final-lid-disam-match/mega-cliqa-0014.jsonl--Q3359231--Brott och kopplingar till brott-6--sv-0014-78

Nordiska motståndsrörelsen

Nordiska Motståndsrörelsen har flera gånger kopplats till politiskt motiverade grova våldsbrott, bland annat mord och annan brottslig verksamhet.

 År 1999 mördades syndikalisten Björn Söderberg. Söderberg var lagerarbetare och hade för tidningen Arbetaren avslöjat att Robert Vesterlund, som satt i den lokala styrelsen för Handelsanställdas förbund, var nazist. Detta ledde till att Vesterlund uteslöt ur Handels. Mordet utfördes av tre män med kopplingar till SMR.
 År 2004 dömdes före detta ledaren för Svenska Motståndsrörelsen, Klas Lund, till fyra månaders fängelse för olaga vapeninnehav. Han rymde från anstalten oktober 2004, men greps i Norge i mars 2005.Expo 23 mars 2005: Klas Lund gripen i Norge  Klas Lund är sedan tidigare dömd för dråp, rån och misshandel.SVT 15 maj 2009: Nazistgrupp firar 6 juni i Skellefteå
 År 2005 agerade SMR språkrör åt de nazister som vandaliserade HBT-restaurangen Torget under Stockholm Pride genom att publicera deras manifest och egna bilder på sin hemsida.RFSL och Expo 8 november 2005: Det homosexuella hotet mot den vita rasen – nazistisk och rasistisk homofobi på Internet
 SMR misstänktes av polisen ligga bakom misshandeln av ett antal studiecirkeldeltagare i ABF:s lokaler i Vimmerby, 12 mars 2006.ETC 19 mars 2006: Nazister attackerade socialistisk studiecirkel
 Sommaren 2006 dömdes ledaren för Svenska Motståndsrörelsen i Dalarna till villkorlig dom för två fall av vapenbrott och brott mot vapenlagen. Han var sedan tidigare dömd för rattfylleri. Samtidigt dömdes en annan man, med kopplingar till SMR, till villkorlig dom och dagsböter för två fall av vapenbrott, brott mot vapenlagen och dopningsbrott.Expo 11 juni 2006: Nazistledare dömd för vapenbrott
 I juli 2006 dömdes fyra aktivister från Svenska Motståndsrörelsen och Nationell Ungdom av Högsta domstolen för hets mot folkgrupp efter att ha delat ut flygblad på Staffansskolan i Söderhamn. Flygbladen kopplade bland annat ihop homosexualitet med pedofili.Expo och RFSL 8 november 2005: Det homosexuella hotet mot den vita rasen – nazistisk och rasistisk homofobi på Internet Högsta Domstolen 6 juli 2006: B 119-06
 År 2006 häktades SMR:s ledare Simon Lindberg misstänkt för misshandel efter att tumult uppstod när några aktivister från RFSL delade ut kondomer och Lindberg och andra nazister sökte upp dem i deras lokal. När fallet prövades i domstol gick rätten helt på åklagarens linje och Lindberg dömdes till tre månaders fängelse.
 Svenska motståndsrörelsen agerade språkrör åt den grupp som den 25 augusti 2007 angrep Ung Vänsters spelning i Farsta, där flera personer misshandlades grovt, genom att publicera ett pressmeddelande från gruppen på Nationellt motstånds hemsida.Stockholms Fria 27 augusti 2007: Blodig nazistattack mot antirasistisk konsert
 I september 2007 dömdes två män med kopplingar till Svenska Motståndsrörelsen till fängelse för en rad brott. Den ena dömdes till 2,5 års fängelse för misshandel, grov misshandel, olaga frihetsberövande, olaga tvång, olaga hot, stöld, försök till grov stöld, försök till rån, narkotikabrott, brott mot knivlagen, två fall av dopningsbrott samt vapenbrott. Han var sedan tidigare dömd för misshandel av två invandrare, ett brott han begick tillsammans med två personer från SMR och under en tid då han själv var medlem i SMR. Den andre mannen dömdes till två månaders fängelse för vapenbrott och framkallande av fara för annan, och var när brottet begick medlem i SMR.Expo 12 november 2007: Nazister dömda för flera grova våldsbrott
 I december 2007 dömdes en aktivist inom Svenska Motståndsrörelsen till två års fängelse för mordbrand, vapenbrott och skadegörelse.Expo 12 mars 2008: Häktade nazister tidigare dömda för vapenbrott
 Den 1 september 2007 skedde ett knivöverfall vid Slussen i Stockholm. Det var i samband med att Svenska motståndsrörelsen sålde sin tidning som bråk uppstod mellan dessa och antifascister. I tumultet blev en person knivstucken i nacken.Expo 25 oktober 2007: Nazist dömd för försök till mord  I december 2007 dömdes Niklas Frost, aktivist inom Svenska Motståndsrörelsen, av hovrätten till fem års fängelse för försök till dråp. Organisationen har senare bedrivit kampanj för att han ska friges. Frost hade flera år varit aktiv i organisationen och var sedan tidigare dömd för flera fall av misshandel, våld mot tjänsteman, olaga hot och hets mot folkgrupp.
 I samband med ett torgmöte i Brunnsparken i Göteborg den 28 september 2008 misshandlades fyra medlemmar ur Rättvisepartiet Socialisterna och en medlem ur Moderata Ungdomsförbundet av Svenska Motståndsrörelsen.
 I mars 2008 beslagtog polisen ett stort antal vapen och sprängämnen i vapengömmor på Värmdö och i Västerort. Tre män från SMR häktades, misstänkta för vapenbrott och förberedelse till allmänfarlig ödeläggelse.Svenska Dagbladet 11 mars 2008: Nazisters vapengömma sprängdExpo 12 mars 2008: Häktade nazister tidigare dömda för vapenbrott
 År 2009 hängde SMR ut 3 dömda pedofiler med fullständiga personuppgifter. De planerar även en hemsida, som Hitta.se, fast med pedofiler.
 År 2010 skrek SMR-medlemmar slagord på festivalen Piteå dansar och ler. Tumult uppstod då vakter som skulle hindra nazisterna fick mottaga sparkar. De övermannades dock och greps.
 År 2010 dömdes ansvarig utgivare för organisationens webbplats Patriot.nu för hets mot folkgrupp efter att det bland annat publicerats en bild med texten ”Håll Sverige rent” och en Davidsstjärna som kastades i en papperskorg.Stockholms tingsrätts dom 2010-06-16 i mål nr. B 714-09
 År 2011 dömdes ansvarig utgivare för Patriot.nu för hets mot folkgrupp med anledning av läsarkommentarer på webbplatsen.Svea hovrätts dom 2011-09-27 i mål nr. B 6080-11 (fastställde Stockholms tingsrätts dom 2011-06-15 i mål nr. B 15259-10)
 År 2012 dömdes ansvarig utgivare för Patriot.nu för hets mot folkgrupp med anledning av en läsarkommentar om att ”resa galgar” mot judar.Stockholms tingsrätts dom 2012-09-14 i mål nr. B 10692-11. Domen fastställdes av Svea hovrätt i dom 2013-03-22 i mål nr. B 8810-12
 År 2012 dömdes en person för ha mördat Joakim Karlsson i Vallentuna, en annan SMR-medlem är fortfarande efterlyst för mordet.
 År 2013 dömdes ansvarig utgivare för den nya webbplatsen Nordfront.se för en notis om en ”negerpappa” som stoppat sitt barn i en tvättmaskin, samt en läsarkommentar om att man inte ska ”ta avstånd från våld mot rasfrämlingar på svensk mark”.Örebro tingsrätts dom 2013-06-11 i mål nr. B 5574-12Petter Larsson, [http://www.aftonbladet.se/kultur/article16959534.ab "Negerpappa" fällde nazisajt], Aftonbladet 2013-06-14
 År 2013 inleddes flera förundersökningar mot Nordfront.se, angående hets mot folkgrupp och uppvigling – en angående 17 läsarkommentarerMedievärlden: JK inleder förundersökning om hets mot folkgrupp, 2013-08-27 och en angående 14 läsarkommentarer.Johannes Nesser, Ny förundersökning mot Nordfront, Journalisten 2013-07-18
 I december 2013 (se historia) gjorde ett 30-tal SMR-medlemmar en attack mot en antirasistisk demonstration i Kärrtorp med bland annat smällare, flaskor och knivar.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0014.jsonl--Q3359231--Brott och kopplingar till brott-6--sv-0014-79

Nordiska motståndsrörelsen

miniatyr|Nordiska motståndsrörelsens flagga.
miniatyr|350px|Nordiska motståndsrörelsen demonstrerar i Falun 2017.
Nordiska motståndsrörelsen, NMR (; ; ; ) är en nordisk våldsbejakande nynazistisk organisation. I Sverige är det också ett politiskt parti, i form av en parlamentarisk gren inom organisationen. Organisationen vill genom revolution skapa en totalitär nazistisk republik bestående av de nordiska länderna och eventuellt även de baltiska länderna.  Organisationen har flera gånger kopplats till politiskt motiverade grova våldsbrott, inklusive mord, bombningar, grov misshandel, tillverkning av egna vapen, och våld och dödshot mot judar, icke-vita, homosexuella och ideologiska motståndare.

Från och med juni 2016 finns det fyra grenar av Nordiska motståndsrörelsen; en svensk, en finsk, en norsk och en dansk. Dessa grenar var dessförinnan landsomfattande avdelningar såsom Svenska motståndsrörelsen. Den finska grenen förbjöds dock i november 2017."Tingsrätten förbjöd Nordiska motståndsrörelsen". Yle Nyheter. 30 november 2017. Läst 1 oktober 2018."Åbo hovrätt upplöser Nordiska motståndsrörelsen i Finland - "Jätteviktig milstolpe" säger professor". Yle Nyheter. 28 september 2018. Läst 1 oktober 2018. Förbudet vann laga kraft genom Högsta domstolens beslut i september 2020.

Organisationen är strikt hierarkisk, sluten och disciplinerad med en militär framtoning.Våldsam politisk extremism Organisationens ledare är Simon Lindberg, som av det oberoende forskningsinstitutet Counter Extremism Project har bedömts vara en av världens farligaste män och utgöra ett av de största hoten mot internationell säkerhet. Den övriga ledningen, ledningsrådet, består av Emil Hagberg (internationell talesman tillika samordnare för regionala ledare), Fredrik Vejdeland (politisk strateg och chefredaktör för organisationens nättidning Nordfront) och Pär Öberg (presstalesman för organisationen). Samtliga personer i ledningen är dömda för brott, däribland dråp, misshandel, våldsamt upplopp, brott mot knivlagen, hets mot folkgrupp, uppvigling, vapenbrott och brott mot lagen om brandfarliga och explosiva varor.

En majoritet av organisationens aktivister visade sig vid en granskning genomförd av Expo 2016 vara dömda för våldsbrott. Säkerhetspolisen har angett organisationen som den nazistgrupp som utgör det största hotet mot Sveriges inre säkerhet, och den bedöms vara en central aktör i vit makt-miljön. Organisationen har beskrivits som en terroristorganisation, och enligt forskaren Christer Mattsson är det en våldsam sekt som har flera likheter med jihadistiska terrorsekter. Enligt före detta medlemmar intervjuade av Svenska Dagbladet år 2017 blir de som försöker lämna organisationen hotade och förföljda av organisationen.

Nordiska Motståndsrörelsen har flera gånger kopplats till politiskt motiverade grova våldsbrott, bland annat mord och annan brottslig verksamhet.

 År 1999 mördades syndikalisten Björn Söderberg. Söderberg var lagerarbetare och hade för tidningen Arbetaren avslöjat att Robert Vesterlund, som satt i den lokala styrelsen för Handelsanställdas förbund, var nazist. Detta ledde till att Vesterlund uteslöt ur Handels. Mordet utfördes av tre män med kopplingar till SMR.
 År 2004 dömdes före detta ledaren för Svenska Motståndsrörelsen, Klas Lund, till fyra månaders fängelse för olaga vapeninnehav. Han rymde från anstalten oktober 2004, men greps i Norge i mars 2005.Expo 23 mars 2005: Klas Lund gripen i Norge  Klas Lund är sedan tidigare dömd för dråp, rån och misshandel.SVT 15 maj 2009: Nazistgrupp firar 6 juni i Skellefteå
 År 2005 agerade SMR språkrör åt de nazister som vandaliserade HBT-restaurangen Torget under Stockholm Pride genom att publicera deras manifest och egna bilder på sin hemsida.RFSL och Expo 8 november 2005: Det homosexuella hotet mot den vita rasen – nazistisk och rasistisk homofobi på Internet
 SMR misstänktes av polisen ligga bakom misshandeln av ett antal studiecirkeldeltagare i ABF:s lokaler i Vimmerby, 12 mars 2006.ETC 19 mars 2006: Nazister attackerade socialistisk studiecirkel
 Sommaren 2006 dömdes ledaren för Svenska Motståndsrörelsen i Dalarna till villkorlig dom för två fall av vapenbrott och brott mot vapenlagen. Han var sedan tidigare dömd för rattfylleri. Samtidigt dömdes en annan man, med kopplingar till SMR, till villkorlig dom och dagsböter för två fall av vapenbrott, brott mot vapenlagen och dopningsbrott.Expo 11 juni 2006: Nazistledare dömd för vapenbrott
 I juli 2006 dömdes fyra aktivister från Svenska Motståndsrörelsen och Nationell Ungdom av Högsta domstolen för hets mot folkgrupp efter att ha delat ut flygblad på Staffansskolan i Söderhamn. Flygbladen kopplade bland annat ihop homosexualitet med pedofili.Expo och RFSL 8 november 2005: Det homosexuella hotet mot den vita rasen – nazistisk och rasistisk homofobi på Internet Högsta Domstolen 6 juli 2006: B 119-06
 År 2006 häktades SMR:s ledare Simon Lindberg misstänkt för misshandel efter att tumult uppstod när några aktivister från RFSL delade ut kondomer och Lindberg och andra nazister sökte upp dem i deras lokal. När fallet prövades i domstol gick rätten helt på åklagarens linje och Lindberg dömdes till tre månaders fängelse.
 Svenska motståndsrörelsen agerade språkrör åt den grupp som den 25 augusti 2007 angrep Ung Vänsters spelning i Farsta, där flera personer misshandlades grovt, genom att publicera ett pressmeddelande från gruppen på Nationellt motstånds hemsida.Stockholms Fria 27 augusti 2007: Blodig nazistattack mot antirasistisk konsert
 I september 2007 dömdes två män med kopplingar till Svenska Motståndsrörelsen till fängelse för en rad brott. Den ena dömdes till 2,5 års fängelse för misshandel, grov misshandel, olaga frihetsberövande, olaga tvång, olaga hot, stöld, försök till grov stöld, försök till rån, narkotikabrott, brott mot knivlagen, två fall av dopningsbrott samt vapenbrott. Han var sedan tidigare dömd för misshandel av två invandrare, ett brott han begick tillsammans med två personer från SMR och under en tid då han själv var medlem i SMR. Den andre mannen dömdes till två månaders fängelse för vapenbrott och framkallande av fara för annan, och var när brottet begick medlem i SMR.Expo 12 november 2007: Nazister dömda för flera grova våldsbrott
 I december 2007 dömdes en aktivist inom Svenska Motståndsrörelsen till två års fängelse för mordbrand, vapenbrott och skadegörelse.Expo 12 mars 2008: Häktade nazister tidigare dömda för vapenbrott
 Den 1 september 2007 skedde ett knivöverfall vid Slussen i Stockholm. Det var i samband med att Svenska motståndsrörelsen sålde sin tidning som bråk uppstod mellan dessa och antifascister. I tumultet blev en person knivstucken i nacken.Expo 25 oktober 2007: Nazist dömd för försök till mord  I december 2007 dömdes Niklas Frost, aktivist inom Svenska Motståndsrörelsen, av hovrätten till fem års fängelse för försök till dråp. Organisationen har senare bedrivit kampanj för att han ska friges. Frost hade flera år varit aktiv i organisationen och var sedan tidigare dömd för flera fall av misshandel, våld mot tjänsteman, olaga hot och hets mot folkgrupp.
 I samband med ett torgmöte i Brunnsparken i Göteborg den 28 september 2008 misshandlades fyra medlemmar ur Rättvisepartiet Socialisterna och en medlem ur Moderata Ungdomsförbundet av Svenska Motståndsrörelsen.
 I mars 2008 beslagtog polisen ett stort antal vapen och sprängämnen i vapengömmor på Värmdö och i Västerort. Tre män från SMR häktades, misstänkta för vapenbrott och förberedelse till allmänfarlig ödeläggelse.Svenska Dagbladet 11 mars 2008: Nazisters vapengömma sprängdExpo 12 mars 2008: Häktade nazister tidigare dömda för vapenbrott
 År 2009 hängde SMR ut 3 dömda pedofiler med fullständiga personuppgifter. De planerar även en hemsida, som Hitta.se, fast med pedofiler.
 År 2010 skrek SMR-medlemmar slagord på festivalen Piteå dansar och ler. Tumult uppstod då vakter som skulle hindra nazisterna fick mottaga sparkar. De övermannades dock och greps.
 År 2010 dömdes ansvarig utgivare för organisationens webbplats Patriot.nu för hets mot folkgrupp efter att det bland annat publicerats en bild med texten ”Håll Sverige rent” och en Davidsstjärna som kastades i en papperskorg.Stockholms tingsrätts dom 2010-06-16 i mål nr. B 714-09
 År 2011 dömdes ansvarig utgivare för Patriot.nu för hets mot folkgrupp med anledning av läsarkommentarer på webbplatsen.Svea hovrätts dom 2011-09-27 i mål nr. B 6080-11 (fastställde Stockholms tingsrätts dom 2011-06-15 i mål nr. B 15259-10)
 År 2012 dömdes ansvarig utgivare för Patriot.nu för hets mot folkgrupp med anledning av en läsarkommentar om att ”resa galgar” mot judar.Stockholms tingsrätts dom 2012-09-14 i mål nr. B 10692-11. Domen fastställdes av Svea hovrätt i dom 2013-03-22 i mål nr. B 8810-12
 År 2012 dömdes en person för ha mördat Joakim Karlsson i Vallentuna, en annan SMR-medlem är fortfarande efterlyst för mordet.
 År 2013 dömdes ansvarig utgivare för den nya webbplatsen Nordfront.se för en notis om en ”negerpappa” som stoppat sitt barn i en tvättmaskin, samt en läsarkommentar om att man inte ska ”ta avstånd från våld mot rasfrämlingar på svensk mark”.Örebro tingsrätts dom 2013-06-11 i mål nr. B 5574-12Petter Larsson, [http://www.aftonbladet.se/kultur/article16959534.ab "Negerpappa" fällde nazisajt], Aftonbladet 2013-06-14
 År 2013 inleddes flera förundersökningar mot Nordfront.se, angående hets mot folkgrupp och uppvigling – en angående 17 läsarkommentarerMedievärlden: JK inleder förundersökning om hets mot folkgrupp, 2013-08-27 och en angående 14 läsarkommentarer.Johannes Nesser, Ny förundersökning mot Nordfront, Journalisten 2013-07-18
 I december 2013 (se historia) gjorde ett 30-tal SMR-medlemmar en attack mot en antirasistisk demonstration i Kärrtorp med bland annat smällare, flaskor och knivar. Två personer knivskars och flera poliser skadades.. 23 medlemmar dömdes med anledning av attacken. Samtliga dömdes för våldsamt upplopp och några dömdes även för hets mot folkgrupp, brott mot knivlagen, våld mot tjänsteman, olaga hot, stöld och skadegörelse. Samtliga dömda är män och är mellan 17 och 31 år gamla.

Nordfronts tidigare utgivare har blivit dömd för samma sak. I augusti 2018 åtalades NMR-aktivisten Peter Holm i Sundsvall för förberedelse till mord och för vapentillverkning, bland annat av en anordning avsedd för lönnmord.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0014.jsonl--Q3359231--Brott och kopplingar till brott-6--sv-0014-76

Nordiska motståndsrörelsen

Nordiska Motståndsrörelsen har flera gånger kopplats till politiskt motiverade grova våldsbrott, bland annat mord och annan brottslig verksamhet.

 År 1999 mördades syndikalisten Björn Söderberg. Söderberg var lagerarbetare och hade för tidningen Arbetaren avslöjat att Robert Vesterlund, som satt i den lokala styrelsen för Handelsanställdas förbund, var nazist. Detta ledde till att Vesterlund uteslöt ur Handels. Mordet utfördes av tre män med kopplingar till SMR.
 År 2004 dömdes före detta ledaren för Svenska Motståndsrörelsen, Klas Lund, till fyra månaders fängelse för olaga vapeninnehav. Han rymde från anstalten oktober 2004, men greps i Norge i mars 2005.Expo 23 mars 2005: Klas Lund gripen i Norge  Klas Lund är sedan tidigare dömd för dråp, rån och misshandel.SVT 15 maj 2009: Nazistgrupp firar 6 juni i Skellefteå
 År 2005 agerade SMR språkrör åt de nazister som vandaliserade HBT-restaurangen Torget under Stockholm Pride genom att publicera deras manifest och egna bilder på sin hemsida.RFSL och Expo 8 november 2005: Det homosexuella hotet mot den vita rasen – nazistisk och rasistisk homofobi på Internet
 SMR misstänktes av polisen ligga bakom misshandeln av ett antal studiecirkeldeltagare i ABF:s lokaler i Vimmerby, 12 mars 2006.ETC 19 mars 2006: Nazister attackerade socialistisk studiecirkel
 Sommaren 2006 dömdes ledaren för Svenska Motståndsrörelsen i Dalarna till villkorlig dom för två fall av vapenbrott och brott mot vapenlagen. Han var sedan tidigare dömd för rattfylleri. Samtidigt dömdes en annan man, med kopplingar till SMR, till villkorlig dom och dagsböter för två fall av vapenbrott, brott mot vapenlagen och dopningsbrott.Expo 11 juni 2006: Nazistledare dömd för vapenbrott
 I juli 2006 dömdes fyra aktivister från Svenska Motståndsrörelsen och Nationell Ungdom av Högsta domstolen för hets mot folkgrupp efter att ha delat ut flygblad på Staffansskolan i Söderhamn. Flygbladen kopplade bland annat ihop homosexualitet med pedofili.Expo och RFSL 8 november 2005: Det homosexuella hotet mot den vita rasen – nazistisk och rasistisk homofobi på Internet Högsta Domstolen 6 juli 2006: B 119-06
 År 2006 häktades SMR:s ledare Simon Lindberg misstänkt för misshandel efter att tumult uppstod när några aktivister från RFSL delade ut kondomer och Lindberg och andra nazister sökte upp dem i deras lokal. När fallet prövades i domstol gick rätten helt på åklagarens linje och Lindberg dömdes till tre månaders fängelse.
 Svenska motståndsrörelsen agerade språkrör åt den grupp som den 25 augusti 2007 angrep Ung Vänsters spelning i Farsta, där flera personer misshandlades grovt, genom att publicera ett pressmeddelande från gruppen på Nationellt motstånds hemsida.Stockholms Fria 27 augusti 2007: Blodig nazistattack mot antirasistisk konsert
 I september 2007 dömdes två män med kopplingar till Svenska Motståndsrörelsen till fängelse för en rad brott. Den ena dömdes till 2,5 års fängelse för misshandel, grov misshandel, olaga frihetsberövande, olaga tvång, olaga hot, stöld, försök till grov stöld, försök till rån, narkotikabrott, brott mot knivlagen, två fall av dopningsbrott samt vapenbrott. Han var sedan tidigare dömd för misshandel av två invandrare, ett brott han begick tillsammans med två personer från SMR och under en tid då han själv var medlem i SMR. Den andre mannen dömdes till två månaders fängelse för vapenbrott och framkallande av fara för annan, och var när brottet begick medlem i SMR.Expo 12 november 2007: Nazister dömda för flera grova våldsbrott
 I december 2007 dömdes en aktivist inom Svenska Motståndsrörelsen till två års fängelse för mordbrand, vapenbrott och skadegörelse.Expo 12 mars 2008: Häktade nazister tidigare dömda för vapenbrott
 Den 1 september 2007 skedde ett knivöverfall vid Slussen i Stockholm. Det var i samband med att Svenska motståndsrörelsen sålde sin tidning som bråk uppstod mellan dessa och antifascister. I tumultet blev en person knivstucken i nacken.Expo 25 oktober 2007: Nazist dömd för försök till mord  I december 2007 dömdes Niklas Frost, aktivist inom Svenska Motståndsrörelsen, av hovrätten till fem års fängelse för försök till dråp. Organisationen har senare bedrivit kampanj för att han ska friges. Frost hade flera år varit aktiv i organisationen och var sedan tidigare dömd för flera fall av misshandel, våld mot tjänsteman, olaga hot och hets mot folkgrupp.
 I samband med ett torgmöte i Brunnsparken i Göteborg den 28 september 2008 misshandlades fyra medlemmar ur Rättvisepartiet Socialisterna och en medlem ur Moderata Ungdomsförbundet av Svenska Motståndsrörelsen.
 I mars 2008 beslagtog polisen ett stort antal vapen och sprängämnen i vapengömmor på Värmdö och i Västerort. Tre män från SMR häktades, misstänkta för vapenbrott och förberedelse till allmänfarlig ödeläggelse.Svenska Dagbladet 11 mars 2008: Nazisters vapengömma sprängdExpo 12 mars 2008: Häktade nazister tidigare dömda för vapenbrott
 År 2009 hängde SMR ut 3 dömda pedofiler med fullständiga personuppgifter. De planerar även en hemsida, som Hitta.se, fast med pedofiler.
 År 2010 skrek SMR-medlemmar slagord på festivalen Piteå dansar och ler. Tumult uppstod då vakter som skulle hindra nazisterna fick mottaga sparkar. De övermannades dock och greps.
 År 2010 dömdes ansvarig utgivare för organisationens webbplats Patriot.nu för hets mot folkgrupp efter att det bland annat publicerats en bild med texten ”Håll Sverige rent” och en Davidsstjärna som kastades i en papperskorg.Stockholms tingsrätts dom 2010-06-16 i mål nr. B 714-09
 År 2011 dömdes ansvarig utgivare för Patriot.nu för hets mot folkgrupp med anledning av läsarkommentarer på webbplatsen.Svea hovrätts dom 2011-09-27 i mål nr. B 6080-11 (fastställde Stockholms tingsrätts dom 2011-06-15 i mål nr. B 15259-10)
 År 2012 dömdes ansvarig utgivare för Patriot.nu för hets mot folkgrupp med anledning av en läsarkommentar om att ”resa galgar” mot judar.Stockholms tingsrätts dom 2012-09-14 i mål nr. B 10692-11. Domen fastställdes av Svea hovrätt i dom 2013-03-22 i mål nr. B 8810-12
 År 2012 dömdes en person för ha mördat Joakim Karlsson i Vallentuna, en annan SMR-medlem är fortfarande efterlyst för mordet.
 År 2013 dömdes ansvarig utgivare för den nya webbplatsen Nordfront.se för en notis om en ”negerpappa” som stoppat sitt barn i en tvättmaskin, samt en läsarkommentar om att man inte ska ”ta avstånd från våld mot rasfrämlingar på svensk mark”.Örebro tingsrätts dom 2013-06-11 i mål nr. B 5574-12Petter Larsson, [http://www.aftonbladet.se/kultur/article16959534.ab "Negerpappa" fällde nazisajt], Aftonbladet 2013-06-14
 År 2013 inleddes flera förundersökningar mot Nordfront.se, angående hets mot folkgrupp och uppvigling – en angående 17 läsarkommentarerMedievärlden: JK inleder förundersökning om hets mot folkgrupp, 2013-08-27 och en angående 14 läsarkommentarer.Johannes Nesser, Ny förundersökning mot Nordfront, Journalisten 2013-07-18
 I december 2013 (se historia) gjorde ett 30-tal SMR-medlemmar en attack mot en antirasistisk demonstration i Kärrtorp med bland annat smällare, flaskor och knivar. Två personer knivskars och flera poliser skadades.. 23 medlemmar dömdes med anledning av attacken. Samtliga dömdes för våldsamt upplopp och några dömdes även för hets mot folkgrupp, brott mot knivlagen, våld mot tjänsteman, olaga hot, stöld och skadegörelse. Samtliga dömda är män och är mellan 17 och 31 år gamla.
 I september 2016 misshandlades en man av en NMR-aktivist i samband med en tidningsutdelning i Helsingfors. Han avled 6 dagar senare, men domstolen kunde inte fastslå att dödsfallet berodde på misshandeln varför aktivisten dömdes till fängelse för grov misshandel.
 Den 19 september 2016 utsattes ett socialdemokratiskt kommunalråd i Skurup för mordbrand och NMR:s logotyp sprejades på hans garagevägg.Fackföreningsman attackerad av nazisterPolitiker utsatt för mordbrand och hatbrott
 Våren 2017 greps personer med NMR-anknytninghttps://y.cdn-expressen.se/images/10/57/105798fed86342ffbd9baa9fbe71bf9d/16x9/680.jpghttps://z.cdn-expressen.se/images/c4/b9/c4b9cafa06774124a12d785940703fb8/16x9/680.jpg för inblandning i två bombningar och ett bombförsök i Göteborg, nära två flyktingboenden och Syndikalistiskt forum i Göteborg.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0014.jsonl--Q3359231--Brott och kopplingar till brott-6--sv-0014-83

Nordiska motståndsrörelsen


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0014.jsonl--Q3359231--Brott och kopplingar till brott-6--sv-0014-85

Nordiska motståndsrörelsen

Nordiska Motståndsrörelsen har flera gånger kopplats till politiskt motiverade grova våldsbrott, bland annat mord och annan brottslig verksamhet.

 År 1999 mördades syndikalisten Björn Söderberg. Söderberg var lagerarbetare och hade för tidningen Arbetaren avslöjat att Robert Vesterlund, som satt i den lokala styrelsen för Handelsanställdas förbund, var nazist. Detta ledde till att Vesterlund uteslöt ur Handels. Mordet utfördes av tre män med kopplingar till SMR.
 År 2004 dömdes före detta ledaren för Svenska Motståndsrörelsen, Klas Lund, till fyra månaders fängelse för olaga vapeninnehav. Han rymde från anstalten oktober 2004, men greps i Norge i mars 2005.Expo 23 mars 2005: Klas Lund gripen i Norge  Klas Lund är sedan tidigare dömd för dråp, rån och misshandel.SVT 15 maj 2009: Nazistgrupp firar 6 juni i Skellefteå
 År 2005 agerade SMR språkrör åt de nazister som vandaliserade HBT-restaurangen Torget under Stockholm Pride genom att publicera deras manifest och egna bilder på sin hemsida.RFSL och Expo 8 november 2005: Det homosexuella hotet mot den vita rasen – nazistisk och rasistisk homofobi på Internet
 SMR misstänktes av polisen ligga bakom misshandeln av ett antal studiecirkeldeltagare i ABF:s lokaler i Vimmerby, 12 mars 2006.ETC 19 mars 2006: Nazister attackerade socialistisk studiecirkel
 Sommaren 2006 dömdes ledaren för Svenska Motståndsrörelsen i Dalarna till villkorlig dom för två fall av vapenbrott och brott mot vapenlagen. Han var sedan tidigare dömd för rattfylleri. Samtidigt dömdes en annan man, med kopplingar till SMR, till villkorlig dom och dagsböter för två fall av vapenbrott, brott mot vapenlagen och dopningsbrott.Expo 11 juni 2006: Nazistledare dömd för vapenbrott
 I juli 2006 dömdes fyra aktivister från Svenska Motståndsrörelsen och Nationell Ungdom av Högsta domstolen för hets mot folkgrupp efter att ha delat ut flygblad på Staffansskolan i Söderhamn. Flygbladen kopplade bland annat ihop homosexualitet med pedofili.Expo och RFSL 8 november 2005: Det homosexuella hotet mot den vita rasen – nazistisk och rasistisk homofobi på Internet Högsta Domstolen 6 juli 2006: B 119-06
 År 2006 häktades SMR:s ledare Simon Lindberg misstänkt för misshandel efter att tumult uppstod när några aktivister från RFSL delade ut kondomer och Lindberg och andra nazister sökte upp dem i deras lokal. När fallet prövades i domstol gick rätten helt på åklagarens linje och Lindberg dömdes till tre månaders fängelse.
 Svenska motståndsrörelsen agerade språkrör åt den grupp som den 25 augusti 2007 angrep Ung Vänsters spelning i Farsta, där flera personer misshandlades grovt, genom att publicera ett pressmeddelande från gruppen på Nationellt motstånds hemsida.Stockholms Fria 27 augusti 2007: Blodig nazistattack mot antirasistisk konsert
 I september 2007 dömdes två män med kopplingar till Svenska Motståndsrörelsen till fängelse för en rad brott. Den ena dömdes till 2,5 års fängelse för misshandel, grov misshandel, olaga frihetsberövande, olaga tvång, olaga hot, stöld, försök till grov stöld, försök till rån, narkotikabrott, brott mot knivlagen, två fall av dopningsbrott samt vapenbrott. Han var sedan tidigare dömd för misshandel av två invandrare, ett brott han begick tillsammans med två personer från SMR och under en tid då han själv var medlem i SMR. Den andre mannen dömdes till två månaders fängelse för vapenbrott och framkallande av fara för annan, och var när brottet begick medlem i SMR.Expo 12 november 2007: Nazister dömda för flera grova våldsbrott
 I december 2007 dömdes en aktivist inom Svenska Motståndsrörelsen till två års fängelse för mordbrand, vapenbrott och skadegörelse.Expo 12 mars 2008: Häktade nazister tidigare dömda för vapenbrott
 Den 1 september 2007 skedde ett knivöverfall vid Slussen i Stockholm. Det var i samband med att Svenska motståndsrörelsen sålde sin tidning som bråk uppstod mellan dessa och antifascister. I tumultet blev en person knivstucken i nacken.Expo 25 oktober 2007: Nazist dömd för försök till mord  I december 2007 dömdes Niklas Frost, aktivist inom Svenska Motståndsrörelsen, av hovrätten till fem års fängelse för försök till dråp. Organisationen har senare bedrivit kampanj för att han ska friges. Frost hade flera år varit aktiv i organisationen och var sedan tidigare dömd för flera fall av misshandel, våld mot tjänsteman, olaga hot och hets mot folkgrupp.
 I samband med ett torgmöte i Brunnsparken i Göteborg den 28 september 2008 misshandlades fyra medlemmar ur Rättvisepartiet Socialisterna och en medlem ur Moderata Ungdomsförbundet av Svenska Motståndsrörelsen.
 I mars 2008 beslagtog polisen ett stort antal vapen och sprängämnen i vapengömmor på Värmdö och i Västerort. Tre män från SMR häktades, misstänkta för vapenbrott och förberedelse till allmänfarlig ödeläggelse.Svenska Dagbladet 11 mars 2008: Nazisters vapengömma sprängdExpo 12 mars 2008: Häktade nazister tidigare dömda för vapenbrott
 År 2009 hängde SMR ut 3 dömda pedofiler med fullständiga personuppgifter. De planerar även en hemsida, som Hitta.se, fast med pedofiler.
 År 2010 skrek SMR-medlemmar slagord på festivalen Piteå dansar och ler. Tumult uppstod då vakter som skulle hindra nazisterna fick mottaga sparkar. De övermannades dock och greps.
 År 2010 dömdes ansvarig utgivare för organisationens webbplats Patriot.nu för hets mot folkgrupp efter att det bland annat publicerats en bild med texten ”Håll Sverige rent” och en Davidsstjärna som kastades i en papperskorg.Stockholms tingsrätts dom 2010-06-16 i mål nr. B 714-09
 År 2011 dömdes ansvarig utgivare för Patriot.nu för hets mot folkgrupp med anledning av läsarkommentarer på webbplatsen.Svea hovrätts dom 2011-09-27 i mål nr. B 6080-11 (fastställde Stockholms tingsrätts dom 2011-06-15 i mål nr. B 15259-10)
 År 2012 dömdes ansvarig utgivare för Patriot.nu för hets mot folkgrupp med anledning av en läsarkommentar om att ”resa galgar” mot judar.Stockholms tingsrätts dom 2012-09-14 i mål nr. B 10692-11. Domen fastställdes av Svea hovrätt i dom 2013-03-22 i mål nr. B 8810-12
 År 2012 dömdes en person för ha mördat Joakim Karlsson i Vallentuna, en annan SMR-medlem är fortfarande efterlyst för mordet.
 År 2013 dömdes ansvarig utgivare för den nya webbplatsen Nordfront.se för en notis om en ”negerpappa” som stoppat sitt barn i en tvättmaskin, samt en läsarkommentar om att man inte ska ”ta avstånd från våld mot rasfrämlingar på svensk mark”.Örebro tingsrätts dom 2013-06-11 i mål nr. B 5574-12Petter Larsson, [http://www.aftonbladet.se/kultur/article16959534.ab "Negerpappa" fällde nazisajt], Aftonbladet 2013-06-14
 År 2013 inleddes flera förundersökningar mot Nordfront.se, angående hets mot folkgrupp och uppvigling – en angående 17 läsarkommentarerMedievärlden: JK inleder förundersökning om hets mot folkgrupp, 2013-08-27 och en angående 14 läsarkommentarer.Johannes Nesser, Ny förundersökning mot Nordfront, Journalisten 2013-07-18
 I december 2013 (se historia) gjorde ett 30-tal SMR-medlemmar en attack mot en antirasistisk demonstration i Kärrtorp med bland annat smällare, flaskor och knivar. Två personer knivskars och flera poliser skadades.. 23 medlemmar dömdes med anledning av attacken. Samtliga dömdes för våldsamt upplopp och några dömdes även för hets mot folkgrupp, brott mot knivlagen, våld mot tjänsteman, olaga hot, stöld och skadegörelse. Samtliga dömda är män och är mellan 17 och 31 år gamla.
 I september 2016 misshandlades en man av en NMR-aktivist i samband med en tidningsutdelning i Helsingfors. Han avled 6 dagar senare, men domstolen kunde inte fastslå att dödsfallet berodde på misshandeln varför aktivisten dömdes till fängelse för grov misshandel.
 Den 19 september 2016 utsattes ett socialdemokratiskt kommunalråd i Skurup för mordbrand och NMR:s logotyp sprejades på hans garagevägg.Fackföreningsman attackerad av nazisterPolitiker utsatt för mordbrand och hatbrott
 Våren 2017 greps personer med NMR-anknytninghttps://y.cdn-expressen.se/images/10/57/105798fed86342ffbd9baa9fbe71bf9d/16x9/680.jpghttps://z.cdn-expressen.se/images/c4/b9/c4b9cafa06774124a12d785940703fb8/16x9/680.jpg för inblandning i två bombningar och ett bombförsök i Göteborg, nära två flyktingboenden och Syndikalistiskt forum i Göteborg.Tre nazister häktade för bombåd i Göteborg, Expressen 2017-02-03 En person fick livshotande skador. De gripna har åtalats för allmänfarlig ödeläggelse och mordförsök, men nekar till brott.Bombdåd mot flyktingbönde upp i rätten, Svenska dagbladet 28 juni 2017
 I juni 2017 åtalades Nordfronts utgivare Emanuel Lärkestål och dömdes senare för hets mot folkgrupp.


Debian GNU/Linux

Debian GNU/Linux är en av de största och äldsta linuxdistributionerna, skapad 1993. Debian betonar frihet och kvalitet, det senare med följden att programvaran i de officiella versionerna är äldre än i många andra distributioner. Debian stöder ett dussintal olika datorarkitekturer och förutom Linux också vissa andra operativsystemkärnor.

Namnet GNU/Linux kommer från operativsystemskärnan Linux och GNU-projektet, inom vilket begreppet fri programvara och många av de flesta linuxdistributioners centrala delar har skapats.

Tre eller fyra olika ”utgåvor” av Debian underhålls vid en viss tidpunkt: stable, testing och unstable samt oldstable en tid efter att en ny stabil version publicerats. Äldre utgåvor arkiveras. Programvara kan också hållas i experimental tills den är mogen att inkluderas i distributionen.

Stable, den ”stabila” utgåvan, är den senaste officiella versionen av Debian, och rekommenderas för servrar och andra datorer vars stabilitet är viktig. Programvaran i den stabila utgåvan uppdateras i regel inte vad gäller funktionalitet. Rättelser för säkerhetsproblem och grava fel publiceras regelbundet, men inarbetade i de gamla programversionerna. Uppdateringarna görs dels enskilt vad gäller säkerhetsfel, dels som underutgåvor med vanligen några månaders mellanrum.

Tack vare denna princip introduceras sällan nya fel i en stabil version, men programpaket som Mozilla (med en helt annorlunda praxis) kan med tiden bli svåra att underhålla och stödet för sådana har ibland avslutats i förtid. Då nya versioner av stable har publicerats med ungefär två års mellanrum kommer en del central programvara antagligen att vara närmare tre år gammal innan en ny version publiceras.

Testing, ”uttestningsutgåvan”, innehåller programvara som funnits tillgänglig för testanvändning i unstable i viss tid (oftast tio dagar, men ibland mycket längre på grund av beroenden) utan att allvarliga problem rapporterats. Genom att använda testing kan man hålla sig med någotsånär ny men i allmänhet pålitlig programvara. Stödet ifråga om datasäkerhet och allvarliga fel är sämre än för stable.

Då en ny version av Debian skall publiceras förklaras testing ”frusen” och nya versioner av mjukvara tas in främst i den mån de rättar allvarliga fel. När utgåvan anses ha nått en tillräcklig kvalitetsnivå, efter ungefär ett halvt år, publiceras den som ny stabil utgåva, med samma kodnamn som utgåvan hade i uttestningsfasen. Samtidigt får utgåvan ett versionsnummer. En ny uttestningsutgåva skapas, med ett nytt kodnamn.

Den 29 juli 2009 beslutade Debian-projektet att övergå till ett fixerat schema, där frysningen äger rum i december udda år. Det betydde att en ny stabil utgåva skulle ges ut vartannat år på våren. Initialt föreslogs det att man skulle börja med detta redan 2009. Uppdatering direkt från 2009 års utgåva till 2012 års utgåva skulle ha varit möjlig. Beslutet drogs tillbaks för vidare diskussion.Bits from the release team and request for discussion

Unstable, den ”instabila” utgåvan, är den där nya versioner av programvaran publiceras för testning. Debian rekommenderar att versioner med stor risk för problem först testas annanstans innan de publiceras i unstable, men den som använder unstable antas kapabel att reparera sitt system och villig att rapportera problem. Säkerhetsproblem hanteras inte separat utan rättelserna behandlas som andra ändringar.

Experimental används för programvara som överhuvudtaget inte bedöms mogen för allmänt bruk i Debian, till exempel för programversioner som avsevärt avviker från de tidigare versionerna och inte ännu samordnats med dessa och relaterade program.

Oldstable är den tidigare stabila versionen. Stödet motsvarar i stora drag stödet för stable. Versionen stöds ungefär ett år efter att den nya versionen officiellt publicerats. Då det på senare tid har varit två år mellan versionerna betyder det att en version stöds i ungefär tre år efter publiceringen. Till exempel lenny, utgiven i februari 2009, stöddes till den 14 februari 2012, med en sista utgåva ännu den 10 mars, ett drygt år efter att squeeze gavs ut den 6 februari 2011. Äldre versioner arkiveras.

Oldoldstable är den tidigare gamla stabila (oldstable) versionen. Den stöds med hjälp av skilda arbetsgrupper för "long term support".

Sommaren 2014 började Debian erbjuda längre stöd för äldre versioner, med hjälp av särskilda arbetsgrupper. Den dåvarande oldstable, 6.0 Squeeze, publicerad 2011, avsågs stödas till februari 2016 (det normala stödet avsågs avslutas 31 maj 2014). Motsvarande stöd förväntades erbjudas också de följande versionerna, om experimentet lyckas. Sådant stöd har nu utlovats 7.0 Wheezy och 8.0 Jessie. Långtidsstödet gäller inte alla paket, framförallt undantas en del webb-program, och endast vissa arkitekturer.

Alla debianversioner har kodnamn från filmen Toy Story. Hösten 2019 hade de senaste versionerna följande status:

 woody (3.0, juli 2002): arkiverad (juni 2006)
 sarge (3.1, juni 2005): arkiverad (mars 2008)
 etch (4.0, april 2007): arkiverad (februari 2010)
 lenny (5.0, februari 2009): arkiverad (mars 2012)
 squeeze (6.0, februari 2011): stödd till maj 2014, stödet genom LTS-projektet upphörde som planerat i februari 2016
 wheezy (7.0, maj 2013): stödd till slutet av maj 2018
 jessie (8.0 april 2015): stöds till slutet av maj 2020
 stretch (9.0 juni 2017): oldstable
 buster (10.0 juli 2019): stable
 bullseye (ej utgiven): testing
 sid: unstable (bestående namn, testing avskiljs från unstable efter att föregående version publicerats och får då ett annat namn

woody (3.0, juli 2002): arkiverad (juni 2006) sarge (3.1, juni 2005): arkiverad (mars 2008) etch (4.0, april 2007): arkiverad (februari 2010) lenny (5.0, februari 2009): arkiverad (mars 2012) squeeze (6.0, februari 2011): stödd till maj 2014, stödet genom LTS-projektet upphörde som planerat i februari 2016 wheezy (7.0, maj 2013): stödd till slutet av maj 2018 jessie (8.0 april 2015): stöds till slutet av maj 2020 stretch (9.0 juni 2017): oldstable buster (10.0 juli 2019): stable bullseye (ej utgiven): testing sid: unstable (bestående namn, testing avskiljs från unstable efter att föregående version publicerats och får då ett annat namn)

Versionsfakta
Debian har alltid åtminstone tre utgåvor som aktivt underhålls: den stabila utgåvan (stable), uttestningsutgåvan (testing) samt den instabila utgåvan (unstable).
- stable
Den
stabilautgåvan innehåller den senaste officiellt släppta Debiandistributionen.
Detta är produktionsversionen av Debian, och den vi huvudsakligen rekommenderar folk att använda.
Den aktuella
stabilautgåvan av Debian är version 11, med kodnamnet bullseye. Den gavs ursprungligen ut som version 11.0 den 14 augusti 2021 och den senaste uppdateringen, version 11.5, gavs ut 10 september 2022.
- testing
Uttestnings-utgåvan innehåller paket som inte har tagits in i den
stabilautgåvan ännu, men är köade för att bli det. Huvudfördelen med att använda denna utgåva är att den innehåller nyare versioner av programvara.
Se Debians frågor och svar för ytterligare information om vad uttestingsversionen (testing) är och hur den blir till den stabila utgåvan (stable).
För närvarande är det Bookworm som är
uttestnings-versionen.
- unstable
Den
instabilautgåvan är var aktiv utveckling av Debian pågår. Vanligtvis används den av utvecklarna och av dem som vill ha det absolut senaste. Det rekommenderas att användare som kör unstable prenumererar på sändlistan debian-devel-announce för att få aviseringar rörande stora förändringar, exempelvis uppgraderingar som kan få ditt system att gå sönder.
Den
instabilaversionen heter alltid sid.
Utgåvelivscykel
Debian tillkännager sin nya stabila utgåva med jämna mellanrum. Användare kan förvänta sig 3 års full support för varje utgåva och 2 års extra LTS-stöd.
Se wikisidan Debianutgåvor och wikisidan Debian LTS för detaljerad information.
Index över utgåvor
- Nästa utgåva av Debian har kodnamnet
bookworm–
testing, inget utgåvedatum har bestämts
- Debian 11 (
Bullseye) – aktuell
stabilutgåva (stable)
- Debian 10 (
Buster) –
gammal stabilutgåva (oldstable)
- Debian 9 (
Stretch) –
gammal gammal stabilutgåva (oldoldstable), under Långtidsstöd (LTS)
- Debian 8 (
Jessie) – arkiverad utgåva, under förlängt Långtidsstöd (LTS)
- Debian 7 (
Wheezy) – gammal stabil utgåva
- Debian 6.0 (
Squeeze) – gammal stabil utgåva
- Debian GNU/Linux 5.0 (
Lenny) – gammal stabil utgåva
- Debian GNU/Linux 4.0 (
Etch) – gammal stabil utgåva
- Debian GNU/Linux 3.1 (
Sarge) – gammal stabil utgåva
- Debian GNU/Linux 3.0 (
Woody) – gammal stabil utgåva
- Debian GNU/Linux 2.2 (
Potato) – gammal stabil utgåva
- Debian GNU/Linux 2.1 (
Slink) – gammal stabil utgåva
- Debian GNU/Linux 2.0 (
Hamm) – gammal stabil utgåva
Webbsidorna för de gamla Debianutgåvorna är kvar intakta, men utgåvorna själva kan endast hittas i ett separat arkiv.
Se Debians frågor och svar för en förklaring av var kodnamnen kommer från.
Dataintegritet i de olika utgåvorna
Dataintegritet erhålls genom en digitalt undertecknad
Release-fil.
För att försäkra att alla filer i utgåvan hör till den, kopieras
kontrollsummor för alla
Packages-filer till
Release-filen.
Digitala signaturer för denna fil lagras i filen
Release.gpg,
som använder den aktuella arkivsigneringsnyckeln.
För den stabila och gamla stabila utgåvan genereras ytterligare
en signatur med hjälp av en nyckel som skapats särskilt för en utgåva
av en medlem av
gruppen för de stabila utgåvorna.


Debian GNU/Linux


Debian GNU/Linux

Tre eller fyra olika ”utgåvor” av Debian underhålls vid en viss tidpunkt: stable, testing och unstable samt oldstable en tid efter att en ny stabil version publicerats. Äldre utgåvor arkiveras. Programvara kan också hållas i experimental tills den är mogen att inkluderas i distributionen.

Stable, den ”stabila” utgåvan, är den senaste officiella versionen av Debian, och rekommenderas för servrar och andra datorer vars stabilitet är viktig. Programvaran i den stabila utgåvan uppdateras i regel inte vad gäller funktionalitet. Rättelser för säkerhetsproblem och grava fel publiceras regelbundet, men inarbetade i de gamla programversionerna. Uppdateringarna görs dels enskilt vad gäller säkerhetsfel, dels som underutgåvor med vanligen några månaders mellanrum.

Tack vare denna princip introduceras sällan nya fel i en stabil version, men programpaket som Mozilla (med en helt annorlunda praxis) kan med tiden bli svåra att underhålla och stödet för sådana har ibland avslutats i förtid. Då nya versioner av stable har publicerats med ungefär två års mellanrum kommer en del central programvara antagligen att vara närmare tre år gammal innan en ny version publiceras.

Testing, ”uttestningsutgåvan”, innehåller programvara som funnits tillgänglig för testanvändning i unstable i viss tid (oftast tio dagar, men ibland mycket längre på grund av beroenden) utan att allvarliga problem rapporterats. Genom att använda testing kan man hålla sig med någotsånär ny men i allmänhet pålitlig programvara. Stödet ifråga om datasäkerhet och allvarliga fel är sämre än för stable.

Då en ny version av Debian skall publiceras förklaras testing ”frusen” och nya versioner av mjukvara tas in främst i den mån de rättar allvarliga fel. När utgåvan anses ha nått en tillräcklig kvalitetsnivå, efter ungefär ett halvt år, publiceras den som ny stabil utgåva, med samma kodnamn som utgåvan hade i uttestningsfasen. Samtidigt får utgåvan ett versionsnummer. En ny uttestningsutgåva skapas, med ett nytt kodnamn.

Den 29 juli 2009 beslutade Debian-projektet att övergå till ett fixerat schema, där frysningen äger rum i december udda år. Det betydde att en ny stabil utgåva skulle ges ut vartannat år på våren. Initialt föreslogs det att man skulle börja med detta redan 2009. Uppdatering direkt från 2009 års utgåva till 2012 års utgåva skulle ha varit möjlig. Beslutet drogs tillbaks för vidare diskussion.Bits from the release team and request for discussion

Unstable, den ”instabila” utgåvan, är den där nya versioner av programvaran publiceras för testning. Debian rekommenderar att versioner med stor risk för problem först testas annanstans innan de publiceras i unstable, men den som använder unstable antas kapabel att reparera sitt system och villig att rapportera problem. Säkerhetsproblem hanteras inte separat utan rättelserna behandlas som andra ändringar.

Experimental används för programvara som överhuvudtaget inte bedöms mogen för allmänt bruk i Debian, till exempel för programversioner som avsevärt avviker från de tidigare versionerna och inte ännu samordnats med dessa och relaterade program.

Oldstable är den tidigare stabila versionen. Stödet motsvarar i stora drag stödet för stable. Versionen stöds ungefär ett år efter att den nya versionen officiellt publicerats. Då det på senare tid har varit två år mellan versionerna betyder det att en version stöds i ungefär tre år efter publiceringen. Till exempel lenny, utgiven i februari 2009, stöddes till den 14 februari 2012, med en sista utgåva ännu den 10 mars, ett drygt år efter att squeeze gavs ut den 6 februari 2011. Äldre versioner arkiveras.

Oldoldstable är den tidigare gamla stabila (oldstable) versionen. Den stöds med hjälp av skilda arbetsgrupper för "long term support".


Ericsson

Telefonaktiebolaget L M Ericsson är en av världens största tillverkare av utrustning för att bygga nätverk för mobil kommunikation. 2012 var man den största tillverkaren, med en marknadsandel av 38 procent."NORDIC STOCKS - Factors to watch on June 11", Reuters. Retrieved 2012-06-23 Det är ett svenskt telekommunikationsföretag med internationell inriktning.

Ericsson grundades 1876 av Lars Magnus Ericsson.

Uppgifter har framkommit om att Ericsson har överfört stora dolda belopp till Omans minister för post och telekommunikationer år 1997,Ericssonorder gav Omanminister tolv miljoner kronor i provision, Dagens eko 21 november 2007 och provision till en styrelseledamot av telenätoperatören Turkcell i Turkiet (där Teliasonera är delägare)"Vi visste inget om avtalet", Dagens Eko 19 december 2007, till en parlamentariker i Algeriet och sonen till den dåvarande vicepresidenten i Syrien, för att erhålla fördelaktiga affärsavtal. För att förmedla vissa av beloppen uppges ett internationellt agentnätverk ha anlitats, som även har hjälpt Bofors, Saab och brittiska BAE Systems att slussa pengar till politiker och makthavare och att smuggla vapen.Storföretag nyttjade hemligt nätverk, Dagens eko 16 januari 2008.

Fem Ericssonchefer åtalades för försvårande av skattekontroll, men både hovrätt och tingsrätt friade dem med hänvisning till att det inte går att visa att fakturorna är falska eller så bristfälliga att de åtalade kan dömas. Ericsson medgav emellertid dålig ordning och reda under 1998–1999 i en del av verksamheten.Ericssonchefer frikända i hovrätten, Dagens Eko 10 juli 2008.

Våren 2014 uppgav en tidigare Ericssonanställd att han hade i uppdrag av dåvarande Ericsson Microwave (idag Saab Electronic Defence Systems) att organisera ett världsomspännande system för att betala handelsagenter, och senare upptäckte att agenterna använde pengarna till mutor. Korruptiva betalningar på 157 miljoner svenska kronor har förmedlats från Ericsson Microwave till grekiska beslutsfattare åren 2000–2001, två år efter landets beställning av en tioårig leverans av radarövervakningssystemet Erieye. En upphandlingschef på grekiska försvarsdepartementet har erkänt att han har tagit emot stora belopp från bland andra Ericsson. Den grekiska försvarsministern 1996–2001 dömdes 2013 till 20 års fängelse för penningtvätt.Ekot avslöjar: Ericssons miljoner slussades till grekiska makthavare, Dagens Eko 2014-04-02Fler miljonutbetalningar gjordes i Grekland, Dagens Eko 2014-04-04

Den 6 december 2019 ålade USA:s justitiedepartement Ericsson att betala 1 060 570 432 amerikanska dollar i böter för mut- och korruptionsbrott begångna omkring 2000–2016 i Djibouti, Kina, Vietnam, Indonesien, och Kuwait. Enligt Hampus Furubacke på tidningen Dagens Industri var böterna, omkring 10,1 miljarder i svenska kronor, det dittills högsta svenska bötesbeloppet i kategorin internationella korruptionsböter.

2021 uppdagas eventuella mutbrott inom Ericsson, där anställda kan ha mutat terrororganisationen IS för att kunna transportera utrustning. Uppdrag Granskning publicerade ett avslöjande 27 februari 2022. På bolagsstämman 29 mars 2022 nekades Ericssons styrelse ansvarsfrihet, något som aldrig tidigare skett

Uppdrag Granskning publicerade ett avslöjande 27 februari 2022. På bolagsstämman 29 mars 2022 nekades Ericssons styrelse ansvarsfrihet, något som aldrig tidigare skett.

SVT:s Uppdrag Granskning tillsammans med journalistorganisationen ICIJ avslöjade tidigare i år de interna dokument som Ericsson dolt.
Efter avslöjandet dök aktien.
Nekas ansvarsfrihet
Inför tisdagens stämma hade ägare, som representerar över tio procent av aktiekapitalet, sagt att de tänker neka vd och hela eller delar av styrelsen ansvarsfrihet. Tio procent är det som krävs för att beslutet ska gå igenom.
Ägarna anser sig inte ha fått tillräcklig informationen från ledningen efter avslöjandet om Irakmutorna.
Vid 17-tiden – drygt två timmar in i stämman – kom beskedet. Ericssons styrelse och vd nekas ansvarsfrihet. Samtidigt får styrelsen sitta kvar, som valberedningen föreslagit.
Swedbank Robur, Cevian, Nordea Fonder, Första AP-fonden och Folksam var några av de större ägarna som röstade mot ansvarsfrihet.
Nekad ansvarsfrihet är en förutsättning för att bolaget ska kunna stämma styrelsen eller delar av styrelsen.
Inga svar om IS
Inför omröstningen skedde en kort frågestund.
Men trots frågor från aktieägarna kring varför internrapporten inte kommunicerades eller hur mycket pengar som kommit IS till gagn kom inga svar. Ericsson hänvisade istället till att saken fortfarande utreds.
– Vi är begränsade i vad vi kan säga om Irakutredningen och relaterade frågor. Och det är på grund av vårt samarbete med de amerikanska myndigheterna och eventuella rättstvister. Jag förstår verkligen att det här är frustrerande, sa vd Börje Ekholm under stämman.
Även beslutet att hålla bolagsstämman digitalt ifrågasattes av aktieägarna. På frågan om Ericssons ledning valt att göra stämman digital för att undvika jobbiga frågor och debatt, svarade Börje Ekholm att beslutet fattades tidigare under pandemin.
SVT har sökt vd Börje Ekholm och styrelseordförande Ronnie Leten. Ericssons presstjänst meddelar att ingen av dem är tillgängliga för en kommentar.


Ericsson


Ericsson

Uppgifter har framkommit om att Ericsson har överfört stora dolda belopp till Omans minister för post och telekommunikationer år 1997,Ericssonorder gav Omanminister tolv miljoner kronor i provision, Dagens eko 21 november 2007 och provision till en styrelseledamot av telenätoperatören Turkcell i Turkiet (där Teliasonera är delägare)"Vi visste inget om avtalet", Dagens Eko 19 december 2007, till en parlamentariker i Algeriet och sonen till den dåvarande vicepresidenten i Syrien, för att erhålla fördelaktiga affärsavtal. För att förmedla vissa av beloppen uppges ett internationellt agentnätverk ha anlitats, som även har hjälpt Bofors, Saab och brittiska BAE Systems att slussa pengar till politiker och makthavare och att smuggla vapen.Storföretag nyttjade hemligt nätverk, Dagens eko 16 januari 2008.


Ericsson

Uppgifter har framkommit om att Ericsson har överfört stora dolda belopp till Omans minister för post och telekommunikationer år 1997,Ericssonorder gav Omanminister tolv miljoner kronor i provision, Dagens eko 21 november 2007 och provision till en styrelseledamot av telenätoperatören Turkcell i Turkiet (där Teliasonera är delägare)"Vi visste inget om avtalet", Dagens Eko 19 december 2007, till en parlamentariker i Algeriet och sonen till den dåvarande vicepresidenten i Syrien, för att erhålla fördelaktiga affärsavtal. För att förmedla vissa av beloppen uppges ett internationellt agentnätverk ha anlitats, som även har hjälpt Bofors, Saab och brittiska BAE Systems att slussa pengar till politiker och makthavare och att smuggla vapen.Storföretag nyttjade hemligt nätverk, Dagens eko 16 januari 2008.

Fem Ericssonchefer åtalades för försvårande av skattekontroll, men både hovrätt och tingsrätt friade dem med hänvisning till att det inte går att visa att fakturorna är falska eller så bristfälliga att de åtalade kan dömas. Ericsson medgav emellertid dålig ordning och reda under 1998–1999 i en del av verksamheten.Ericssonchefer frikända i hovrätten, Dagens Eko 10 juli 2008.


Ericsson

Uppgifter har framkommit om att Ericsson har överfört stora dolda belopp till Omans minister för post och telekommunikationer år 1997,Ericssonorder gav Omanminister tolv miljoner kronor i provision, Dagens eko 21 november 2007 och provision till en styrelseledamot av telenätoperatören Turkcell i Turkiet (där Teliasonera är delägare)"Vi visste inget om avtalet", Dagens Eko 19 december 2007, till en parlamentariker i Algeriet och sonen till den dåvarande vicepresidenten i Syrien, för att erhålla fördelaktiga affärsavtal. För att förmedla vissa av beloppen uppges ett internationellt agentnätverk ha anlitats, som även har hjälpt Bofors, Saab och brittiska BAE Systems att slussa pengar till politiker och makthavare och att smuggla vapen.Storföretag nyttjade hemligt nätverk, Dagens eko 16 januari 2008.

Fem Ericssonchefer åtalades för försvårande av skattekontroll, men både hovrätt och tingsrätt friade dem med hänvisning till att det inte går att visa att fakturorna är falska eller så bristfälliga att de åtalade kan dömas. Ericsson medgav emellertid dålig ordning och reda under 1998–1999 i en del av verksamheten.Ericssonchefer frikända i hovrätten, Dagens Eko 10 juli 2008.

Våren 2014 uppgav en tidigare Ericssonanställd att han hade i uppdrag av dåvarande Ericsson Microwave (idag Saab Electronic Defence Systems) att organisera ett världsomspännande system för att betala handelsagenter, och senare upptäckte att agenterna använde pengarna till mutor. Korruptiva betalningar på 157 miljoner svenska kronor har förmedlats från Ericsson Microwave till grekiska beslutsfattare åren 2000–2001, två år efter landets beställning av en tioårig leverans av radarövervakningssystemet Erieye. En upphandlingschef på grekiska försvarsdepartementet har erkänt att han har tagit emot stora belopp från bland andra Ericsson. Den grekiska försvarsministern 1996–2001 dömdes 2013 till 20 års fängelse för penningtvätt.Ekot avslöjar: Ericssons miljoner slussades till grekiska makthavare, Dagens Eko 2014-04-02Fler miljonutbetalningar gjordes i Grekland, Dagens Eko 2014-04-04

Den 6 december 2019 ålade USA:s justitiedepartement Ericsson att betala 1 060 570 432 amerikanska dollar i böter för mut- och korruptionsbrott begångna omkring 2000–2016 i Djibouti, Kina, Vietnam, Indonesien, och Kuwait. Enligt Hampus Furubacke på tidningen Dagens Industri var böterna, omkring 10,1 miljarder i svenska kronor, det dittills högsta svenska bötesbeloppet i kategorin internationella korruptionsböter.


Ericsson

Uppgifter har framkommit om att Ericsson har överfört stora dolda belopp till Omans minister för post och telekommunikationer år 1997,Ericssonorder gav Omanminister tolv miljoner kronor i provision, Dagens eko 21 november 2007 och provision till en styrelseledamot av telenätoperatören Turkcell i Turkiet (där Teliasonera är delägare)"Vi visste inget om avtalet", Dagens Eko 19 december 2007, till en parlamentariker i Algeriet och sonen till den dåvarande vicepresidenten i Syrien, för att erhålla fördelaktiga affärsavtal. För att förmedla vissa av beloppen uppges ett internationellt agentnätverk ha anlitats, som även har hjälpt Bofors, Saab och brittiska BAE Systems att slussa pengar till politiker och makthavare och att smuggla vapen.Storföretag nyttjade hemligt nätverk, Dagens eko 16 januari 2008.

Fem Ericssonchefer åtalades för försvårande av skattekontroll, men både hovrätt och tingsrätt friade dem med hänvisning till att det inte går att visa att fakturorna är falska eller så bristfälliga att de åtalade kan dömas. Ericsson medgav emellertid dålig ordning och reda under 1998–1999 i en del av verksamheten.Ericssonchefer frikända i hovrätten, Dagens Eko 10 juli 2008.

Våren 2014 uppgav en tidigare Ericssonanställd att han hade i uppdrag av dåvarande Ericsson Microwave (idag Saab Electronic Defence Systems) att organisera ett världsomspännande system för att betala handelsagenter, och senare upptäckte att agenterna använde pengarna till mutor. Korruptiva betalningar på 157 miljoner svenska kronor har förmedlats från Ericsson Microwave till grekiska beslutsfattare åren 2000–2001, två år efter landets beställning av en tioårig leverans av radarövervakningssystemet Erieye. En upphandlingschef på grekiska försvarsdepartementet har erkänt att han har tagit emot stora belopp från bland andra Ericsson. Den grekiska försvarsministern 1996–2001 dömdes 2013 till 20 års fängelse för penningtvätt.Ekot avslöjar: Ericssons miljoner slussades till grekiska makthavare, Dagens Eko 2014-04-02Fler miljonutbetalningar gjordes i Grekland, Dagens Eko 2014-04-04

Den 6 december 2019 ålade USA:s justitiedepartement Ericsson att betala 1 060 570 432 amerikanska dollar i böter för mut- och korruptionsbrott begångna omkring 2000–2016 i Djibouti, Kina, Vietnam, Indonesien, och Kuwait. Enligt Hampus Furubacke på tidningen Dagens Industri var böterna, omkring 10,1 miljarder i svenska kronor, det dittills högsta svenska bötesbeloppet i kategorin internationella korruptionsböter.

2021 uppdagas eventuella mutbrott inom Ericsson, där anställda kan ha mutat terrororganisationen IS för att kunna transportera utrustning.


Bödel

miniatyr|Illustration i Praxis rerum criminalium iconibus illustrata, Antwerpen - Beller - 1562.
miniatyr|Modell av en bödel på ett museum i Polen.

En bödel eller skarprättare var en av samhället anställd person, utsedd att verkställa dödsstraff, prygel och andra kroppsstraff. De flesta länder har haft eller har personer med sådana uppgifter. En beryktad bödel under franska revolutionen var Charles Henri Sanson. De finns kvar i stater med dödsstraff. Namnet bödel är äldst och finns redan i fornsvenskan. Ordet skarprättare kommer från tyskans scharfrichter. Även ordet mästerman kommer från tyskan. Ordet "bödel" har senare kommit att användas i överförd betydelse, bland annat om skoningslösa mördare och personer som medverkat i folkmord.

Utanför Sverige skilde man på skarprättare och bödel på så sätt att skarprättare fick stå för de "finare" avrättningarna i form av halshuggning (som ofta var reserverad för adeln), medan bödeln stod för straff som hängning, stegling, tortyr- och spöstraff.

Bödelssysslan avskaffades i Sverige i början av 1900-talet, se Anders Gustaf Dalman.

Under medeltiden användes även orden mästerman eller stupagreve. Bödeln hade ofta ett antal medhjälpare som kallades rackare eller rackardrängar. I södra Sverige och Danmark kallades dessa också nattmän. De utförde även föraktade sysslor som att rensa latriner och begrava självmördare. Tjänsten som bödelsdräng avskaffas under 1860-talet.

En kung som gjorde mycket för att höja "skarprättarämbetets" sociala ställning var Karl XII. Bödelsgörat hade förut varit så till den grad illa ansett att även skarprättarens barn och tjänstefolk betraktades "som oärlige och sådane, vilka inte böra tillåtas att pläga umgänge med annat, ärligit folk".

Full resolution (JPEG) - On this page / på denna sida - Svenskt folkkynne under stormaktstidens dagar - Ett hetlevrat släkte
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan. Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has been proofread at least once.
(diff)
(history)
Denna sida har korrekturlästs minst en gång. (skillnad) (historik)
ej skulle bli vakant —; annars skulle han inte två år senare
ha kunnat bli för tredje gången dömd till hängning.
Anledningen var denna gång, att »en löparefänta, Karin benämnd,
om sine 12 år», stulit pengar från en gymnasist och ett
huvudkläde från en kvinna på uppmaning av skarprättarens hustru,
som »bedit henne stjäla, vad hon överkom, och låta henne få».
De stulna pengarna hade flickan lämnat åt bödelns hustru,
som därför givit henne »en gammal utsleten särk, ett snörliv
gammalt, såsom ock ett par elaka skor». Tjuvgodset hade
skarprättarens hustru gömt, och även fäntan själv hade hon
hållit dold, dels på ugnen, dels i höet i ladan.
Enligt rådsturättens dom skulle det värda skarprättarparet
följas åt även i döden. Hustruns straff löd nämligen på
att hon skulle »kvick[1] i jord gravas». Förmodligen blev dock
domen mildrad, ty det är sannolikt samme skarprättare,
om vilken det följande år finnes antecknat: »Samma dag slet
skarprättaren ris efter den höglovlige Kungl. hovrättens
resolution.»
Den konung, som inlagt de största förtjänsterna om att
höja »skarprättarämbetets» sociala ställning, är Karl XII.
Bödelsgörat var förut till den grad illa ansett, att även
skarprättarens barn och tjänstefolk betraktades »som
oärlige och sådane, vilka inte böra tillåtas att pläga umgänge
med annat, ärligit folk».
Enligt en gammal, allmänt utbredd sedvana blev
»bövelsbarnet» icke döpt tillsammans med »ärlige personers barn»,
före predikan, utan först efter densamma. Ett annat belysande
drag till frågan om bödelsbarnens sociala ställning är följande
episod från »mäster Abrahams räfst» 1596.[2] En piga på Öland
ville bryta sin trolovning med en man, som lägrat henne,
bara därför att hon »förnummit, att han är en mästermans
son, som haver varit skarprättare uti Växjö». Dock ansågo
vederbörande myndigheter ej detta vara giltig anledning.
Bödelns barn hade naturligtvis ej heller någon möjlighet att
försörja sig med annat arbete än halshuggning. Och som det,
trots den rikliga tillgången på grova missdådare, ej kunde bli
tillräckligt med arbetsförtjänst åt alla dessa människor, fann
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>


Bödel

Bödelssysslan avskaffades i Sverige i början av 1900-talet, se Anders Gustaf Dalman.

Under medeltiden användes även orden mästerman eller stupagreve. Bödeln hade ofta ett antal medhjälpare som kallades rackare eller rackardrängar. I södra Sverige och Danmark kallades dessa också nattmän. De utförde även föraktade sysslor som att rensa latriner och begrava självmördare. Tjänsten som bödelsdräng avskaffas under 1860-talet.

Att fuska i bödelns yrke kunde vara farligt. Kyrkoherden mäster Samuel Hammarinus i Klara församling i Stockholm blev exempelvis avsatt år 1663 därför att han med egen hand tagit ned en piga som hängt sig. Sådant ansågs nämligen vara ett bödelsgöra och förnedrande för prästämbetet.

Under 1600-talet var det svårt att rekrytera skarprättare varför man istället utnyttjade dömda fångar till arbetsuppgiften.


Bödel

Bödelssysslan avskaffades i Sverige i början av 1900-talet, se Anders Gustaf Dalman.

Under medeltiden användes även orden mästerman eller stupagreve. Bödeln hade ofta ett antal medhjälpare som kallades rackare eller rackardrängar. I södra Sverige och Danmark kallades dessa också nattmän. De utförde även föraktade sysslor som att rensa latriner och begrava självmördare. Tjänsten som bödelsdräng avskaffas under 1860-talet.

Att fuska i bödelns yrke kunde vara farligt. Kyrkoherden mäster Samuel Hammarinus i Klara församling i Stockholm blev exempelvis avsatt år 1663 därför att han med egen hand tagit ned en piga som hängt sig. Sådant ansågs nämligen vara ett bödelsgöra och förnedrande för prästämbetet.

Under 1600-talet var det svårt att rekrytera skarprättare varför man istället utnyttjade dömda fångar till arbetsuppgiften. Dödsdömda personer kunde få slippa sitt straff genom att själva bli skarprättare. Innan han trädde i tjänst fick han öronen avskurna eller stadens märke inbränt på kroppen, så att han skulle bli lätt att identifiera om han avvek från sin syssla. Inte sällan hängde den nye bödeln sin föregångare också. 1699 förbjöds dock denna form av rekrytering.


Kärnkraftverk

miniatyr|Barsebäcks kärnkraftverk
miniatyr|Reaktor 3 vid Forsmarks kärnkraftverk.
miniatyr|höger|Kärnkraftverket Ignalina i Litauen.
Kärnkraftverk är en anläggning för produktion av elektricitet med hjälp av kärnkraft. Energikällan i ett kärnkraftverk kallas kärnreaktor eller enbart reaktor.

Den samlade elektriska effekten på världens kärnreaktorer i drift är 394 467 MWe. Reaktorer under konstruktion summerar till 53 870 MWe. Permanent stängda summerar till 90 443 MWe.
Reaktorer i världen, okt-2021 Land  Reaktoreri drift  Underkonstruktion  Permanentur drift Argentina  3  1  0 Armeninen  1  0  1 Bangladesh  0  2  0 Belarus  1  1  0 Belgien  7  0  1 Brasilien  2  1  0 Bulgarien  2  0  4 Finland  4  1  0 Frankrike  56  1  14 Förenade Arabemiraten  2  2  0 Indien  23  6  0 Iran  1  1 0 Italien  0  0  4 Japan  33  2  27(-30)https://www.expressen.se/nyheter/klimat/planen-i-japan-starta-i-gang-30-karnreaktorer Kanada  19  0  6 Kazakstan  0  0  1 Kina  52  14(+150)https://www.dagensps.se/okategoriserade/kinas-vag-till-koldioxidneutralitet-150-karnkraftverk 0Litauen  0  0  2 Mexiko  2  0  0 Nederländerna  1  0  1 Pakistan  5  1  1 Rumänien  2  0  0 Ryssland  38  3  9 Schweiz  4  0  2 Slovakien  4  2  3 Slovenien  1  0  0 Spanien  7  0  3 Sverige 6 0  6+1 Storbritannien  13  2  32 Sydafrika  2  0  0 Sydkorea  24  4  2 Taiwan  3  0  3 Tjeckien  6  0  0 Turkiet  0  3  0 Tyskland  6  0  30 Ukraina  15  2  4 Ungern  4  0  0 USA  93  2  40 Totalt  442  51  197

Till ovanstående kommer också flera forskningsreaktorer, också i länder som inte har någon kommersiell kärnkraft (som t.ex. Norge)

Kärnreaktorer i världen Den samlade elektriska effekten på världens kärnreaktorer i drift är 394 467 MWe. Reaktorer under konstruktion summerar till 53 870 MWe.

Reaktorn Oskarshamn 2 har inte varit i drift sedan 2013, men den konkreta nedmonteringen startar först om ett år. Nyligen blev det klart att det blir företaget General Electric Hitachi som ska utföra nedmonteringen, det som kallas segmentering, av de interna delarna av reaktortankarna.
– Förberedelserna startade direkt nu i januari och omfattar färdigställande av segmenterings- och packplanerna och lite senare i år så kommer vi påbörja etableringen av utrustning och personal. Det rör sig om ett tiotal personer som blir engagerade när projektet är i gång, säger Fredrik Vitabäck, nordisk försäljningschef på GE-Hitachi.
Transporten av det använda kärnbränslet från O2 till mellanlagret Clab i Oskarshamn började under förra året. De nedmonterade reaktordelarna ska mellanlagras i ett bergrum, som byggdes i samband med att O1 och O2 togs i drift.
– Avfallet från de segmenteringsarbeten som vi har utfört förvaras i detta bergrum. Och vi planerar för att förvara det avfall som uppstår vid de kommande segmenteringarna av reaktorernas interna delar i samma bergrum, säger Jörgen Eriksson, senior adviser på OKG:s avvecklingsavdelning.
Läs mer:
De interna reaktordelarna räknas som långlivat avfall, och ska lagras i slutförvaret i Forsmark. Men det finns inget formellt beslut än för slutförvaret, som beräknas bli klart omkring 2040.
Förra året kom beskedet att avvecklingen av flera svenska reaktorer ska starta i förtid, jämfört med deras beräknade livslängd. Därför kommer det att bli fråga om lösningar med mellanlager på flera håll, när nedmonteringar av reaktorer drar i gång.
– Tanken är att vi ska förvara avfallet i vårt bergrum till 2040. Då ska vi avveckla O3. Eventuellt får vi utöka vår mellanlagring, säger Jörgen Eriksson på OKG.
Förvaret för kortlivat avfall, SFR i Forsmark, ska byggas ut för att rymma delar av rivningsavfallet. Inte heller där finns något beslut än om utbyggnad.
Arbetet med nedmontering ska starta om ett år för Oskarshamn 2, och under 2019 för Oskarshamn 1. Hela projektet ska vara klart 2020. Sedan tar resten av rivningen vid. Enligt tidsplanen ska marken vara återställd 2026.
Läs mer:
Hur mycket pengar kontraktet för O1 och O2 omfattar har parterna inte offentliggjort.
Svensk Kärnbränslehantering (SKB) har tidigare uppgett att det kostar omkring 2 miljarder kronor att riva en reaktor. Nyligen presenterade SKB nya siffror för hela hanteringen av kärnavfallet i Sverige, där rivningsavfall och reaktordelar ingår samt allt arbete med nedmontering och rivning.
Kostnaden uppskattas till 141 miljarder kronor, vilket är flera miljarder kronor dyrare än i den senaste beräkningen för fyra år sedan. All hantering av kärnavfallet i Sverige bekostas av Kärnavfallsfonden, dit ägarna till kärnkraftverken och anläggningarna får betala in avgifter.
Avvecklingen av svensk kärnkraft i årtal
Avvecklingen på svenska kärnkraftverk:
1999. Barsebäck 1 stängs.
2005. Barsebäck 2 stängs.
2013. En stor modernisering inleds av Oskarshamn 2. Den genomförs, men reaktorn tas inte i drift igen.
2017. Oskarshamn 1 ska stängas.
2019. Ringhals 2 ska stängas.
2020. Ringhals 1 ska stängas.
Sverige har i dag tre kärnkraftverk med tillsammans nio reaktorer i drift. Forsmark i Uppland med tre reaktorer, Oskarshamn i Småland med två reaktorer och Ringhals i Halland med fyra reaktorer.
Under 2015 producerade svenska kärnkraftverk 54 terawattimmar elektricitet, vilket var 34 procent av Sveriges elproduktion.
Oskarshamnsverket drivs av OKG, som ägs av tyska energiföretaget Eons bolag Uniper. Uniper äger också Barsbäcksverket.
Statliga energikoncernen Vattenfall äger Ringhals och Forsmark.
Kommentarer
Välkommen att säga din mening på Ny Teknik.
Principen för våra regler är enkel: visa respekt för de personer vi skriver om och andra läsare som kommenterar artiklarna. Alla kommentarer modereras efter publiceringen av Ny Teknik eller av oss anlitad personal.


Kärnkraftverk


Mordet på Olof Palme

Mordet på Olof Palme, ofta benämnt som Palmemordet, ägde rum klockan 23:21 fredagen den 28 februari 1986 då Sveriges statsminister Olof Palme sköts till döds i korsningen Sveavägen–Tunnelgatan (numera Olof Palmes gata) i centrala Stockholm.

Utredningen om mordet följde ett flertal spår, däribland ”PKK-spåret”, ”33-åringen” och ”Sydafrikaspåret”, som dock inte ledde till något konkret genombrott. I december 1988 anhölls Christer Pettersson som misstänkt för mordet, och denne dömdes också i juli 1989 av en oenig Stockholms tingsrätt som skyldig, men frikändes därpå av en enig hovrätt i november samma år. Misstankarna mot Pettersson kvarstod dock och resning begärdes av riksåklagaren i december 1997 men avslogs av Sveriges högsta domstol den 28 maj 1998. Därpå följde över 20 år då inget genombrott i spaningsarbetet verkade ske; detta trots att fler än 130 personer genom åren hade erkänt mordet och att mordutredningen är en av världens dyraste och mest omfattande.

Den så kallade Skandiamannen, Stig Engström, avliden 2000, pekades ut som misstänkt gärningsman av chefsåklagare Krister Petersson den 10 juni 2020, efter vilket utredningen lades ned. Som skäl för misstankarna mot Engström presenterades ingen ny teknisk bevisning. Chefsåklagaren tillika förundersökningsledare Krister Petersson framhöll istället Engströms närvaro på brottsplatsen, en tidigare dokumenterad vapenvana och samröre med Palmefientliga kretsar, hans nervösa beteende i en intervju vid Sveavägen kort efter mordet, hans likheter med signalement som getts av vissa vittnen samt att flera av hans utsagor om mordkvällen inte stämmer överens med flertalet av övriga vittnen.SVT.se Åklagaren bedömde att indicierna sammantaget skulle ha räckt för att häkta Engström om han hade levt och inlett en brottsutredning mot honom, men inte att de ensamma räcker för att göra brottet styrkt.

Beslutet att lägga ner förundersökningen och att peka ut Engström möttes av hård kritik. Enligt en opinionsundersökning 2020 bland allmänheten trodde var femte person att Engström var gärningsmannen, medan tre av fem svarade att de var tveksamma eller inte visste vem som var gärningsmannen.

Efter att utredningen lades ner blev handlingarna tillgängliga till allmänheten som kan begära ut dem för en liten summa pengar på grund av avgiftsförordningen (SFS 1992:191) (hela materialet kostar 1 miljon kronor). Handlingarna innehåller saker som uppslag om förundersökningen och saker som förhörsprotokoll. Vissa personers namn har maskerats vid utlämnandet av handlingarna på grund av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), och grupper har skapats på sociala medier för att röja aktuella personers namn. Detta gör de genom att identifiera typsnittet och storleken och fylla i luckorna. Staten och polisen har kritiserats för att inte ha lämnat ut uppgifter som namn i handlingarna.

Från oktober 1988 hade polis särskilt börjat intressera sig för Christer Pettersson, en känd missbrukare som år 1971 dömts till sluten psykiatrisk vård för ett knivdråp under juldagarna året före. Pettersson hade tidigare hörts upplysningsvis om sina förehavanden på mordkvällen, första gången den 28 maj 1986, men snabbt avfärdats av utredningen då det ansågs osannolikt att Palme mördats av ”buset från gatan”. Från 16 november 1988 började Petterssons telefon avlyssnas och på morgonen den 14 december hämtades han till förhör. Samma kväll pekade Lisbeth Palme vid en videokonfrontation ut Pettersson som gärningsman varpå han anhölls och senare häktades på sannolika skäl misstänkt som Palmes mördare. Åtal väcktes vid Stockholms tingsrätt den 29 maj 1989.SOU 1999:88, s. 705

I efterhand har det dock riktats allvarlig kritik mot att polisen inriktade sig så hårt mot Christer Pettersson. En orsak till att spaningen riktade in sig mot Pettersson var ett anonymt brev som lämnats in till polisen där någon påstod att fantombilden (se ovan) var lik Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 10:30, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018  En annan grund var att Pettersson tidigare hade dödat en person och att han brukade röra sig i det området där Palme blev skjuten.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 14:50, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018  Under de följande förhören var det flera vittnen som identifierade Christer Pettersson som gärningsman. Men det har riktats tvivel mot en del vittnen. Den 25-årige ”Flygledaren” exempelvis tyckte sig känna igen Pettersson efter att ha sett konfrontationsvideon i december 1988, men samtidigt hade han redan 1987 pekat ut tre andra personer som enligt Inga-Britt Ahlenius (tidigare ledamot i Granskningskommissionen) inte alls liknade Pettersson. Även andra vittnen som Olof Palmes son Mårten, ”Korvhandlaren” som hade en kiosk på Sveavägen, och ”Konstnären” hade antingen pekat ut andra personer tidigare eller ändrat sig om gärningsmannens utseende innan de slutligen pekade ut Christer Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 01:40. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018  Lisbeth Palmes vittnesmål har setts som centralt (se ovan) men hon beskrivs av vittnen på plats som svårt chockad strax efter mordet och allt eftersom tiden gått ändrar också hon sin berättelse om mördarens utseende från att inte ha sett ansiktet alls till att peka ut Christer Pettersson i konfrontationsvideon.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 12:30. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018

Flera människor i Petterssons omgivning har så småningom pekat ut honom, men förhållanden under vilka dessa utpekanden gjordes kan ifrågasättas. Till exempel Roger Östlund, som tidigare hade suttit i samma fängelse som Pettersson, kom först inte alls ihåg vad han gjorde under mordkvällen men menade långt senare under ett konfrontationsförhör, när Pettersson blivit misstänkt, att han sett Pettersson utanför Grand strax innan Palme lämnade biografen.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 08:30. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018  Även knarkhandlaren Sigge Cedergren menade så småningom att han hade sett Pettersson utanför Grand. Men under de elva första förhören (av totalt 43) hade Pettersson inte nämnts överhuvudtaget; istället hade Cedergren antytt att Lars-Inge Svartenbrandt respektive Ted Gärdestad var gärningsman. Orsaken till denna förändring i Cedergrens berättelse verkar vara att spaningsledaren Thure Nässén, som höll i förhören, manipulerade Cedergren på ett sådant sätt att han slutligen kom fram till att Christer Pettersson var mannen utanför biografen.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 18:15. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018  Det verkar dessutom vara så att Nässén lockade flera ”vittnen” med en belöning på flera miljoner ifall deras utpekande ledde till en fällande dom mot Christer Pettersson.Bodil, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson. Del 6. Belöningen, SVT 2018, tid: 01:30, länk: https://www.svtplay.se/video/17119590/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-14-2?start=auto&tab=2018  Thure Nässén själv nekar till anklagelserna och menar bland annat att inget vittne lockades med pengar. Gunnar Wall menar att uppgifterna i Uppdrag granskning är särskilt allvarliga eftersom han menar att den övriga bevisningen mot Christer Pettersson är ganska svag.Gunnar Wall i Studio ett. Nya uppgifter i palmeutredningen, 21/2 2018 SR P1, länk: https://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=1637&artikel=6891298 Den senare chefen för Palmeutredningen Krister Petersson däremot såg inget kontroversiellt i att poliserna pratade om belöningen eftersom den ju var känd för allmänheten, men han medger att det kan vara riskabelt och kan leda till falska vittnesmål ifall man pratar om belöningen med missbrukare som har ont om pengar.Krister Petersson i Studio ett. Nya uppgifter i palmeutredningen, 21/2 2018 SR P1, länk: https://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=1637&artikel=6891298

För Christer Pettersson ledde processen och frikännandet till att han blev en celebritet i 90-talets nya medievärld där han fick flera hundratusen kronor i olika omgångar för att medverka i teve. Även tidningar publicerade många berättelser om och kring Christer Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 4. Hinsehäxan, SVT 2018, tid: 13:20, länk: https://www.svtplay.se/video/17047502/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-12-4?start=auto&tab=2018 {{Wayback|url=https://www.svtplay.se/video/17047502/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-12-4?start=auto&tab=2018 |date=20180614221231 }} Enligt Aftonbladet fick Pettersson 459 000 kronor av Strix, 92 000 kronor av Svenska Dagbladet, 19 500 kronor av Expressen och 10 500 kronor av SVT. Stig Edling menar att Christer Pettersson utnyttjade rollen som misstänkt mördare för att vinna ekonomiskt på det och säger att alla uttalanden som han gjorde måste tas med en nypa salt.Hansson, Kristofer, Johnsson, Fredrik, P3 Dokumentär. Om mordet på Olof Palme, Sveriges Radio 2006, tid: 29:55, länk: https://sverigesradio.se/sida/avsnitt/83907?programid=2519 Den 29 september 2004 avled Christer Pettersson i sviterna av en skallfraktur efter ett fall som tros ha orsakats av ett epileptiskt anfall

Om mordet på Olof Palme, Sveriges Radio 2006, tid: 29:55, länk: Den 29 september 2004 avled Christer Pettersson i sviterna av en skallfraktur efter ett fall som tros ha orsakats av ett epileptiskt anfall.

Christer Pettersson avled i sviterna av en skallskada och en hjärnblödning som han sannolikt fått vid ett epileptiskt anfall på tillnyktringsenheten på S:t Görans sjukhus.
DIGITAL PRENUMERATION
Läs DN gratis hela vägen fram till lucia!
Alla artiklar gratis fram till 13 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Mordet på Olof Palme


Mordet på Olof Palme

Från oktober 1988 hade polis särskilt börjat intressera sig för Christer Pettersson, en känd missbrukare som år 1971 dömts till sluten psykiatrisk vård för ett knivdråp under juldagarna året före. Pettersson hade tidigare hörts upplysningsvis om sina förehavanden på mordkvällen, första gången den 28 maj 1986, men snabbt avfärdats av utredningen då det ansågs osannolikt att Palme mördats av ”buset från gatan”. Från 16 november 1988 började Petterssons telefon avlyssnas och på morgonen den 14 december hämtades han till förhör. Samma kväll pekade Lisbeth Palme vid en videokonfrontation ut Pettersson som gärningsman varpå han anhölls och senare häktades på sannolika skäl misstänkt som Palmes mördare. Åtal väcktes vid Stockholms tingsrätt den 29 maj 1989.SOU 1999:88, s. 705


Mordet på Olof Palme

Från oktober 1988 hade polis särskilt börjat intressera sig för Christer Pettersson, en känd missbrukare som år 1971 dömts till sluten psykiatrisk vård för ett knivdråp under juldagarna året före. Pettersson hade tidigare hörts upplysningsvis om sina förehavanden på mordkvällen, första gången den 28 maj 1986, men snabbt avfärdats av utredningen då det ansågs osannolikt att Palme mördats av ”buset från gatan”. Från 16 november 1988 började Petterssons telefon avlyssnas och på morgonen den 14 december hämtades han till förhör. Samma kväll pekade Lisbeth Palme vid en videokonfrontation ut Pettersson som gärningsman varpå han anhölls och senare häktades på sannolika skäl misstänkt som Palmes mördare. Åtal väcktes vid Stockholms tingsrätt den 29 maj 1989.SOU 1999:88, s. 705

I efterhand har det dock riktats allvarlig kritik mot att polisen inriktade sig så hårt mot Christer Pettersson. En orsak till att spaningen riktade in sig mot Pettersson var ett anonymt brev som lämnats in till polisen där någon påstod att fantombilden (se ovan) var lik Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 10:30, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018


Mordet på Olof Palme

Från oktober 1988 hade polis särskilt börjat intressera sig för Christer Pettersson, en känd missbrukare som år 1971 dömts till sluten psykiatrisk vård för ett knivdråp under juldagarna året före. Pettersson hade tidigare hörts upplysningsvis om sina förehavanden på mordkvällen, första gången den 28 maj 1986, men snabbt avfärdats av utredningen då det ansågs osannolikt att Palme mördats av ”buset från gatan”. Från 16 november 1988 började Petterssons telefon avlyssnas och på morgonen den 14 december hämtades han till förhör. Samma kväll pekade Lisbeth Palme vid en videokonfrontation ut Pettersson som gärningsman varpå han anhölls och senare häktades på sannolika skäl misstänkt som Palmes mördare. Åtal väcktes vid Stockholms tingsrätt den 29 maj 1989.SOU 1999:88, s. 705

I efterhand har det dock riktats allvarlig kritik mot att polisen inriktade sig så hårt mot Christer Pettersson. En orsak till att spaningen riktade in sig mot Pettersson var ett anonymt brev som lämnats in till polisen där någon påstod att fantombilden (se ovan) var lik Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 10:30, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018  En annan grund var att Pettersson tidigare hade dödat en person och att han brukade röra sig i det området där Palme blev skjuten.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 14:50, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018  Under de följande förhören var det flera vittnen som identifierade Christer Pettersson som gärningsman.


Mordet på Olof Palme

Från oktober 1988 hade polis särskilt börjat intressera sig för Christer Pettersson, en känd missbrukare som år 1971 dömts till sluten psykiatrisk vård för ett knivdråp under juldagarna året före. Pettersson hade tidigare hörts upplysningsvis om sina förehavanden på mordkvällen, första gången den 28 maj 1986, men snabbt avfärdats av utredningen då det ansågs osannolikt att Palme mördats av ”buset från gatan”. Från 16 november 1988 började Petterssons telefon avlyssnas och på morgonen den 14 december hämtades han till förhör. Samma kväll pekade Lisbeth Palme vid en videokonfrontation ut Pettersson som gärningsman varpå han anhölls och senare häktades på sannolika skäl misstänkt som Palmes mördare. Åtal väcktes vid Stockholms tingsrätt den 29 maj 1989.SOU 1999:88, s. 705

I efterhand har det dock riktats allvarlig kritik mot att polisen inriktade sig så hårt mot Christer Pettersson. En orsak till att spaningen riktade in sig mot Pettersson var ett anonymt brev som lämnats in till polisen där någon påstod att fantombilden (se ovan) var lik Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 10:30, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018  En annan grund var att Pettersson tidigare hade dödat en person och att han brukade röra sig i det området där Palme blev skjuten.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 14:50, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018  Under de följande förhören var det flera vittnen som identifierade Christer Pettersson som gärningsman. Men det har riktats tvivel mot en del vittnen. Den 25-årige ”Flygledaren” exempelvis tyckte sig känna igen Pettersson efter att ha sett konfrontationsvideon i december 1988, men samtidigt hade han redan 1987 pekat ut tre andra personer som enligt Inga-Britt Ahlenius (tidigare ledamot i Granskningskommissionen) inte alls liknade Pettersson. Även andra vittnen som Olof Palmes son Mårten, ”Korvhandlaren” som hade en kiosk på Sveavägen, och ”Konstnären” hade antingen pekat ut andra personer tidigare eller ändrat sig om gärningsmannens utseende innan de slutligen pekade ut Christer Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 01:40. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018  Lisbeth Palmes vittnesmål har setts som centralt (se ovan) men hon beskrivs av vittnen på plats som svårt chockad strax efter mordet och allt eftersom tiden gått ändrar också hon sin berättelse om mördarens utseende från att inte ha sett ansiktet alls till att peka ut Christer Pettersson i konfrontationsvideon.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 12:30. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018


Mordet på Olof Palme

Från oktober 1988 hade polis särskilt börjat intressera sig för Christer Pettersson, en känd missbrukare som år 1971 dömts till sluten psykiatrisk vård för ett knivdråp under juldagarna året före. Pettersson hade tidigare hörts upplysningsvis om sina förehavanden på mordkvällen, första gången den 28 maj 1986, men snabbt avfärdats av utredningen då det ansågs osannolikt att Palme mördats av ”buset från gatan”. Från 16 november 1988 började Petterssons telefon avlyssnas och på morgonen den 14 december hämtades han till förhör. Samma kväll pekade Lisbeth Palme vid en videokonfrontation ut Pettersson som gärningsman varpå han anhölls och senare häktades på sannolika skäl misstänkt som Palmes mördare. Åtal väcktes vid Stockholms tingsrätt den 29 maj 1989.SOU 1999:88, s. 705

I efterhand har det dock riktats allvarlig kritik mot att polisen inriktade sig så hårt mot Christer Pettersson. En orsak till att spaningen riktade in sig mot Pettersson var ett anonymt brev som lämnats in till polisen där någon påstod att fantombilden (se ovan) var lik Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 10:30, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018  En annan grund var att Pettersson tidigare hade dödat en person och att han brukade röra sig i det området där Palme blev skjuten.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 14:50, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018  Under de följande förhören var det flera vittnen som identifierade Christer Pettersson som gärningsman. Men det har riktats tvivel mot en del vittnen. Den 25-årige ”Flygledaren” exempelvis tyckte sig känna igen Pettersson efter att ha sett konfrontationsvideon i december 1988, men samtidigt hade han redan 1987 pekat ut tre andra personer som enligt Inga-Britt Ahlenius (tidigare ledamot i Granskningskommissionen) inte alls liknade Pettersson. Även andra vittnen som Olof Palmes son Mårten, ”Korvhandlaren” som hade en kiosk på Sveavägen, och ”Konstnären” hade antingen pekat ut andra personer tidigare eller ändrat sig om gärningsmannens utseende innan de slutligen pekade ut Christer Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 01:40. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018  Lisbeth Palmes vittnesmål har setts som centralt (se ovan) men hon beskrivs av vittnen på plats som svårt chockad strax efter mordet och allt eftersom tiden gått ändrar också hon sin berättelse om mördarens utseende från att inte ha sett ansiktet alls till att peka ut Christer Pettersson i konfrontationsvideon.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 12:30. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018

Flera människor i Petterssons omgivning har så småningom pekat ut honom, men förhållanden under vilka dessa utpekanden gjordes kan ifrågasättas. Till exempel Roger Östlund, som tidigare hade suttit i samma fängelse som Pettersson, kom först inte alls ihåg vad han gjorde under mordkvällen men menade långt senare under ett konfrontationsförhör, när Pettersson blivit misstänkt, att han sett Pettersson utanför Grand strax innan Palme lämnade biografen.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 08:30. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018  Även knarkhandlaren Sigge Cedergren menade så småningom att han hade sett Pettersson utanför Grand.


Mordet på Olof Palme

Från oktober 1988 hade polis särskilt börjat intressera sig för Christer Pettersson, en känd missbrukare som år 1971 dömts till sluten psykiatrisk vård för ett knivdråp under juldagarna året före. Pettersson hade tidigare hörts upplysningsvis om sina förehavanden på mordkvällen, första gången den 28 maj 1986, men snabbt avfärdats av utredningen då det ansågs osannolikt att Palme mördats av ”buset från gatan”. Från 16 november 1988 började Petterssons telefon avlyssnas och på morgonen den 14 december hämtades han till förhör. Samma kväll pekade Lisbeth Palme vid en videokonfrontation ut Pettersson som gärningsman varpå han anhölls och senare häktades på sannolika skäl misstänkt som Palmes mördare. Åtal väcktes vid Stockholms tingsrätt den 29 maj 1989.SOU 1999:88, s. 705

I efterhand har det dock riktats allvarlig kritik mot att polisen inriktade sig så hårt mot Christer Pettersson. En orsak till att spaningen riktade in sig mot Pettersson var ett anonymt brev som lämnats in till polisen där någon påstod att fantombilden (se ovan) var lik Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 10:30, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018  En annan grund var att Pettersson tidigare hade dödat en person och att han brukade röra sig i det området där Palme blev skjuten.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 2. Jakten på mördaren, SVT 2018, tid: 14:50, länk: https://www.svtplay.se/video/17047430/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-10-2?start=auto&tab=2018  Under de följande förhören var det flera vittnen som identifierade Christer Pettersson som gärningsman. Men det har riktats tvivel mot en del vittnen. Den 25-årige ”Flygledaren” exempelvis tyckte sig känna igen Pettersson efter att ha sett konfrontationsvideon i december 1988, men samtidigt hade han redan 1987 pekat ut tre andra personer som enligt Inga-Britt Ahlenius (tidigare ledamot i Granskningskommissionen) inte alls liknade Pettersson. Även andra vittnen som Olof Palmes son Mårten, ”Korvhandlaren” som hade en kiosk på Sveavägen, och ”Konstnären” hade antingen pekat ut andra personer tidigare eller ändrat sig om gärningsmannens utseende innan de slutligen pekade ut Christer Pettersson.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 01:40. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018  Lisbeth Palmes vittnesmål har setts som centralt (se ovan) men hon beskrivs av vittnen på plats som svårt chockad strax efter mordet och allt eftersom tiden gått ändrar också hon sin berättelse om mördarens utseende från att inte ha sett ansiktet alls till att peka ut Christer Pettersson i konfrontationsvideon.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 12:30. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018

Flera människor i Petterssons omgivning har så småningom pekat ut honom, men förhållanden under vilka dessa utpekanden gjordes kan ifrågasättas. Till exempel Roger Östlund, som tidigare hade suttit i samma fängelse som Pettersson, kom först inte alls ihåg vad han gjorde under mordkvällen men menade långt senare under ett konfrontationsförhör, när Pettersson blivit misstänkt, att han sett Pettersson utanför Grand strax innan Palme lämnade biografen.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 08:30. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018  Även knarkhandlaren Sigge Cedergren menade så småningom att han hade sett Pettersson utanför Grand. Men under de elva första förhören (av totalt 43) hade Pettersson inte nämnts överhuvudtaget; istället hade Cedergren antytt att Lars-Inge Svartenbrandt respektive Ted Gärdestad var gärningsman. Orsaken till denna förändring i Cedergrens berättelse verkar vara att spaningsledaren Thure Nässén, som höll i förhören, manipulerade Cedergren på ett sådant sätt att han slutligen kom fram till att Christer Pettersson var mannen utanför biografen.Bodin, Bo-Göran, Uppdrag Granskning. Fallet Christer Pettersson del 5. Palmegruppens hemligheter, SVT 2018, tid: 18:15. länk: https://www.svtplay.se/video/17119602/uppdrag-granskning/uppdrag-granskning-avsnitt-13-3?start=auto&tab=2018