra jobbat järnet med att planera hur museet ska utformas. De har bland annat spelat in tio avsnitt till en ljudberättelse med kvinnohistorier som är knutna till specifika platser i stan.
– Jag vill att folk ska förstå att stan kryllar av oberättade historier, som skatter. Folk tror att det bara är en vanlig gata men här i Munchenbryggeriet pågick kvinnors fackliga kamp och här var Katarina Taikons första hem i Stockholm. Överallt omkring oss finns berättelser, säger Lina Thomsgård.
Här, i lokalen på Hökens gata 11, kommer invigningen äga rum den 1 mars. Foto: Sacharias Källdén
En månads invigning
När vi träffar Lina har hon och hennes kollegor precis fått nycklarna till den lilla lokalen de tillfälligt hyr på Hökens gata 11. De är nu i full gång med att planera det sista inför invigningsmånaden som startar den första mars.
– Här kommer vi presentera dagens kvinnosak ur medlemmarnas samlingar. Och här kommer Petra Bauers konstverk Kvinnor i kamp sättas upp.
Lina Thomsgård far runt i rummet och gestikulerar hur hon har tänkt sig, visar skisser på invigningsstationer och böckerna de lagt fram på fönsterkarmen. "Vår rättmätiga plats", "History unfolds" och "Vi är romer" är några av titlarna.
Lokalen är liten, endast 28 kvadrat, men tanken är att den bara ska användas under invigningen och att museet sen ska ta form ute på gatorna.
Innovativ form på museet
Museet är alltså inte bundet till en fast byggnad, utan kommer dyka upp på lite olika ställen i stan, den 8:e mars på Kulturhuset som utställningen "Kvarterets kvinnor".
– Halva mänskligheten kan inte rymmas innanför fyra väggar, förklarar Lina Thomsgård.
Hon berättar vidare att ett av museets syften är att rota debatten i samhället och föra den framåt.
– Vi vill bidra till ett kunskapsutbyte som faktiskt tar oss framåt och inte bara befäster polarisering. Hur vi har hamnat där vi är idag. Det känns som sån kunskap behövs som bakgrund i debatten så det inte hela tiden blir det här att uppfinna hjulet igen.
Invigningen på Hökens gata blir ett tillfälle för stockholmarna att komma och träffa museets grundare och få sig en teaser.
Hela programmet för invigningen finns på museets hemsida. Där finns också ett stort kalendarium där föreningen samlar allt som har med kvinnohistoria att göra som händer i stan. Alltifrån bokcirklar till sådant som befintliga museum anordnar.
– Jag tror det kommer bli fantastiskt.
Förväntansfull. Lina Thomsgård hänger upp flaggan utanför söderlokalen. Foto: Sacharias Källdén
Museét i praktiken
Muséet utgörs av en ideell förening och är ett samarbete mellan 23 intressenter, däribland Nordiska museet, Kulturhuset, Trädgården och Södra teatern.
Invigningen startar den 1 mars klockan 13:00 på Hökens gata 11 och pågår en månad.
Museet kommer dyka upp i olika skepnader runtom i Stockholm. Bland annat ska man ha stadsvandringar, samtal, föreläsningar och workshops.


Stockholms Kvinnohistoriska

År 2012 motionerade vänsterpartistiska kommunpolitikern Ann Mari Engel om inrättandet av ett kvinnohistoriskt museum i Stockholm.


Stockholms Kvinnohistoriska

År 2012 motionerade vänsterpartistiska kommunpolitikern Ann Mari Engel om inrättandet av ett kvinnohistoriskt museum i Stockholm. Motionen avslogs då men frågan väcktes igen efter valet 2014.


Stockholms Kvinnohistoriska

Museet drivs som ideell förening med ett tjugotal kulturinstitutioner och andra organisationer som institutionella medlemmar. I juni 2020 hade museet fem anställda. Chef är Lina Thomsgård.

Under invigningsmånaden i mars 2019 arrangerade museet ett antal programpunkter i en tillfällig lokal på Hökens gata. Därefter har museet fortsatt bedriva programverksamhet i olika former, till exempel wikipediaskrivstugor, en författarmiddag på bokmässan och en serie poddavsnitt om ”kvinnans plats”.

Hösten 2020 publicerade de en bok (Kvinnosaker) tillsammans med Albert Bonniers förlag och forskaren Karin Carlsson om kvinnohistoria genom olika föremål

Hösten 2020 publicerade de en bok (Kvinnosaker) tillsammans med Albert Bonniers förlag och forskaren Karin Carlsson om kvinnohistoria genom olika föremål.

Ett sekel av kvinnohistoria blir berättat genom boken Kvinnosaker som kommer ut i handeln den 20 oktober. Boken är ett samarbete mellan Stockholms Kvinnohistoriska och Bonnierförlagen, författad av historikern Karin Carlsson.
– Med boken är vi med och lyfter föremål och saker som varit centrala och gör kunskapen tillgänglig för fler. Det är i grunden en fråga om mänskliga rättigheter och demokrati. Alla saker bär på flera berättelser, men de kända handlar sällan om kvinnor trots att kvinnorna utgör halva mänskligheten. Tillsammans kan kvinnosakerna ge nya perspektiv på vår historia och uppmuntra oss att ställa fler frågor.
Lina Thomsgård, chef Stockholms Kvinnohistoriska
Med sin unika kunskap och ett gediget forskningsarbete lyfter Carlsson fram föremål som inneburit stora framsteg eller viktiga landvinningar för kvinnor. I boken går det att läsa om den provocerande cykeln, byxkjolen för kvinnliga poliser, Ester Blenda Nordströms cigarett och mycket mer – allt livfullt illustrerat av Amanda Berglund.
– Jag har velat se vad dessa föremål kan berätta om kvinnors liv och erfarenheter genom historien. Det känns faktiskt aningens trist att boken är klar och att jag inte längre har projektet framför mig. Processen har nämligen varit full av överraskningar, detta trots att jag redan innan hade en hel del kunskap kvinnors över tid föränderliga livsvillkor. Nu hoppas jag att läsaren kan få samma känsla som jag haft under arbetets gång.
Karin Carlsson, författare till Kvinnosaker
Att göra boken tillsammans med just oss på Stockholms Kvinnohistoriska är någonting som förlaget är stolt över.
– Jag har länge velat göra någonting tillsammans med Stockholms Kvinnohistoriska, vars verksamhet jag följt sedan starten, och när det visade sig att vi hade lite liknande tankar och bokidéer var det lätt och roligt att gå vidare. Deras arbete är otroligt viktigt. Och med medlemmar som museer, arkiv, akademikerföreningar, historiker och kulturaktörer har de ett nätverk som är oöverträffat.
Kerstin Almegård, förläggare Bonnierförlagen
Kvinnosaker utkommer 20 oktober.
Mer information:
Marie Björk • presskontakt på Bonnierförlagen • marie.bjork@bonnierforlagen.se • +46 76 542 79 70


Stockholms Kvinnohistoriska

Museet drivs som ideell förening med ett tjugotal kulturinstitutioner och andra organisationer som institutionella medlemmar. I juni 2020 hade museet fem anställda. Chef är Lina Thomsgård.


Stockholms Kvinnohistoriska


Stockholms Kvinnohistoriska

Museet drivs som ideell förening med ett tjugotal kulturinstitutioner och andra organisationer som institutionella medlemmar. I juni 2020 hade museet fem anställda. Chef är Lina Thomsgård.

Under invigningsmånaden i mars 2019 arrangerade museet ett antal programpunkter i en tillfällig lokal på Hökens gata. Därefter har museet fortsatt bedriva programverksamhet i olika former, till exempel wikipediaskrivstugor, en författarmiddag på bokmässan och en serie poddavsnitt om ”kvinnans plats”.


Jungfrudansen, Solna

miniatyr|stående=1.4|Vägvisare till bostadsområdet "Jungfrudansen".
Jungfrudansen är namnet på en gata, ett bostadsområde med kulturhistoriskt värdefulla byggnader från miljonprogrammet och en tidigare festplats i stadsdelen Huvudsta i Solna kommun. Vid Jungfrudansen låg Huvudsta stenbrott.

miniatyr|Det stora raset i Jungfrudansen, 1867.

Mellan 1917 och 1968 låg här fröken Anna Erikssons konditori och ”Café Alphyddan” (senare kiosk).

Här bjöd Näcken upp till dans
För de flesta Solnabor är Jungfrudansen bara en adress – men platsen har också en lång historia som stenbrott och festplats.
- Nyheter
- Publicerad 01:15, 25 sep 2016
Den medborgerliga skötsamheten kunde kanske frestas till snedsprång.
Jungfrudansen som namn finns det olika förklaringar till. I västra Finland, byarna kring Vasa, kallade man vissa stensättningar för Jungfrudanser. Dessa var i form av labyrinter, där jungfrun hade svårt att ta sig ut från.
I den svenska mera romantiska förklaringen hade ett fästfolk stämt möte vid en skogsbevuxen udde i Ulvsundasjön. Flickan, belyst av den nedåtgående solens strålar, stod redan på udden och kastade förväntansfulla blickar åt backarna vid Alby där fästmannen skulle komma.
Då fästmannen närmade sig mötesplatsen tyckte han sig se att hela udden plötsligt försvann ner i Näckens rike. Han trodde han såg i syne och gnuggade sina ögon, men det hjälpte föga. Hela udden med berg, träd, mark och den unga fästmön dansade ner i en sista dans uti Ulvsundasjöns mörka vatten. Vågorna slog hårt i det virvlande vattnet, men helt plötsligt blev det kav lugnt. Allt var borta.
Sedan denna tid, då en jungfru dansade ner i dödens kalla famn, har platsen kallats för Jungfrudansen.
Det stora stenbrottet var aktivt under 1800-talets senare del. Där slet fångar från Långholmen med att hugga granit, som man sedan använde till bland annat bygget av Riksdagshuset och Nordiska museet.
1867 inträffade ”Det stora raset” i Jungfrudansen. Ett stort antal tunnland rullade ut i Ulvsundasjön. Här skapades den yta som vi dag kallar Jungfrudansen. Det blev en festplats med dansbana och servering. Redan 1917 fanns det en servering. Denna togs över 1923 av en Fröken Anna Eriksson från Birkagatan.
Här undfägnade hon både hungriga och törstiga sommarflanörer i sitt lilla konditori vid strandkanten. Detta konditori blev senare en kiosk, med en minigolfbana. Hon blev allmänt omtyckt bland de besökare som hittat hit.
Festplatsen hade en mycket populär dansbana som tyvärr fick stänga 1941. Orsaken var att ordningsmakten ansåg att undanskymda Jungfrudansen inte var lämpligt som festplats. Den medborgerliga skötsamheten kunde kanske frestas till snedsprång i de lummiga buskarna – och somliga ville säkert även sig svalka med annat än läskedrycker efter en svängom på dansgolvet.
1968 var året då Fröken Anna Eriksson fick stänga sin kiosk. Solna kommun ville inte förlänga utskänkningstillståndet. Orsaken sades vara att utbyggnaden av det nya Huvudsta hade börjat och då passade inte Fröken Erikssons kiosk in i miljön.
Även hälsovårdsnämnden hade synpunkter på serveringsbyggnadens beskaffenhet. Fröken Eriksson erbjöds ett avgångsvederlag för sin långa verksamhet i Jungfrudansen. Hon ville ha 15 000 kronor, men fick 10 000 kronor. I dagens penningvärde cirka 90 000 kronor. Snålt!
Idag används platsen för rekreation och solbad. Familjer med egen matsäck och barn som leker och spelar fotboll. En och annan modig vågar kanske ta sig ett dopp i Ulvsundasjöns ännu mörka vatten.
Men se upp för Näcken, som kanske bjuder upp till en sista Jungfrudans.


Jungfrudansen, Solna

miniatyr|Det stora raset i Jungfrudansen, 1867.
Den 26 november 1867 inträffade ett stort jordskred vid Jungfrudansen och drygt två tunnland mark försvann ut i Ulvsundasjön. Vid den tiden låg här Huvudsta stenbrott och stora mängder huggen gat- och kantsten beställda till Stockholms gator gick förlorade, likaså två bryggor av sten och en "dyrbar" lyftkran. Ägaren Johan Adolf Berg drabbades ekonomiskt och Dagens Nyheter konstaterade att allt var "oassureradt" (icke försäkrat).Ymer / Årgång 10 (1890): Om jordskredet i Jungfrudansen.

På den plana yta som skapades av raset anordnades sedermera en festplats med dansbana och servering, kallad ”Jungfrudansen”. Dansbanan hade tak så att man kunde dansa vid dåligt väder. Den hade hämtats från Södermalm 1924 eller 1925. Området var inte inhägnat och man betalade inte heller entré, däremot kostade varje dans några ören.


Jungfrudansen, Solna

miniatyr|Det stora raset i Jungfrudansen, 1867.
Den 26 november 1867 inträffade ett stort jordskred vid Jungfrudansen och drygt två tunnland mark försvann ut i Ulvsundasjön. Vid den tiden låg här Huvudsta stenbrott och stora mängder huggen gat- och kantsten beställda till Stockholms gator gick förlorade, likaså två bryggor av sten och en "dyrbar" lyftkran. Ägaren Johan Adolf Berg drabbades ekonomiskt och Dagens Nyheter konstaterade att allt var "oassureradt" (icke försäkrat).Ymer / Årgång 10 (1890): Om jordskredet i Jungfrudansen.

På den plana yta som skapades av raset anordnades sedermera en festplats med dansbana och servering, kallad ”Jungfrudansen”. Dansbanan hade tak så att man kunde dansa vid dåligt väder. Den hade hämtats från Södermalm 1924 eller 1925. Området var inte inhägnat och man betalade inte heller entré, däremot kostade varje dans några ören.

Under några år i slutet av 1920-talet gick en båt med danssugna stockholmare från Stockholms stadshus via Karlbergskanalen till Jungfrudansen i Huvudsta där man lade till några timmar på lördagskvällarna. Efter dansens slut kunde man sedan ta samma båt tillbaka in till staden.Solna stads bildarkiv: Jungfrudansens festplats. Det 46 meter höga berget ovanför var ett omtyckt utflyktsmål, härifrån hade man vidsträckt utsikt över Ulvsundasjön.


Munskydd under covid-19-pandemin

thumb|Munskyddslagar i olika länder den 19 December 2020
miniatyr| Tsai Ing-wen, Republiken Kinas president, i ett munskydd.
miniatyr|thumbtime=1|Informationsfilm från Världshälsoorganisationen om munskydd.
thumb|Munskyddsanvändare i Stockholm i december 2020.
thumb|Munskyddsförsäljning i en  butik i Stockholm 2021.
Under covid-19-pandemin har munskydd tidvis rekommenderats eller krävts i olika länder, i syfte att minska spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Forskare har varit oeniga om effekterna av denna åtgärd, eftersom munskydd kan ge en falsk trygghet och minska människors tendens att hålla avstånd. I november 2021 framkom emellertid att 72 internationella undersökningar visar att munskydd minskar risken för covidsmitta med 53%,  medan att hålla avstånd bara minskar risken med 25%.

Varje land fattar sitt eget beslut om munskydd ska vara obligatoriskt, rekommenderat eller frivilligt, och många har avskaffat krav eller rekommendation om munskydd. Det kan exempelvis vara obligatoriskt eller rekommenderat i särskilda miljöer, situationer eller på vissa platser. I en del länder är det även straffbart att inte använda munskydd på vissa offentliga platser.

Folkhälsomyndigheten i Sverige rekommanderade inledningsvis inte  munskydd i samhället.

Därefter har vissa regioner i Sverige infört tillfälliga striktare rekommendationer, exempelvis munskydd vid resande med kollektivtrafik alla tider samt i offentliga inomhusmiljöer där man vistas länge och det är svårt att hålla avstånd till andra. Folkhälsoinstitutets allmänna rekommendation om munskydd inom kollektivtrafiken under specificerad rusningstid upphörde från och med den 1 juli 2021 med anledning av att massvaccineringen av befolkningen hade påbörjats och smittspridningen minskat.

Information på lättläst svenska om covid-19
Ta ansvar för att skydda dig själv och andra mot smittspridning
Alla har ett eget ansvar att skydda sig själva och andra mot spridning av covid-19.
Skydda dig med vaccination
Att vaccinera sig är det bästa sättet att undvika att bli allvarligt sjuk i covid-19.
Folkhälsomyndigheten rekommenderar att alla som är 12 år och äldre vaccinerar sig mot covid-19 (från den 1 november 2022 gäller rekommendationen från 18 år).
Folkhälsomyndigheten rekommenderar också en påfyllnadsdos (dos 3) till alla som är 18 år och äldre samt ytterligare påfyllnadsdoser till alla som är 65 år och äldre.
Påfyllnadsdoser rekommenderas till alla som är 18 år och äldre
På webbplatsen 1177.se kan du läsa om hur vaccinationen går till där du bor och när du kan få din påfyllnadsdos.
Så gör du för att vaccinera dig mot covid-19 (1177.se)
Stanna hemma om du är sjuk
Stanna hemma och undvik nära kontakt med andra om du är sjuk och har symtom som kan vara covid-19. Det gäller också om du har tagit ett självtest som är negativt.
Ring telefonnummer 1177 om du behöver hjälp med att bedöma dina symtom eller råd om var du kan söka vård.
Om du arbetar inom hälso- och sjukvården rekommenderas du att testa dig för covid-19. Detsamma gäller om du arbetar inom omsorgen med personer som har hög risk att bli allvarligt sjuka av covid-19.
Även patienter inom hälso- och sjukvården och vissa omsorgstagare rekommenderas testning.
På 1177.se finns information om hur testningen går till där du befinner dig.
- Stanna hemma om du är sjuk med symtom på covid-19
- Information till äldre och andra riskgrupper
- Information till gravida
- Information till barn och ungdomar
- Symtom på covid-19
- Testning för covid-19
Särskilda rekommendationer för att skydda dig som är ovaccinerad
Om du är vuxen och inte har vaccinerat dig bör du vara särskilt försiktig. Det innebär att du bör undvika trängsel och stora folksamlingar inomhus. Ovaccinerade som tillhör en medicinsk riskgrupp löper större risk att bli allvarligt sjuka. Risken för allvarlig sjukdom ökar även med stigande ålder.


Munskydd under covid-19-pandemin

Folkhälsomyndigheten i Sverige rekommanderade inledningsvis inte  munskydd i samhället. Anledningen är att kunskapen om hur munskydd påverkar smittspridningen är osäker, enligt omyndigheten. De anser att det finns en risk att befolkningen sätter för stark tilltro till munskyddet och ignorerar andra rekommendationer som att stanna hemma vid symptom, hålla god handhygien och hålla distans till andra. Folkhälsomyndigheten har också talat om att munskydd kan leda till ökad smittspridning via händerna till följd av handkontakt med munskyddet. Däremot menar Folkhälsomyndigheten att det kan finnas enskilda situationer på regional eller nationell nivå där det kan vara av värde att använda munskydd som komplement till övriga rekommendationer.


Munskydd under covid-19-pandemin

Folkhälsomyndigheten i Sverige rekommanderade inledningsvis inte  munskydd i samhället. Anledningen är att kunskapen om hur munskydd påverkar smittspridningen är osäker, enligt omyndigheten. De anser att det finns en risk att befolkningen sätter för stark tilltro till munskyddet och ignorerar andra rekommendationer som att stanna hemma vid symptom, hålla god handhygien och hålla distans till andra. Folkhälsomyndigheten har också talat om att munskydd kan leda till ökad smittspridning via händerna till följd av handkontakt med munskyddet. Däremot menar Folkhälsomyndigheten att det kan finnas enskilda situationer på regional eller nationell nivå där det kan vara av värde att använda munskydd som komplement till övriga rekommendationer.

Den 18 december 2020 förannonserade Folkmyndigheten via ett pressmeddelande att rekommendationerna för munskydd skulle uppdateras och träda i kraft den 7 januari 2021.


Munskydd under covid-19-pandemin

Folkhälsomyndigheten i Sverige rekommanderade inledningsvis inte  munskydd i samhället. Anledningen är att kunskapen om hur munskydd påverkar smittspridningen är osäker, enligt omyndigheten. De anser att det finns en risk att befolkningen sätter för stark tilltro till munskyddet och ignorerar andra rekommendationer som att stanna hemma vid symptom, hålla god handhygien och hålla distans till andra. Folkhälsomyndigheten har också talat om att munskydd kan leda till ökad smittspridning via händerna till följd av handkontakt med munskyddet. Däremot menar Folkhälsomyndigheten att det kan finnas enskilda situationer på regional eller nationell nivå där det kan vara av värde att använda munskydd som komplement till övriga rekommendationer.

Den 18 december 2020 förannonserade Folkmyndigheten via ett pressmeddelande att rekommendationerna för munskydd skulle uppdateras och träda i kraft den 7 januari 2021. Den 30 december 2020 meddelade Folkmyndigheten att munskydd från och med den 7 januari och tills vidare skulle rekommenderas i kollektivtrafiken i Sverige under rusningstid på vardagar klockan 7–9 samt 16–18 för personer födda 2004 eller tidigare. Folkhälsomyndigheten ansåg att resenärerna hade det största ansvaret för att ha med sig munskydd, men också att företag som driver kollektivtrafik i Sverige kostnadsfritt skulle erbjuda munskydd till de resenärer som inte hade med sig ett sådant.


Munskydd under covid-19-pandemin

Folkhälsomyndigheten i Sverige rekommanderade inledningsvis inte  munskydd i samhället. Anledningen är att kunskapen om hur munskydd påverkar smittspridningen är osäker, enligt omyndigheten. De anser att det finns en risk att befolkningen sätter för stark tilltro till munskyddet och ignorerar andra rekommendationer som att stanna hemma vid symptom, hålla god handhygien och hålla distans till andra. Folkhälsomyndigheten har också talat om att munskydd kan leda till ökad smittspridning via händerna till följd av handkontakt med munskyddet. Däremot menar Folkhälsomyndigheten att det kan finnas enskilda situationer på regional eller nationell nivå där det kan vara av värde att använda munskydd som komplement till övriga rekommendationer.

Den 18 december 2020 förannonserade Folkmyndigheten via ett pressmeddelande att rekommendationerna för munskydd skulle uppdateras och träda i kraft den 7 januari 2021. Den 30 december 2020 meddelade Folkmyndigheten att munskydd från och med den 7 januari och tills vidare skulle rekommenderas i kollektivtrafiken i Sverige under rusningstid på vardagar klockan 7–9 samt 16–18 för personer födda 2004 eller tidigare. Folkhälsomyndigheten ansåg att resenärerna hade det största ansvaret för att ha med sig munskydd, men också att företag som driver kollektivtrafik i Sverige kostnadsfritt skulle erbjuda munskydd till de resenärer som inte hade med sig ett sådant. Företagen förväntades även upplysa resenärerna om att och hur munskydden ska användas och hur förbrukade sådana ska hanteras.


Munskydd under covid-19-pandemin

Folkhälsomyndigheten i Sverige rekommanderade inledningsvis inte  munskydd i samhället. Anledningen är att kunskapen om hur munskydd påverkar smittspridningen är osäker, enligt omyndigheten. De anser att det finns en risk att befolkningen sätter för stark tilltro till munskyddet och ignorerar andra rekommendationer som att stanna hemma vid symptom, hålla god handhygien och hålla distans till andra. Folkhälsomyndigheten har också talat om att munskydd kan leda till ökad smittspridning via händerna till följd av handkontakt med munskyddet. Däremot menar Folkhälsomyndigheten att det kan finnas enskilda situationer på regional eller nationell nivå där det kan vara av värde att använda munskydd som komplement till övriga rekommendationer.

Den 18 december 2020 förannonserade Folkmyndigheten via ett pressmeddelande att rekommendationerna för munskydd skulle uppdateras och träda i kraft den 7 januari 2021. Den 30 december 2020 meddelade Folkmyndigheten att munskydd från och med den 7 januari och tills vidare skulle rekommenderas i kollektivtrafiken i Sverige under rusningstid på vardagar klockan 7–9 samt 16–18 för personer födda 2004 eller tidigare. Folkhälsomyndigheten ansåg att resenärerna hade det största ansvaret för att ha med sig munskydd, men också att företag som driver kollektivtrafik i Sverige kostnadsfritt skulle erbjuda munskydd till de resenärer som inte hade med sig ett sådant. Företagen förväntades även upplysa resenärerna om att och hur munskydden ska användas och hur förbrukade sådana ska hanteras. Samma dag kom även en vägledning om användning av munskydd utöver vården och omsorgen.


Mia Horn af Rantzien

Mia (Marie) Horn af Rantzien, född 9 oktober 1953 i Stockholm, är en svensk nationalekonom och diplomat. Hon är sedan 2012 VD för SNS (Studieförbundet Näringsliv och Samhälle).

Efter avslutad diplomatutbildning vid UD tjänstgjorde hon fyra år vid svenska ambassaden i Hanoi 1978–1982. Därefter följde tjänstgöring vid FN-enheten på UD i Stockholm 1982–1984 och på Sida 1984–1985. Efter forskarutbildningen 1986–1994 utsågs Mia Horn af Rantzien till chefsekonom på UD 1994. 1996 fick hon uppdrag att som minister på svenska representationen i Genève vara Sveriges styrelserepresentant i ett antal FN-organisationer, bl.a. ILO, UNCTAD och ECE 1996–2000.

År 2000 utsågs hon till huvudsekreterare för den parlamentariska utredningen om Sveriges politik för global utveckling Globkom-utredningenhttps://www.regeringen.se/49c824/contentassets/0ace3d975faf42d1b74d235ff7649a46/en-ny-svensk-politik-for-global-utveckling Utredningens förslag utmynnade i PGU (Sveriges politik för global utveckling), som sedan 2002 är en del av svensk utrikespolitikhttps://concord.se/riksdagsseminarium-tio-ar-med-sveriges-politik-for-global-utveckling.

År 2002 utsågs Mia Horn af Rantzien till Sveriges första CSR-ambassadörhttps://www.svd.se/ambassador-for-global-moralHorn af Rantzien, Mia, 2003, "Företagens sociala ansvar - den internationella utvecklingen i ett svenskt perspektiv", i Magnusson, Å. (red.), Det globala ansvaret, Ekerlid förlag., och chef för Globalt Ansvar, ett statsministerinitiativ för hållbart företagande, baserat på förslag i Globkom-utredningen. Därefter blev hon år 2004 Sveriges WTO-ambassadör med stationering i Genève. Där valdes hon till ordförande för WTO:s Enhanced Integrated Framework Steering Committe 2005–2007 och till ordförande för WTO Aid for Trade Task Forcehttps://www.tradeforum.org/Aid-for-Trade-A-Wider-Scope/WTO Aid for Trade Task Force Aid for Trade at a Glance (OECD/WTO)  2006.[https://www.wilsoncenter.org/event/live-webcast-aid-for-trade-prospects-for-the-future . Hon var även ordförande för Belarus anslutningsförhandlingar till Världshandelsorganisationen WTO under perioden 2005–2009.

År 2007 utsågs Mia Horn af Rantzien till Havsmiljöambassadörhttps://www.svd.se/ny-miljoambassador-utsedd och därefter till ställföreträdande generaldirektör och policychef för Sidahttp://www.mynewsdesk.com/se/pressreleases/mia-horn-af-rantzien-ny-staellfoeretraedande-generaldirektoer-paa-sida-199393 för att 2010 ta uppdraget som ambassadör för Näringsliv och Utveckling vid UD. År 2012 tillträdde hon som VD för SNShttps://www.civilekonomen.se/motet/fran-ud-till-maktiga-tankesmedjan-sns/https://weekend.di.se/intervjuer/pa-barrikaderna-i-kampen-mot-faktaresistens

År 2007 utsågs Mia Horn af Rantzien till Havsmiljöambassadör och därefter till ställföreträdande generaldirektör och policychef för Sida för att 2010 ta uppdraget som ambassadör för Näringsliv och Utveckling vid UD. År 2012 tillträdde hon som VD för SNS


Mia Horn af Rantzien


Jakten på en mördare (2020)

Jakten på en mördare är en svensk deckare/polisserie från 2020 med bland andra Anders Beckman, Lotten Roos och Magnus Schmitz. Serien är en miniserie i sex delar.

Serien bygger på det omtalade Helénmordet 1989, där den tioåriga Helén Nilsson i Hörby blev mördad på ett sadistiskt sätt. Jakten på en mördare berättar historien om den spaningsgrupp med Per-Åke Åkesson i spetsen som löste flera kvinnomord i nordöstra Skåne och till slut även det till synes olösbara fallet med Helén. Serien bygger på Tobias Barkmans reportagebok med samma namn.

Serien hade premiär i Sveriges Television 2020.
Mottagande
I Aftonbladet beskrevs serien som "stark, obehaglig och tragisk", där "ett stycke verklig modern svensk kriminalhistoria skildras sobert och metodiskt", med en ton som är "återhållen, vemodig och respektfull"

Serien hade premiär i Sveriges Television 2020. Mottagande I Aftonbladet beskrevs serien som "stark, obehaglig och tragisk", där "ett stycke verklig modern svensk kriminalhistoria skildras sobert och metodiskt", med en ton som är "återhållen, vemodig och respektfull".

Obehaglig och tragisk skånsk mördarjakt
Så bra är Mikael Marcimains SVT-serie om Helénmordet
TV-RECENSION Skånska mord, män som hatar kvinnor, social misär – och outtröttliga poliser.
Mikael Marcimains ”Jakten på en mördare” är stark och tragisk både som kriminalare och svenskt tidsdokument.
Jakten på en mördare
SVT
Sex delar
Av Helene Lindholm och Lotta Erikson, med bl a Anders Beckman, Lotten Roos, Håkan Bengtsson, Rasmus Troedsson, Lars Schilken, Magnus Schmitz.
KRIMINALDRAMA Barnamord, kvinnohat, prostitution, social misär, själsliga avgrundsdjup och, som någon karaktär vid något tillfälle ungefär uttrycker sig, ett Skåne med en pedofil i varenda buske.
SVT:s ”Jakten på en mördare” – regisserad av Mikael Marcimain och skriven av Helene Lindholm och Lotta Erikson efter Tobias Barkmans reportagebok – är en stark, obehaglig och tragisk serie som skulle kunna beskrivas som en svensk motsvarighet till ”Mindhunter”, men framför allt har mycket gemensamt med Marcimains egen ”Lasermannen” från 2005. Ett (i det här fallet ganska långt) kapitel verklig modern svensk kriminalhistoria skildras sobert och metodiskt, samtidigt som en bild av ett Sverige i förändring – 90-talskrisande och med bedrövliga miljöer, trasiga människor och växande skuggsidor – målas upp.
Serien tar avstamp i och handlar främst om utredningen av det sadistiska sexualmordet på tioåriga Helén Nilsson i Hörby 1989, som inte klarades upp förrän 2004. Men även flera andra kvinnomord i regionen, som spaningsgruppen vid Kristianstadpolisen löste under tiden, tas upp.
Anders Beckman står i centrum som utredningsledaren Per-Åke Åkesson, som trots att han motarbetas av sin egen chef och blir ett sorts byråkratiskt offer för en organisation under omstrukturering, där eviga blanketter och små lappar med ”värdeord” börjar tränga undan själva polisarbetet, enträget jobbar vidare.
Lotten Roos gör en annan stor roll som förhörsledaren Monica Olhed, och Håkan Bengtsson en tredje som Erik Johansson; en uppdiktad person som får representera de flera olika poliser som i verkligheten jobbade i gruppen.
Ingen av skådespelarna är påträngande känd, även om de flesta nog känner igen Rasmus Troedsson, som spelar inkompetent och omedgörlig chef, som ”Bellan” från ”Vår tid är nu”. Nästan alla talar skånska, och känslan är mycket autentisk. Tonen återhållen, vemodig och respektfull.
En svensk serie du måste se.
”Jakten på en mördare” har premiär i SVT den 15 november.
Följ TV-Koll på Facebook för full koll på allt inom tv


Jakten på en mördare (2020)


Jakten på en mördare (2020)

Serien bygger på det omtalade Helénmordet 1989, där den tioåriga Helén Nilsson i Hörby blev mördad på ett sadistiskt sätt.


Fotbollsallsvenskan 2021

Fotbollsallsvenskan 2021 var den 97:e säsongen av Allsvenskan sedan starten 1924 och är Sveriges högsta division i fotboll 2021. Malmö FF blev svenska mästare i den sista omgången, vilket var klubbens 22:a SM-titel.

Den 22 december 2020 meddelade Svenska Fotbollförbundet att de första matcherna spelas helgen den 10–11 april 2021, och serien avslutas söndagen den 5 december samma år. Mats Enquist, Generalsekreterare hos Svensk Elitfotboll, meddelade samma dag i en kommentar till Fotbollskanalen att man planerat spela åtta av omgångar före EM 2020 och 22 efter.

Den 14 januari 2021 stod spelordningen och spelschemat klart. Anledningen till att det inte är ett normalt schema är på grund av pandemin som gjort att det under 2020 endast var 300 supportrar på läktaren under hela säsongen. När man nu planerar säsongsinledning är det i förhoppning att återigen kunna släppa in publik till matcherna.

Publikrestriktionerna lättades upp per den 1 juni, och återigen den 1 juli, vilket kunde tillämpas efter sommaruppehållet. Lättnaderna innebar att en publik på  sittande åskådare "per sektion" tilläts. Hur detta tillämpades berodde på arenornas storlek och utformning. Restriktionerna lättades ytterligare, och deltagartaken togs bort, per den 29 september

Hur detta tillämpades berodde på arenornas storlek och utformning. Restriktionerna lättades ytterligare, och deltagartaken togs bort, per den 29 september.


Fotbollsallsvenskan 2021


Fotbollsallsvenskan 2021

Den 22 december 2020 meddelade Svenska Fotbollförbundet att de första matcherna spelas helgen den 10–11 april 2021, och serien avslutas söndagen den 5 december samma år. Mats Enquist, Generalsekreterare hos Svensk Elitfotboll, meddelade samma dag i en kommentar till Fotbollskanalen att man planerat spela åtta av omgångar före EM 2020 och 22 efter.


Fotbollsallsvenskan 2021

Den 22 december 2020 meddelade Svenska Fotbollförbundet att de första matcherna spelas helgen den 10–11 april 2021, och serien avslutas söndagen den 5 december samma år. Mats Enquist, Generalsekreterare hos Svensk Elitfotboll, meddelade samma dag i en kommentar till Fotbollskanalen att man planerat spela åtta av omgångar före EM 2020 och 22 efter.

Den 14 januari 2021 stod spelordningen och spelschemat klart. Anledningen till att det inte är ett normalt schema är på grund av pandemin som gjort att det under 2020 endast var 300 supportrar på läktaren under hela säsongen. När man nu planerar säsongsinledning är det i förhoppning att återigen kunna släppa in publik till matcherna.


Fotbollsallsvenskan 2021

Detta är inte en komplett lista över spelarförändringar. Endast ett urval uppmärksammade fall har tagits med.
I mars meddelar IFK Göteborg att Marek Hamsik har skrivit på ett korttidsavtal fram till sommaren, för att hålla sig i form inför EM. Hamsik tillhörde IFK fram till sommaruppehållet, och gick den 1 juli till Trabzonspor.
Marcus Berg återvände till IFK Göteborg under sommaren, efter 14 år i utländska klubbar.
AIK:s lagkapten Henok Goitom avslutar sin karriär efter säsongen. I sin avslutningsmatch gjorde han sitt 100:e mål för klubben på övertid

Marcus Berg återvände till IFK Göteborg under sommaren, efter 14 år i utländska klubbar. AIK:s lagkapten Henok Goitom avslutar sin karriär efter säsongen. I sin avslutningsmatch gjorde han sitt 100:e mål för klubben på övertid.

Henok Goitom har gjort sin sista match i AIK. Innan avspark mot Sirius hyllades han med ett tifo. En målning av forwarden med Lennart Johanssons Pokal i händerna. Sedan kom han in i den andra halvleken till ett stort jubel - och på övertid gjorde han sitt 100:e mål i AIK-tröjan.
- Jag har pratat med "Seb" (Larsson) om det i några matcher och han har sagt att varje gång han får bollen så ska han titta mot mig. Nu blir det ett perfekt avslut. Jag tror att många var stressade över att jag inte skulle göra det hundrade målet, och så går tiden, säger han efter matchen.
Hur känner du när bollen går in i mål?
- Det är som det där bläcket man har och jag skriver sista raden på en bok. Och bläcket har precis tagit slut och det står "100" som sista textrad. Jag tror att det är ett perfekt avslut att få göra det framför Norra stå och att alla har väntat så länge.
Det var inte bara mycket känslor för huvudpersonen, utan även för lagkamrater och tränare.
- Det är inte ofta jag blir tårögd, men helskotta… det var svårt att hålla tillbaka känslorna där. En magisk avslutning. Han har haft en karriär som folk bara kan drömma om. Det är inte många som får uppleva de sakerna han upplevt, säger Bartosz Grzelak och fortsätter:
- Ni vet alla att Henok inte startade varenda match i år men han har minsann varit den första som försökt hjälpa laget på alla matchförberedande träningar. Han har coachat och tagit hand om alla spelare. Jag kommer sakna Henok. Han är en otroligt varm och klok människa. Jag hoppas att jag får jobba nära honom i framtiden.
Vad sa Henok efter matchen när ni alla samlades i en ring?
- Han sa några väl valda ord som nog berörda oss alla.
Goitom höll inte bara ett tal för sina lagkamrater utan även för de 27 000 som samlats på läktarna.
Jag har sagt det sen dag ett, fast jag inte har en anknytning till AIK på det sättet, så har det känts som hemma. Jag ska så gott som jag kan förmedla till spelare som tvekar lite på att komma till AIK. Jag ska säga till dem: "Kommer du till AIK så kommer du till himlen på jorden". Tack för alla de här åren, ett perfekt avslut!
Nu börjar nästa kapitel för Goitom. Som assisterande tränare i AIK:s U19-lag. Och kanske blir det nya framgångar där?
- Jag är väldigt glad för Henoks skull. Att han fick sitt göra 100:e mål och runda av med det. Det är som hans fru sa: "Han är duktig på att skapa sagor". Nu skrev han ett fint slut på en saga, säger sportchefen Henrik Jurelius.


Fotbollsallsvenskan 2021

Detta är inte en komplett lista över spelarförändringar. Endast ett urval uppmärksammade fall har tagits med.


Fotbollsallsvenskan 2021

Tränarförändringar LagUtgående tränareAnledningDatumPosition i tabellenInkommande tränareDatumMjällby AIF Marcus LantzSlut på kontraktet6 december 2020.Försäsong Christian Järdler20 december 2020IK Sirius Henrik RydströmAvgick6 december 2020 Daniel Bäckström14 december 2020Kalmar FF Nanne BergstrandSlut på kontraktet15 december 2020 Henrik Rydström29 december 2020IFK Norrköping Jens GustafssonÖmsesidigt beslut19 december 2020 Rikard Norling23 december 2020BK Häcken Andreas AlmVärvad av Odense BK1 juni 202116:e Per-Mathias Høgmo12 juni 2021Örebro SK Axel KjällBefordrad till fotbollschef25 maj 202115:e Vítor Gazimba2 juni 2021IFK Göteborg Roland NilssonAvskedad2 juni 202110:e Mikael Stahre2 juni 2021Hammarby IF Stefan BillbornAvskedad11 juni 20218:e Milos Milojevic13 juni 2021Mjällby AIF Christian JärdlerAvskedad3 augusti 202115:e Anders Torstensson3 augusti 2021Östersunds FK Amir AzrafshanAvskedad2 september 202116:e Per Joar Hansen2 september 2021Örebro SK Vítor GazimbaAvskedad7 oktober 202115:e Marcus Lantz7 oktober 2021