Jan Hlaváč

 Klubblag
 1993–1999: De första åren i Tjeckien
Hlaváč gjorde seniordebut med sin moderklubb HC Sparta Prag i Extraliga säsongen 1993/94. Totalt spelade han åtta matcher för laget där han noterades för ett mål och en assistpoäng. Säsongen därpå etablerades han sig i Extraliga och spelade 38 grundseriematcher för klubben och stod för 13 poäng. Utöver det spelade han också fem slutspelsmatcher. Under sommaren 1995 valdes Hlaváč vid NHL Entry Draft av New York Islanders i den första rundan som den 28:e spelaren totalt. Den efterföljande säsongen gjorde han sju mål och sju assistpoäng för Sparta Prag i grundserien. I slutspelet noterades han för tre poäng på elva matcher och tog ett tjeckiskt brons. Den efterföljande säsongen tog han återigen ett brons med Sparta Prag. Under säsongens gång blev han också under två matcher utlånad till HC Energie Karlovy Vary i den tjeckiska andraligan.

Säsongen 1997/98 ökade han på sin poängproduktion i Extraliga rejält och slutade på andraplats i lagets interna poängliga. Han snittade strax över en poäng per match och stod för 47 poäng på 46 grundseriematcher (17 mål, 30 assist). Den 14 juli 1998 bytte Islanders bort NHL-rättigheterna till Hlaváč till Calgary Flames i utbyte mot Jörgen Jönsson. Han spelade därefter ytterligare en säsong för Sparta Prag i Extraliga där han slog personligt poängrekord i grundserien (50 poäng på 47 matcher). Med 32 gjorda mål vann han också Extraligas skytteliga. Den 26 juni 1999 bytte Flames bort rättigheterna till Hlaváč samt ett val i första och tredje rundan av 1999 års NHL-draft till New York Rangers mot Marc Savard och ett val i första rundan av 1999 års NHL-draft.

 1999–2008: NHL-karriär
Inför säsongen 1999/00 lämnade Hlaváč Tjeckien för spel med Rangers i NHL. Han gjorde NHL-debut den 2 oktober 1999 i en match mot Vancouver Canucks. I sin tolfte NHL-match gjorde han sitt första NHL-mål, på Byron Dafoe, i en 2–5-förlust mot Boston Bruins. Senare under säsongen, den 11 februari 2000, gjorde Hlaváč sitt första hat trick i NHL, i en 2–5-seger mot Bruins. Totalt spelade han 67 grundseriematcher och noterades för 42 poäng, varav 19 mål. Hlaváč hade bäst plus/minus-statistik i Rangers (+3). Under säsongens gång spelade han också tre matcher för Rangers farmarlag Hartford Wolf Pack i AHL. Säsongen 2000/01 blev Hlaváčs poängmässigt främsta i NHL då han på 79 matcher gjorde 64 poäng (28 mål, 36 assist). Tidigare under säsongen, den 6 januari 2001, gjorde han sitt andra hat trick i NHL, i en match mot New Jersey Devils som slutade 5–5.


Jan Hlaváč

Jan Hlaváč, född den 19 september 1976 i Prag, är en tjeckisk före detta ishockeyspelare. Under sina fem första säsonger som senior spelade Hlaváč för moderklubben HC Sparta Prag i Extraliga. Säsongerna 1995/96 och 1996/97 tog han tjeckiskt brons med klubben. Säsongen 1998/99 vann han grundseriens skytteliga i Extraliga. Han NHL-draftades av New York Islanders i den första rundan som 28:e spelare totalt 1995. Mellan säsongerna 1999/00 och 2003/04 spelade Hlaváč i NHL för fyra olika klubbar: New York Rangers, Philadelphia Flyers, Vancouver Canucks och Carolina Hurricanes.

Hlaváč återvände sedan till Europa och spelade under de tre följande säsongerna för Sparta Prag samt Genève-Servette Hockey Club i Nationalliga A. Säsongen 2006/07 vann han tjeckiskt guld. Säsongen 2007/08 kom att bli Hlaváčs sista i NHL. Han representerade då två olika klubbar: Tampa Bay Lightning och Nashville Predators. Resten av karriären tillbringade han i Sverige och Tjeckien. Under fyra säsonger spelade han för Linköping HC i SHL: under sin andra säsong i klubben vann han Håkan Loob Trophy som tilldelas grundseriens skytteligavinnare. Hlaváč gjorde också två sejourer i Växjö Lakers HC. Under fem av de sex säsongerna han spelade i SHL påbörjade han varje säsong i Extraliga. Förutom Sparta Prag representerade han under den här perioden också HC Bílí Tygři Liberec och HC Rytíři Kladno.

I slutet av karriären, från och med säsongen 2015/16, spelade Hlaváč för Sparta Prag, HC Benátky nad Jizerou, HC Vrchlabí, HC Slavia Prag, BK Nova Paka och HC Letci Letňany. Säsongen 2015/16 tog han tjeckiskt silver med Sparta Prag.

Hlaváč gjorde A-landslagsdebut under säsongen 1997/98 och har spelat över 100 A-landskamper för Tjeckien. Han har representerat landet vid sex världsmästerskap där han vunnit två guld, ett silver och ett brons. Som junior spelade han två JVM och ett JEM.

 Klubblag
 1993–1999: De första åren i Tjeckien
Hlaváč gjorde seniordebut med sin moderklubb HC Sparta Prag i Extraliga säsongen 1993/94. Totalt spelade han åtta matcher för laget där han noterades för ett mål och en assistpoäng. Säsongen därpå etablerades han sig i Extraliga och spelade 38 grundseriematcher för klubben och stod för 13 poäng. Utöver det spelade han också fem slutspelsmatcher. Under sommaren 1995 valdes Hlaváč vid NHL Entry Draft av New York Islanders i den första rundan som den 28:e spelaren totalt. Den efterföljande säsongen gjorde han sju mål och sju assistpoäng för Sparta Prag i grundserien. I slutspelet noterades han för tre poäng på elva matcher och tog ett tjeckiskt brons. Den efterföljande säsongen tog han återigen ett brons med Sparta Prag. Under säsongens gång blev han också under två matcher utlånad till HC Energie Karlovy Vary i den tjeckiska andraligan.

Säsongen 1997/98 ökade han på sin poängproduktion i Extraliga rejält och slutade på andraplats i lagets interna poängliga. Han snittade strax över en poäng per match och stod för 47 poäng på 46 grundseriematcher (17 mål, 30 assist). Den 14 juli 1998 bytte Islanders bort NHL-rättigheterna till Hlaváč till Calgary Flames i utbyte mot Jörgen Jönsson. Han spelade därefter ytterligare en säsong för Sparta Prag i Extraliga där han slog personligt poängrekord i grundserien (50 poäng på 47 matcher). Med 32 gjorda mål vann han också Extraligas skytteliga. Den 26 juni 1999 bytte Flames bort rättigheterna till Hlaváč samt ett val i första och tredje rundan av 1999 års NHL-draft till New York Rangers mot Marc Savard och ett val i första rundan av 1999 års NHL-draft.

 1999–2008: NHL-karriär
Inför säsongen 1999/00 lämnade Hlaváč Tjeckien för spel med Rangers i NHL. Han gjorde NHL-debut den 2 oktober 1999 i en match mot Vancouver Canucks. I sin tolfte NHL-match gjorde han sitt första NHL-mål, på Byron Dafoe, i en 2–5-förlust mot Boston Bruins. Senare under säsongen, den 11 februari 2000, gjorde Hlaváč sitt första hat trick i NHL, i en 2–5-seger mot Bruins. Totalt spelade han 67 grundseriematcher och noterades för 42 poäng, varav 19 mål. Hlaváč hade bäst plus/minus-statistik i Rangers (+3). Under säsongens gång spelade han också tre matcher för Rangers farmarlag Hartford Wolf Pack i AHL. Säsongen 2000/01 blev Hlaváčs poängmässigt främsta i NHL då han på 79 matcher gjorde 64 poäng (28 mål, 36 assist). Tidigare under säsongen, den 6 januari 2001, gjorde han sitt andra hat trick i NHL, i en match mot New Jersey Devils som slutade 5–5.

Den 20 augusti 2001 byttes Hlaváč tillsammans med Kim Johnsson, Pavel Brendl och ett val i den tredje rundan av draften 2003 mot Eric Lindros till Philadelphia Flyers. Kort därefter, den 4 september samma år, förlängde Hlaváč sitt avtal med Flyers med två år. Hlaváč gjorde tio poäng på 31 matcher för Flyers innan han åter byttes bort, till Vancouver Canucks, tillsammans med ett val i den tredje rundan av NHL-draften 2002 mot Donald Brashear och ett val i sjätte rundan av NHL-draften 2002. Han avslutade säsongen med Canucks där han noterades för 21 poäng på 46 matcher (nio mål, tolv assist). Canucks blev det sista laget i Western Conference att ta sig till Stanley Cup-slutspelet. Hlaváč spelade sin första slutspelsmatch i NHL den 17 april 2002. Laget slogs ut i den första rundan med 4–2 i matcher mot Detroit Red Wings, som senare vann Stanley Cup.

Hlaváč inledde säsongen 2002/03 med Canucks, men spelade bara nio matcher för laget innan han byttes bort. Den 1 november 2002 anslöt han till Carolina Hurricanes tillsammans med Harold Druken i utbyte mot Darren Langdon och Marek Malik. Den 29 november 2002 gjorde Hlaváč sitt tredje hat trick i NHL, samtliga i powerplay, i en 4–6-seger mot Detroit Red Wings. Hurricanes, som föregående säsong hade spelat Stanley Cup-final, slutade sist i hela NHL och på 52 matcher stod Hlaváč för 24 poäng (9 mål, 15 assist). Den 28 augusti 2003 var Hlaváč klar för en återkomst i Rangers då han skrivit ett nytt avtal med klubben. För andra året i följd spelade han i ett lag som misslyckades att ta sig till slutspel. På 72 grundseriematcher noterades Hlaváč för 26 poäng, varav fem mål.

Till följd av NHL-lockouten säsongen 2004/05 skrev Hlaváč ett lock out-avtal med sin moderklubb Sparta Prag den 9 augusti 2004. I grundserien slutade han på andra plats, bakom David Výborný, i lagets interna skytteliga, med 38 poäng på 48 matcher (10 mål, 28 assist). Inför den följande säsongen lämnade Hlaváč Tjeckien för spel i Schweiz. Den 27 juli 2005 meddelades det att han skrivit ett ettårsavtal med Genève-Servette Hockey Club i Nationalliga A. Laget slutade näst sist i grundserien, men lyckades hålla sig kvar i den högsta divisionen efter kvalspel. Hlaváč vann lagets interna assist- och poängliga. På 42 matcher stod han för 34 poäng (12 mål, 22 assist). Den 24 maj 2006 bekräftades det att han återvänt till Sparta Prag då han skrivit ett ettårskontrakt med klubben. Laget slutade på fjärde plats i grundserien och slog sedan ut PSG Zlín och HC Bílí Tygři Liberec i kvarts-, respektive semifinal. I finalserien ställdes man mot HC Pardubice, vilka man besegrade med 4–2 i matcher. Hlaváč tog därmed sitt första och enda tjeckiska ligaguld.

Säsongen 2006/07 gjorde Hlaváč ytterligare en sejour i NHL. Den 14 juni 2007 skrev han ett ettårsavtal med Tampa Bay Lightning. Han spelade 62 matcher för klubben och noterades för 22 poäng innan han den 26 februari 2008 blev bortbytt till Nashville Predators mot en val i den sjunde rundan av NHL-draften 2008. Han avslutade grundserie med 13 poäng på 18 matcher för Predators. I det efterföljande Stanley Cup-slutspelet slogs laget ut i den första rundan av San Jose Sharks med 4–1 i matcher.

 2008–2014: Spel i Sverige och Tjeckien
miniatyr|Hlaváč med Växjö Lakers HC.
Den 7 augusti 2008 meddelades det att Hlaváč skrivit ett ettårsavtal med Linköping HC i SHL. Han gjorde SHL-debut den 18 september 2008 i en match mot Modo Hockey.

I början av maj 2021 stod det klart att Hlaváč värvats av HC Letci Letňany i den tjeckiska tredjeligan. Han var säsongen som följde lagets poängmässigt bästa spelare och stod för 55 poäng på 41 matcher, varav 25 mål.

Halou se rozléhá hvizd píšťalky a mantinely zase duní. A přitom je teprve polovina května. Zatímco ve většině konkurenčních klubů sotva odstartovali suchou přípravu, v Letňanech už naplno využívají vlastních vymožeností v podobě Ice Areny s nepřetržitým provozem dvou ledových ploch. Druholigový A-tým Letců v úterý zahájil tréninky na ledě s téměř třemi desítkami hráčů. Vstříc nové sezoně, která má být ještě úspěšnější než ta poslední.
Po měsíci a půl už jsou zase spolu. Letňanské áčko si v rámci přípravy na nový ročník poprvé zatrénovalo na ledě, se spoustou známých tváří v kádru, ale i s několika novými.
„Nejsme profesionální tým, abych tu kluky z různých krajů mohl mít každý den dvě hodiny pod dohledem," říká hlavní kouč Jaroslav Nedvěd, jenž měl tradičně po boku asistenta Ondřeje Poula s trenérem brankářů Jiřím Černochem. „Hráči se mimo led připravují po skupinkách, ale odteď se všichni budeme dvakrát týdně scházet i na ledě," plánuje.
Tento režim potrvá do konce června. Po červencové dovolené tým hned zkraje srpna odstartuje finální fázi přípravy na start II. ligy.
Nepochybně se v něm objeví i několik nových jmen. S některými posilami už vedení klubu definitivně počítá, další hráči o svou příležitost zabojují během tryoutu. „Jsou tu třeba hráči, kteří končili juniorku na Kladně nebo v Liberci a teď shání angažmá. Všechny budeme sledovat a pečlivě vybírat, jestli nám zapadají do koncepce," plánuje Nedvěd.
A zdejší podmínky pro trénink si nemůže vynachválit.
Však z něj mluví bohaté zkušenosti z hráčské i trenérské kariéry, kde se mu kombinovaná letní příprava na ledě i na suchu spolehlivě vyplácela. „Tenista po sezoně taky odloží raketu jen na dva týdny a pak už s ní zase mlátí do míčku. Pro nás by byla mezi březnem a srpnem pauza bez ledu strašlivě dlouhá."
Připomněl i dřívější trenérské angažmá v extraligové Spartě. „Když jsem si tam tehdy prosadil, že budeme dvakrát týdně dojíždět na led do Letňan, všichni na mě nejdřív koukali jako na blázna, aby pak zjistili, že to dává smysl. Trval jsem na tom i teď v Letňanech. A jsem rád, že je tomu nakloněný i Tomáš Divíšek a dokázal vyčlenit nějaké peníze na ledy," zmínil trenér Nedvěd generálního manažera klubu.
Do nové sezony ale už nemůže počítat s matadorem a lídrem Janem Hlaváčem, který byl v uplynulém ročníku nejproduktivnějším hráčem mužstva. Někdejší hvězda NHL a dvojnásobný mistr světa se rozhodl, že ve svých 45 letech nebude z časových, rodinných i zdravotních důvodu pokračovat.
„Máme takovou dohodu, že nám rád vypomůže, kdyby nás postihla marodka nebo nějaká větší krize," přiblížil Jaroslav Nedvěd. „Občas se asi přijde sklouznout, protože tu byla skvělá parta, se kterou prý nechce utnout kontakt úplně. Naplno s ním ale počítat už nemůžeme."


Jan Hlaváč

 Klubblag
 1993–1999: De första åren i Tjeckien
Hlaváč gjorde seniordebut med sin moderklubb HC Sparta Prag i Extraliga säsongen 1993/94. Totalt spelade han åtta matcher för laget där han noterades för ett mål och en assistpoäng. Säsongen därpå etablerades han sig i Extraliga och spelade 38 grundseriematcher för klubben och stod för 13 poäng. Utöver det spelade han också fem slutspelsmatcher. Under sommaren 1995 valdes Hlaváč vid NHL Entry Draft av New York Islanders i den första rundan som den 28:e spelaren totalt. Den efterföljande säsongen gjorde han sju mål och sju assistpoäng för Sparta Prag i grundserien. I slutspelet noterades han för tre poäng på elva matcher och tog ett tjeckiskt brons. Den efterföljande säsongen tog han återigen ett brons med Sparta Prag. Under säsongens gång blev han också under två matcher utlånad till HC Energie Karlovy Vary i den tjeckiska andraligan.

Säsongen 1997/98 ökade han på sin poängproduktion i Extraliga rejält och slutade på andraplats i lagets interna poängliga. Han snittade strax över en poäng per match och stod för 47 poäng på 46 grundseriematcher (17 mål, 30 assist). Den 14 juli 1998 bytte Islanders bort NHL-rättigheterna till Hlaváč till Calgary Flames i utbyte mot Jörgen Jönsson. Han spelade därefter ytterligare en säsong för Sparta Prag i Extraliga där han slog personligt poängrekord i grundserien (50 poäng på 47 matcher). Med 32 gjorda mål vann han också Extraligas skytteliga. Den 26 juni 1999 bytte Flames bort rättigheterna till Hlaváč samt ett val i första och tredje rundan av 1999 års NHL-draft till New York Rangers mot Marc Savard och ett val i första rundan av 1999 års NHL-draft.

 1999–2008: NHL-karriär
Inför säsongen 1999/00 lämnade Hlaváč Tjeckien för spel med Rangers i NHL. Han gjorde NHL-debut den 2 oktober 1999 i en match mot Vancouver Canucks. I sin tolfte NHL-match gjorde han sitt första NHL-mål, på Byron Dafoe, i en 2–5-förlust mot Boston Bruins. Senare under säsongen, den 11 februari 2000, gjorde Hlaváč sitt första hat trick i NHL, i en 2–5-seger mot Bruins. Totalt spelade han 67 grundseriematcher och noterades för 42 poäng, varav 19 mål. Hlaváč hade bäst plus/minus-statistik i Rangers (+3). Under säsongens gång spelade han också tre matcher för Rangers farmarlag Hartford Wolf Pack i AHL. Säsongen 2000/01 blev Hlaváčs poängmässigt främsta i NHL då han på 79 matcher gjorde 64 poäng (28 mål, 36 assist). Tidigare under säsongen, den 6 januari 2001, gjorde han sitt andra hat trick i NHL, i en match mot New Jersey Devils som slutade 5–5.

Den 20 augusti 2001 byttes Hlaváč tillsammans med Kim Johnsson, Pavel Brendl och ett val i den tredje rundan av draften 2003 mot Eric Lindros till Philadelphia Flyers. Kort därefter, den 4 september samma år, förlängde Hlaváč sitt avtal med Flyers med två år. Hlaváč gjorde tio poäng på 31 matcher för Flyers innan han åter byttes bort, till Vancouver Canucks, tillsammans med ett val i den tredje rundan av NHL-draften 2002 mot Donald Brashear och ett val i sjätte rundan av NHL-draften 2002. Han avslutade säsongen med Canucks där han noterades för 21 poäng på 46 matcher (nio mål, tolv assist). Canucks blev det sista laget i Western Conference att ta sig till Stanley Cup-slutspelet. Hlaváč spelade sin första slutspelsmatch i NHL den 17 april 2002. Laget slogs ut i den första rundan med 4–2 i matcher mot Detroit Red Wings, som senare vann Stanley Cup.

Hlaváč inledde säsongen 2002/03 med Canucks, men spelade bara nio matcher för laget innan han byttes bort. Den 1 november 2002 anslöt han till Carolina Hurricanes tillsammans med Harold Druken i utbyte mot Darren Langdon och Marek Malik. Den 29 november 2002 gjorde Hlaváč sitt tredje hat trick i NHL, samtliga i powerplay, i en 4–6-seger mot Detroit Red Wings. Hurricanes, som föregående säsong hade spelat Stanley Cup-final, slutade sist i hela NHL och på 52 matcher stod Hlaváč för 24 poäng (9 mål, 15 assist). Den 28 augusti 2003 var Hlaváč klar för en återkomst i Rangers då han skrivit ett nytt avtal med klubben. För andra året i följd spelade han i ett lag som misslyckades att ta sig till slutspel. På 72 grundseriematcher noterades Hlaváč för 26 poäng, varav fem mål.

Till följd av NHL-lockouten säsongen 2004/05 skrev Hlaváč ett lock out-avtal med sin moderklubb Sparta Prag den 9 augusti 2004. I grundserien slutade han på andra plats, bakom David Výborný, i lagets interna skytteliga, med 38 poäng på 48 matcher (10 mål, 28 assist). Inför den följande säsongen lämnade Hlaváč Tjeckien för spel i Schweiz. Den 27 juli 2005 meddelades det att han skrivit ett ettårsavtal med Genève-Servette Hockey Club i Nationalliga A. Laget slutade näst sist i grundserien, men lyckades hålla sig kvar i den högsta divisionen efter kvalspel. Hlaváč vann lagets interna assist- och poängliga. På 42 matcher stod han för 34 poäng (12 mål, 22 assist). Den 24 maj 2006 bekräftades det att han återvänt till Sparta Prag då han skrivit ett ettårskontrakt med klubben. Laget slutade på fjärde plats i grundserien och slog sedan ut PSG Zlín och HC Bílí Tygři Liberec i kvarts-, respektive semifinal. I finalserien ställdes man mot HC Pardubice, vilka man besegrade med 4–2 i matcher. Hlaváč tog därmed sitt första och enda tjeckiska ligaguld.

Säsongen 2006/07 gjorde Hlaváč ytterligare en sejour i NHL. Den 14 juni 2007 skrev han ett ettårsavtal med Tampa Bay Lightning. Han spelade 62 matcher för klubben och noterades för 22 poäng innan han den 26 februari 2008 blev bortbytt till Nashville Predators mot en val i den sjunde rundan av NHL-draften 2008. Han avslutade grundserie med 13 poäng på 18 matcher för Predators. I det efterföljande Stanley Cup-slutspelet slogs laget ut i den första rundan av San Jose Sharks med 4–1 i matcher.

 2008–2014: Spel i Sverige och Tjeckien
miniatyr|Hlaváč med Växjö Lakers HC.
Den 7 augusti 2008 meddelades det att Hlaváč skrivit ett ettårsavtal med Linköping HC i SHL. Han gjorde SHL-debut den 18 september 2008 i en match mot Modo Hockey. I grundseriens tredje omgång gjorde han såväl sitt första mål som sitt första hat trick i serien, på Andreas Hadelöv, i en 4–5-seger över Skellefteå AIK.


Jan Hlaváč

 Klubblag
 1993–1999: De första åren i Tjeckien
Hlaváč gjorde seniordebut med sin moderklubb HC Sparta Prag i Extraliga säsongen 1993/94. Totalt spelade han åtta matcher för laget där han noterades för ett mål och en assistpoäng. Säsongen därpå etablerades han sig i Extraliga och spelade 38 grundseriematcher för klubben och stod för 13 poäng. Utöver det spelade han också fem slutspelsmatcher. Under sommaren 1995 valdes Hlaváč vid NHL Entry Draft av New York Islanders i den första rundan som den 28:e spelaren totalt. Den efterföljande säsongen gjorde han sju mål och sju assistpoäng för Sparta Prag i grundserien. I slutspelet noterades han för tre poäng på elva matcher och tog ett tjeckiskt brons. Den efterföljande säsongen tog han återigen ett brons med Sparta Prag. Under säsongens gång blev han också under två matcher utlånad till HC Energie Karlovy Vary i den tjeckiska andraligan.

Säsongen 1997/98 ökade han på sin poängproduktion i Extraliga rejält och slutade på andraplats i lagets interna poängliga. Han snittade strax över en poäng per match och stod för 47 poäng på 46 grundseriematcher (17 mål, 30 assist). Den 14 juli 1998 bytte Islanders bort NHL-rättigheterna till Hlaváč till Calgary Flames i utbyte mot Jörgen Jönsson. Han spelade därefter ytterligare en säsong för Sparta Prag i Extraliga där han slog personligt poängrekord i grundserien (50 poäng på 47 matcher). Med 32 gjorda mål vann han också Extraligas skytteliga. Den 26 juni 1999 bytte Flames bort rättigheterna till Hlaváč samt ett val i första och tredje rundan av 1999 års NHL-draft till New York Rangers mot Marc Savard och ett val i första rundan av 1999 års NHL-draft.

 1999–2008: NHL-karriär
Inför säsongen 1999/00 lämnade Hlaváč Tjeckien för spel med Rangers i NHL. Han gjorde NHL-debut den 2 oktober 1999 i en match mot Vancouver Canucks. I sin tolfte NHL-match gjorde han sitt första NHL-mål, på Byron Dafoe, i en 2–5-förlust mot Boston Bruins. Senare under säsongen, den 11 februari 2000, gjorde Hlaváč sitt första hat trick i NHL, i en 2–5-seger mot Bruins. Totalt spelade han 67 grundseriematcher och noterades för 42 poäng, varav 19 mål. Hlaváč hade bäst plus/minus-statistik i Rangers (+3). Under säsongens gång spelade han också tre matcher för Rangers farmarlag Hartford Wolf Pack i AHL. Säsongen 2000/01 blev Hlaváčs poängmässigt främsta i NHL då han på 79 matcher gjorde 64 poäng (28 mål, 36 assist). Tidigare under säsongen, den 6 januari 2001, gjorde han sitt andra hat trick i NHL, i en match mot New Jersey Devils som slutade 5–5.

Den 20 augusti 2001 byttes Hlaváč tillsammans med Kim Johnsson, Pavel Brendl och ett val i den tredje rundan av draften 2003 mot Eric Lindros till Philadelphia Flyers. Kort därefter, den 4 september samma år, förlängde Hlaváč sitt avtal med Flyers med två år. Hlaváč gjorde tio poäng på 31 matcher för Flyers innan han åter byttes bort, till Vancouver Canucks, tillsammans med ett val i den tredje rundan av NHL-draften 2002 mot Donald Brashear och ett val i sjätte rundan av NHL-draften 2002. Han avslutade säsongen med Canucks där han noterades för 21 poäng på 46 matcher (nio mål, tolv assist). Canucks blev det sista laget i Western Conference att ta sig till Stanley Cup-slutspelet. Hlaváč spelade sin första slutspelsmatch i NHL den 17 april 2002. Laget slogs ut i den första rundan med 4–2 i matcher mot Detroit Red Wings, som senare vann Stanley Cup.

Hlaváč inledde säsongen 2002/03 med Canucks, men spelade bara nio matcher för laget innan han byttes bort. Den 1 november 2002 anslöt han till Carolina Hurricanes tillsammans med Harold Druken i utbyte mot Darren Langdon och Marek Malik. Den 29 november 2002 gjorde Hlaváč sitt tredje hat trick i NHL, samtliga i powerplay, i en 4–6-seger mot Detroit Red Wings. Hurricanes, som föregående säsong hade spelat Stanley Cup-final, slutade sist i hela NHL och på 52 matcher stod Hlaváč för 24 poäng (9 mål, 15 assist). Den 28 augusti 2003 var Hlaváč klar för en återkomst i Rangers då han skrivit ett nytt avtal med klubben. För andra året i följd spelade han i ett lag som misslyckades att ta sig till slutspel. På 72 grundseriematcher noterades Hlaváč för 26 poäng, varav fem mål.

Till följd av NHL-lockouten säsongen 2004/05 skrev Hlaváč ett lock out-avtal med sin moderklubb Sparta Prag den 9 augusti 2004. I grundserien slutade han på andra plats, bakom David Výborný, i lagets interna skytteliga, med 38 poäng på 48 matcher (10 mål, 28 assist). Inför den följande säsongen lämnade Hlaváč Tjeckien för spel i Schweiz. Den 27 juli 2005 meddelades det att han skrivit ett ettårsavtal med Genève-Servette Hockey Club i Nationalliga A. Laget slutade näst sist i grundserien, men lyckades hålla sig kvar i den högsta divisionen efter kvalspel. Hlaváč vann lagets interna assist- och poängliga. På 42 matcher stod han för 34 poäng (12 mål, 22 assist). Den 24 maj 2006 bekräftades det att han återvänt till Sparta Prag då han skrivit ett ettårskontrakt med klubben. Laget slutade på fjärde plats i grundserien och slog sedan ut PSG Zlín och HC Bílí Tygři Liberec i kvarts-, respektive semifinal. I finalserien ställdes man mot HC Pardubice, vilka man besegrade med 4–2 i matcher. Hlaváč tog därmed sitt första och enda tjeckiska ligaguld.

Säsongen 2006/07 gjorde Hlaváč ytterligare en sejour i NHL. Den 14 juni 2007 skrev han ett ettårsavtal med Tampa Bay Lightning. Han spelade 62 matcher för klubben och noterades för 22 poäng innan han den 26 februari 2008 blev bortbytt till Nashville Predators mot en val i den sjunde rundan av NHL-draften 2008. Han avslutade grundserie med 13 poäng på 18 matcher för Predators. I det efterföljande Stanley Cup-slutspelet slogs laget ut i den första rundan av San Jose Sharks med 4–1 i matcher.

 2008–2014: Spel i Sverige och Tjeckien
miniatyr|Hlaváč med Växjö Lakers HC.
Den 7 augusti 2008 meddelades det att Hlaváč skrivit ett ettårsavtal med Linköping HC i SHL. Han gjorde SHL-debut den 18 september 2008 i en match mot Modo Hockey. I grundseriens tredje omgång gjorde han såväl sitt första mål som sitt första hat trick i serien, på Andreas Hadelöv, i en 4–5-seger över Skellefteå AIK. Innan året var slut gjorde han ytterligare ett hat trick, den 8 december, i en 5–6-seger mot HV71. I slutet av februari 2009 gjorde Hlaváč hat trick två matcher i följd: först i en 7–5-seger mot Södertälje SK och därefter i en 3–6-seger mot Rögle BK. Linköping slutade på andra plats i grundserien och på 54 matcher stod Hlaváč för 48 poäng och slutade på åttonde plats i den totala poängligan. Med 25 gjorda mål vann han lagets interna skytteliga i grundserien. I SM-slutspelet ställdes Linköping mot Skellefteå AIK. Hlaváč missade den tredje och fjärde matchen i serien, på grund av sjukdom, som Linköping till slut förlorade med 3–4.


Jan Hlaváč

 Klubblag
 1993–1999: De första åren i Tjeckien
Hlaváč gjorde seniordebut med sin moderklubb HC Sparta Prag i Extraliga säsongen 1993/94. Totalt spelade han åtta matcher för laget där han noterades för ett mål och en assistpoäng. Säsongen därpå etablerades han sig i Extraliga och spelade 38 grundseriematcher för klubben och stod för 13 poäng. Utöver det spelade han också fem slutspelsmatcher. Under sommaren 1995 valdes Hlaváč vid NHL Entry Draft av New York Islanders i den första rundan som den 28:e spelaren totalt. Den efterföljande säsongen gjorde han sju mål och sju assistpoäng för Sparta Prag i grundserien. I slutspelet noterades han för tre poäng på elva matcher och tog ett tjeckiskt brons. Den efterföljande säsongen tog han återigen ett brons med Sparta Prag. Under säsongens gång blev han också under två matcher utlånad till HC Energie Karlovy Vary i den tjeckiska andraligan.

Säsongen 1997/98 ökade han på sin poängproduktion i Extraliga rejält och slutade på andraplats i lagets interna poängliga. Han snittade strax över en poäng per match och stod för 47 poäng på 46 grundseriematcher (17 mål, 30 assist). Den 14 juli 1998 bytte Islanders bort NHL-rättigheterna till Hlaváč till Calgary Flames i utbyte mot Jörgen Jönsson. Han spelade därefter ytterligare en säsong för Sparta Prag i Extraliga där han slog personligt poängrekord i grundserien (50 poäng på 47 matcher). Med 32 gjorda mål vann han också Extraligas skytteliga. Den 26 juni 1999 bytte Flames bort rättigheterna till Hlaváč samt ett val i första och tredje rundan av 1999 års NHL-draft till New York Rangers mot Marc Savard och ett val i första rundan av 1999 års NHL-draft.

 1999–2008: NHL-karriär
Inför säsongen 1999/00 lämnade Hlaváč Tjeckien för spel med Rangers i NHL. Han gjorde NHL-debut den 2 oktober 1999 i en match mot Vancouver Canucks. I sin tolfte NHL-match gjorde han sitt första NHL-mål, på Byron Dafoe, i en 2–5-förlust mot Boston Bruins. Senare under säsongen, den 11 februari 2000, gjorde Hlaváč sitt första hat trick i NHL, i en 2–5-seger mot Bruins. Totalt spelade han 67 grundseriematcher och noterades för 42 poäng, varav 19 mål. Hlaváč hade bäst plus/minus-statistik i Rangers (+3). Under säsongens gång spelade han också tre matcher för Rangers farmarlag Hartford Wolf Pack i AHL. Säsongen 2000/01 blev Hlaváčs poängmässigt främsta i NHL då han på 79 matcher gjorde 64 poäng (28 mål, 36 assist). Tidigare under säsongen, den 6 januari 2001, gjorde han sitt andra hat trick i NHL, i en match mot New Jersey Devils som slutade 5–5.

Den 20 augusti 2001 byttes Hlaváč tillsammans med Kim Johnsson, Pavel Brendl och ett val i den tredje rundan av draften 2003 mot Eric Lindros till Philadelphia Flyers. Kort därefter, den 4 september samma år, förlängde Hlaváč sitt avtal med Flyers med två år. Hlaváč gjorde tio poäng på 31 matcher för Flyers innan han åter byttes bort, till Vancouver Canucks, tillsammans med ett val i den tredje rundan av NHL-draften 2002 mot Donald Brashear och ett val i sjätte rundan av NHL-draften 2002. Han avslutade säsongen med Canucks där han noterades för 21 poäng på 46 matcher (nio mål, tolv assist). Canucks blev det sista laget i Western Conference att ta sig till Stanley Cup-slutspelet. Hlaváč spelade sin första slutspelsmatch i NHL den 17 april 2002. Laget slogs ut i den första rundan med 4–2 i matcher mot Detroit Red Wings, som senare vann Stanley Cup.

Hlaváč inledde säsongen 2002/03 med Canucks, men spelade bara nio matcher för laget innan han byttes bort. Den 1 november 2002 anslöt han till Carolina Hurricanes tillsammans med Harold Druken i utbyte mot Darren Langdon och Marek Malik. Den 29 november 2002 gjorde Hlaváč sitt tredje hat trick i NHL, samtliga i powerplay, i en 4–6-seger mot Detroit Red Wings. Hurricanes, som föregående säsong hade spelat Stanley Cup-final, slutade sist i hela NHL och på 52 matcher stod Hlaváč för 24 poäng (9 mål, 15 assist). Den 28 augusti 2003 var Hlaváč klar för en återkomst i Rangers då han skrivit ett nytt avtal med klubben. För andra året i följd spelade han i ett lag som misslyckades att ta sig till slutspel. På 72 grundseriematcher noterades Hlaváč för 26 poäng, varav fem mål.

Till följd av NHL-lockouten säsongen 2004/05 skrev Hlaváč ett lock out-avtal med sin moderklubb Sparta Prag den 9 augusti 2004. I grundserien slutade han på andra plats, bakom David Výborný, i lagets interna skytteliga, med 38 poäng på 48 matcher (10 mål, 28 assist). Inför den följande säsongen lämnade Hlaváč Tjeckien för spel i Schweiz. Den 27 juli 2005 meddelades det att han skrivit ett ettårsavtal med Genève-Servette Hockey Club i Nationalliga A. Laget slutade näst sist i grundserien, men lyckades hålla sig kvar i den högsta divisionen efter kvalspel. Hlaváč vann lagets interna assist- och poängliga. På 42 matcher stod han för 34 poäng (12 mål, 22 assist). Den 24 maj 2006 bekräftades det att han återvänt till Sparta Prag då han skrivit ett ettårskontrakt med klubben. Laget slutade på fjärde plats i grundserien och slog sedan ut PSG Zlín och HC Bílí Tygři Liberec i kvarts-, respektive semifinal. I finalserien ställdes man mot HC Pardubice, vilka man besegrade med 4–2 i matcher. Hlaváč tog därmed sitt första och enda tjeckiska ligaguld.

Säsongen 2006/07 gjorde Hlaváč ytterligare en sejour i NHL. Den 14 juni 2007 skrev han ett ettårsavtal med Tampa Bay Lightning. Han spelade 62 matcher för klubben och noterades för 22 poäng innan han den 26 februari 2008 blev bortbytt till Nashville Predators mot en val i den sjunde rundan av NHL-draften 2008. Han avslutade grundserie med 13 poäng på 18 matcher för Predators. I det efterföljande Stanley Cup-slutspelet slogs laget ut i den första rundan av San Jose Sharks med 4–1 i matcher.

 2008–2014: Spel i Sverige och Tjeckien
miniatyr|Hlaváč med Växjö Lakers HC.
Den 7 augusti 2008 meddelades det att Hlaváč skrivit ett ettårsavtal med Linköping HC i SHL. Han gjorde SHL-debut den 18 september 2008 i en match mot Modo Hockey. I grundseriens tredje omgång gjorde han såväl sitt första mål som sitt första hat trick i serien, på Andreas Hadelöv, i en 4–5-seger över Skellefteå AIK. Innan året var slut gjorde han ytterligare ett hat trick, den 8 december, i en 5–6-seger mot HV71. I slutet av februari 2009 gjorde Hlaváč hat trick två matcher i följd: först i en 7–5-seger mot Södertälje SK och därefter i en 3–6-seger mot Rögle BK. Linköping slutade på andra plats i grundserien och på 54 matcher stod Hlaváč för 48 poäng och slutade på åttonde plats i den totala poängligan. Med 25 gjorda mål vann han lagets interna skytteliga i grundserien. I SM-slutspelet ställdes Linköping mot Skellefteå AIK. Hlaváč missade den tredje och fjärde matchen i serien, på grund av sjukdom, som Linköping till slut förlorade med 3–4.

Den 20 april 2009 meddelades det att Hlaváč förlängt sitt avtal med Linköping med ett år och att han skulle komma att ansluta till laget i mitten av oktober samma år. Han inledde säsongen utlånad till HC Bílí Tygři Liberec i Extraliga, där han på 19 matcher stod för 17 poäng. När han återkom till Linköping vann han seriens skytteliga med 30 mål på 38 grundseriematcher och tilldelades därför Håkan Loob Trophy. Han slutade tvåa i lagets interna poängliga med 51 gjorda poäng. I SM-slutspelet slogs laget ut i semifinal av Djurgårdens IF med 4–1 i matcher. Den 15 mars 2010 förlängde Hlaváč sitt avtal med Linköping med ytterligare en säsong. Likt föregående säsong lånades han ut i början av säsongen, denna gång till moderklubben Sparta Prag, där han noterades för tre assistpoäng på nio matcher. Han anslöt till Linköping i oktober 2010. I grundseriens sista omgång noterades Hlaváč för sitt fjärde hat trick i Linköping, i en 4–5-förlust mot Skellefteå AIK. Tillsammans med Patrik Zackrisson vann han för tredje året i följd lagets interna skytteliga med 16 gjorda mål. I SM-slutspelet slogs laget ut i kvartsfinal av Skellefteå AIK med 4–3 i matcher.


Jan Hlaváč

 Klubblag
 1993–1999: De första åren i Tjeckien
Hlaváč gjorde seniordebut med sin moderklubb HC Sparta Prag i Extraliga säsongen 1993/94. Totalt spelade han åtta matcher för laget där han noterades för ett mål och en assistpoäng. Säsongen därpå etablerades han sig i Extraliga och spelade 38 grundseriematcher för klubben och stod för 13 poäng. Utöver det spelade han också fem slutspelsmatcher. Under sommaren 1995 valdes Hlaváč vid NHL Entry Draft av New York Islanders i den första rundan som den 28:e spelaren totalt. Den efterföljande säsongen gjorde han sju mål och sju assistpoäng för Sparta Prag i grundserien. I slutspelet noterades han för tre poäng på elva matcher och tog ett tjeckiskt brons. Den efterföljande säsongen tog han återigen ett brons med Sparta Prag. Under säsongens gång blev han också under två matcher utlånad till HC Energie Karlovy Vary i den tjeckiska andraligan.

Säsongen 1997/98 ökade han på sin poängproduktion i Extraliga rejält och slutade på andraplats i lagets interna poängliga. Han snittade strax över en poäng per match och stod för 47 poäng på 46 grundseriematcher (17 mål, 30 assist). Den 14 juli 1998 bytte Islanders bort NHL-rättigheterna till Hlaváč till Calgary Flames i utbyte mot Jörgen Jönsson. Han spelade därefter ytterligare en säsong för Sparta Prag i Extraliga där han slog personligt poängrekord i grundserien (50 poäng på 47 matcher). Med 32 gjorda mål vann han också Extraligas skytteliga. Den 26 juni 1999 bytte Flames bort rättigheterna till Hlaváč samt ett val i första och tredje rundan av 1999 års NHL-draft till New York Rangers mot Marc Savard och ett val i första rundan av 1999 års NHL-draft.

 1999–2008: NHL-karriär
Inför säsongen 1999/00 lämnade Hlaváč Tjeckien för spel med Rangers i NHL. Han gjorde NHL-debut den 2 oktober 1999 i en match mot Vancouver Canucks. I sin tolfte NHL-match gjorde han sitt första NHL-mål, på Byron Dafoe, i en 2–5-förlust mot Boston Bruins. Senare under säsongen, den 11 februari 2000, gjorde Hlaváč sitt första hat trick i NHL, i en 2–5-seger mot Bruins. Totalt spelade han 67 grundseriematcher och noterades för 42 poäng, varav 19 mål. Hlaváč hade bäst plus/minus-statistik i Rangers (+3). Under säsongens gång spelade han också tre matcher för Rangers farmarlag Hartford Wolf Pack i AHL. Säsongen 2000/01 blev Hlaváčs poängmässigt främsta i NHL då han på 79 matcher gjorde 64 poäng (28 mål, 36 assist). Tidigare under säsongen, den 6 januari 2001, gjorde han sitt andra hat trick i NHL, i en match mot New Jersey Devils som slutade 5–5.

Den 20 augusti 2001 byttes Hlaváč tillsammans med Kim Johnsson, Pavel Brendl och ett val i den tredje rundan av draften 2003 mot Eric Lindros till Philadelphia Flyers. Kort därefter, den 4 september samma år, förlängde Hlaváč sitt avtal med Flyers med två år. Hlaváč gjorde tio poäng på 31 matcher för Flyers innan han åter byttes bort, till Vancouver Canucks, tillsammans med ett val i den tredje rundan av NHL-draften 2002 mot Donald Brashear och ett val i sjätte rundan av NHL-draften 2002. Han avslutade säsongen med Canucks där han noterades för 21 poäng på 46 matcher (nio mål, tolv assist). Canucks blev det sista laget i Western Conference att ta sig till Stanley Cup-slutspelet. Hlaváč spelade sin första slutspelsmatch i NHL den 17 april 2002. Laget slogs ut i den första rundan med 4–2 i matcher mot Detroit Red Wings, som senare vann Stanley Cup.

Hlaváč inledde säsongen 2002/03 med Canucks, men spelade bara nio matcher för laget innan han byttes bort. Den 1 november 2002 anslöt han till Carolina Hurricanes tillsammans med Harold Druken i utbyte mot Darren Langdon och Marek Malik. Den 29 november 2002 gjorde Hlaváč sitt tredje hat trick i NHL, samtliga i powerplay, i en 4–6-seger mot Detroit Red Wings. Hurricanes, som föregående säsong hade spelat Stanley Cup-final, slutade sist i hela NHL och på 52 matcher stod Hlaváč för 24 poäng (9 mål, 15 assist). Den 28 augusti 2003 var Hlaváč klar för en återkomst i Rangers då han skrivit ett nytt avtal med klubben. För andra året i följd spelade han i ett lag som misslyckades att ta sig till slutspel. På 72 grundseriematcher noterades Hlaváč för 26 poäng, varav fem mål.

Till följd av NHL-lockouten säsongen 2004/05 skrev Hlaváč ett lock out-avtal med sin moderklubb Sparta Prag den 9 augusti 2004. I grundserien slutade han på andra plats, bakom David Výborný, i lagets interna skytteliga, med 38 poäng på 48 matcher (10 mål, 28 assist). Inför den följande säsongen lämnade Hlaváč Tjeckien för spel i Schweiz. Den 27 juli 2005 meddelades det att han skrivit ett ettårsavtal med Genève-Servette Hockey Club i Nationalliga A. Laget slutade näst sist i grundserien, men lyckades hålla sig kvar i den högsta divisionen efter kvalspel. Hlaváč vann lagets interna assist- och poängliga. På 42 matcher stod han för 34 poäng (12 mål, 22 assist). Den 24 maj 2006 bekräftades det att han återvänt till Sparta Prag då han skrivit ett ettårskontrakt med klubben. Laget slutade på fjärde plats i grundserien och slog sedan ut PSG Zlín och HC Bílí Tygři Liberec i kvarts-, respektive semifinal. I finalserien ställdes man mot HC Pardubice, vilka man besegrade med 4–2 i matcher. Hlaváč tog därmed sitt första och enda tjeckiska ligaguld.

Säsongen 2006/07 gjorde Hlaváč ytterligare en sejour i NHL. Den 14 juni 2007 skrev han ett ettårsavtal med Tampa Bay Lightning. Han spelade 62 matcher för klubben och noterades för 22 poäng innan han den 26 februari 2008 blev bortbytt till Nashville Predators mot en val i den sjunde rundan av NHL-draften 2008. Han avslutade grundserie med 13 poäng på 18 matcher för Predators. I det efterföljande Stanley Cup-slutspelet slogs laget ut i den första rundan av San Jose Sharks med 4–1 i matcher.

 2008–2014: Spel i Sverige och Tjeckien
miniatyr|Hlaváč med Växjö Lakers HC.
Den 7 augusti 2008 meddelades det att Hlaváč skrivit ett ettårsavtal med Linköping HC i SHL. Han gjorde SHL-debut den 18 september 2008 i en match mot Modo Hockey. I grundseriens tredje omgång gjorde han såväl sitt första mål som sitt första hat trick i serien, på Andreas Hadelöv, i en 4–5-seger över Skellefteå AIK. Innan året var slut gjorde han ytterligare ett hat trick, den 8 december, i en 5–6-seger mot HV71. I slutet av februari 2009 gjorde Hlaváč hat trick två matcher i följd: först i en 7–5-seger mot Södertälje SK och därefter i en 3–6-seger mot Rögle BK. Linköping slutade på andra plats i grundserien och på 54 matcher stod Hlaváč för 48 poäng och slutade på åttonde plats i den totala poängligan. Med 25 gjorda mål vann han lagets interna skytteliga i grundserien. I SM-slutspelet ställdes Linköping mot Skellefteå AIK. Hlaváč missade den tredje och fjärde matchen i serien, på grund av sjukdom, som Linköping till slut förlorade med 3–4.

Den 20 april 2009 meddelades det att Hlaváč förlängt sitt avtal med Linköping med ett år och att han skulle komma att ansluta till laget i mitten av oktober samma år. Han inledde säsongen utlånad till HC Bílí Tygři Liberec i Extraliga, där han på 19 matcher stod för 17 poäng. När han återkom till Linköping vann han seriens skytteliga med 30 mål på 38 grundseriematcher och tilldelades därför Håkan Loob Trophy. Han slutade tvåa i lagets interna poängliga med 51 gjorda poäng. I SM-slutspelet slogs laget ut i semifinal av Djurgårdens IF med 4–1 i matcher. Den 15 mars 2010 förlängde Hlaváč sitt avtal med Linköping med ytterligare en säsong. Likt föregående säsong lånades han ut i början av säsongen, denna gång till moderklubben Sparta Prag, där han noterades för tre assistpoäng på nio matcher. Han anslöt till Linköping i oktober 2010. I grundseriens sista omgång noterades Hlaváč för sitt fjärde hat trick i Linköping, i en 4–5-förlust mot Skellefteå AIK. Tillsammans med Patrik Zackrisson vann han för tredje året i följd lagets interna skytteliga med 16 gjorda mål. I SM-slutspelet slogs laget ut i kvartsfinal av Skellefteå AIK med 4–3 i matcher.

Den 13 maj 2011 förlängde Hlaváč sitt avtal för en fjärde säsong i Linköping. Han inledde säsongen med HC Rytíři Kladno innan han återvände till Linköping i oktober 2011. Därefter gjorde han sin poängmässigt sämsta säsong med klubben då han noterades för 23 poäng på 37 grundseriematcher (10 mål, 13 assist).


Jan Hlaváč

 Klubblag
 1993–1999: De första åren i Tjeckien
Hlaváč gjorde seniordebut med sin moderklubb HC Sparta Prag i Extraliga säsongen 1993/94. Totalt spelade han åtta matcher för laget där han noterades för ett mål och en assistpoäng. Säsongen därpå etablerades han sig i Extraliga och spelade 38 grundseriematcher för klubben och stod för 13 poäng. Utöver det spelade han också fem slutspelsmatcher. Under sommaren 1995 valdes Hlaváč vid NHL Entry Draft av New York Islanders i den första rundan som den 28:e spelaren totalt. Den efterföljande säsongen gjorde han sju mål och sju assistpoäng för Sparta Prag i grundserien. I slutspelet noterades han för tre poäng på elva matcher och tog ett tjeckiskt brons. Den efterföljande säsongen tog han återigen ett brons med Sparta Prag. Under säsongens gång blev han också under två matcher utlånad till HC Energie Karlovy Vary i den tjeckiska andraligan.

Säsongen 1997/98 ökade han på sin poängproduktion i Extraliga rejält och slutade på andraplats i lagets interna poängliga. Han snittade strax över en poäng per match och stod för 47 poäng på 46 grundseriematcher (17 mål, 30 assist). Den 14 juli 1998 bytte Islanders bort NHL-rättigheterna till Hlaváč till Calgary Flames i utbyte mot Jörgen Jönsson. Han spelade därefter ytterligare en säsong för Sparta Prag i Extraliga där han slog personligt poängrekord i grundserien (50 poäng på 47 matcher). Med 32 gjorda mål vann han också Extraligas skytteliga. Den 26 juni 1999 bytte Flames bort rättigheterna till Hlaváč samt ett val i första och tredje rundan av 1999 års NHL-draft till New York Rangers mot Marc Savard och ett val i första rundan av 1999 års NHL-draft.

 1999–2008: NHL-karriär
Inför säsongen 1999/00 lämnade Hlaváč Tjeckien för spel med Rangers i NHL. Han gjorde NHL-debut den 2 oktober 1999 i en match mot Vancouver Canucks. I sin tolfte NHL-match gjorde han sitt första NHL-mål, på Byron Dafoe, i en 2–5-förlust mot Boston Bruins. Senare under säsongen, den 11 februari 2000, gjorde Hlaváč sitt första hat trick i NHL, i en 2–5-seger mot Bruins. Totalt spelade han 67 grundseriematcher och noterades för 42 poäng, varav 19 mål. Hlaváč hade bäst plus/minus-statistik i Rangers (+3). Under säsongens gång spelade han också tre matcher för Rangers farmarlag Hartford Wolf Pack i AHL. Säsongen 2000/01 blev Hlaváčs poängmässigt främsta i NHL då han på 79 matcher gjorde 64 poäng (28 mål, 36 assist). Tidigare under säsongen, den 6 januari 2001, gjorde han sitt andra hat trick i NHL, i en match mot New Jersey Devils som slutade 5–5.

Den 20 augusti 2001 byttes Hlaváč tillsammans med Kim Johnsson, Pavel Brendl och ett val i den tredje rundan av draften 2003 mot Eric Lindros till Philadelphia Flyers. Kort därefter, den 4 september samma år, förlängde Hlaváč sitt avtal med Flyers med två år. Hlaváč gjorde tio poäng på 31 matcher för Flyers innan han åter byttes bort, till Vancouver Canucks, tillsammans med ett val i den tredje rundan av NHL-draften 2002 mot Donald Brashear och ett val i sjätte rundan av NHL-draften 2002. Han avslutade säsongen med Canucks där han noterades för 21 poäng på 46 matcher (nio mål, tolv assist). Canucks blev det sista laget i Western Conference att ta sig till Stanley Cup-slutspelet. Hlaváč spelade sin första slutspelsmatch i NHL den 17 april 2002. Laget slogs ut i den första rundan med 4–2 i matcher mot Detroit Red Wings, som senare vann Stanley Cup.

Hlaváč inledde säsongen 2002/03 med Canucks, men spelade bara nio matcher för laget innan han byttes bort. Den 1 november 2002 anslöt han till Carolina Hurricanes tillsammans med Harold Druken i utbyte mot Darren Langdon och Marek Malik. Den 29 november 2002 gjorde Hlaváč sitt tredje hat trick i NHL, samtliga i powerplay, i en 4–6-seger mot Detroit Red Wings. Hurricanes, som föregående säsong hade spelat Stanley Cup-final, slutade sist i hela NHL och på 52 matcher stod Hlaváč för 24 poäng (9 mål, 15 assist). Den 28 augusti 2003 var Hlaváč klar för en återkomst i Rangers då han skrivit ett nytt avtal med klubben. För andra året i följd spelade han i ett lag som misslyckades att ta sig till slutspel. På 72 grundseriematcher noterades Hlaváč för 26 poäng, varav fem mål.

Till följd av NHL-lockouten säsongen 2004/05 skrev Hlaváč ett lock out-avtal med sin moderklubb Sparta Prag den 9 augusti 2004. I grundserien slutade han på andra plats, bakom David Výborný, i lagets interna skytteliga, med 38 poäng på 48 matcher (10 mål, 28 assist). Inför den följande säsongen lämnade Hlaváč Tjeckien för spel i Schweiz. Den 27 juli 2005 meddelades det att han skrivit ett ettårsavtal med Genève-Servette Hockey Club i Nationalliga A. Laget slutade näst sist i grundserien, men lyckades hålla sig kvar i den högsta divisionen efter kvalspel. Hlaváč vann lagets interna assist- och poängliga. På 42 matcher stod han för 34 poäng (12 mål, 22 assist). Den 24 maj 2006 bekräftades det att han återvänt till Sparta Prag då han skrivit ett ettårskontrakt med klubben. Laget slutade på fjärde plats i grundserien och slog sedan ut PSG Zlín och HC Bílí Tygři Liberec i kvarts-, respektive semifinal. I finalserien ställdes man mot HC Pardubice, vilka man besegrade med 4–2 i matcher. Hlaváč tog därmed sitt första och enda tjeckiska ligaguld.

Säsongen 2006/07 gjorde Hlaváč ytterligare en sejour i NHL. Den 14 juni 2007 skrev han ett ettårsavtal med Tampa Bay Lightning. Han spelade 62 matcher för klubben och noterades för 22 poäng innan han den 26 februari 2008 blev bortbytt till Nashville Predators mot en val i den sjunde rundan av NHL-draften 2008. Han avslutade grundserie med 13 poäng på 18 matcher för Predators. I det efterföljande Stanley Cup-slutspelet slogs laget ut i den första rundan av San Jose Sharks med 4–1 i matcher.

 2008–2014: Spel i Sverige och Tjeckien
miniatyr|Hlaváč med Växjö Lakers HC.
Den 7 augusti 2008 meddelades det att Hlaváč skrivit ett ettårsavtal med Linköping HC i SHL. Han gjorde SHL-debut den 18 september 2008 i en match mot Modo Hockey. I grundseriens tredje omgång gjorde han såväl sitt första mål som sitt första hat trick i serien, på Andreas Hadelöv, i en 4–5-seger över Skellefteå AIK. Innan året var slut gjorde han ytterligare ett hat trick, den 8 december, i en 5–6-seger mot HV71. I slutet av februari 2009 gjorde Hlaváč hat trick två matcher i följd: först i en 7–5-seger mot Södertälje SK och därefter i en 3–6-seger mot Rögle BK. Linköping slutade på andra plats i grundserien och på 54 matcher stod Hlaváč för 48 poäng och slutade på åttonde plats i den totala poängligan. Med 25 gjorda mål vann han lagets interna skytteliga i grundserien. I SM-slutspelet ställdes Linköping mot Skellefteå AIK. Hlaváč missade den tredje och fjärde matchen i serien, på grund av sjukdom, som Linköping till slut förlorade med 3–4.

Den 20 april 2009 meddelades det att Hlaváč förlängt sitt avtal med Linköping med ett år och att han skulle komma att ansluta till laget i mitten av oktober samma år. Han inledde säsongen utlånad till HC Bílí Tygři Liberec i Extraliga, där han på 19 matcher stod för 17 poäng. När han återkom till Linköping vann han seriens skytteliga med 30 mål på 38 grundseriematcher och tilldelades därför Håkan Loob Trophy. Han slutade tvåa i lagets interna poängliga med 51 gjorda poäng. I SM-slutspelet slogs laget ut i semifinal av Djurgårdens IF med 4–1 i matcher. Den 15 mars 2010 förlängde Hlaváč sitt avtal med Linköping med ytterligare en säsong. Likt föregående säsong lånades han ut i början av säsongen, denna gång till moderklubben Sparta Prag, där han noterades för tre assistpoäng på nio matcher. Han anslöt till Linköping i oktober 2010. I grundseriens sista omgång noterades Hlaváč för sitt fjärde hat trick i Linköping, i en 4–5-förlust mot Skellefteå AIK. Tillsammans med Patrik Zackrisson vann han för tredje året i följd lagets interna skytteliga med 16 gjorda mål. I SM-slutspelet slogs laget ut i kvartsfinal av Skellefteå AIK med 4–3 i matcher.

Den 13 maj 2011 förlängde Hlaváč sitt avtal för en fjärde säsong i Linköping. Han inledde säsongen med HC Rytíři Kladno innan han återvände till Linköping i oktober 2011. Därefter gjorde han sin poängmässigt sämsta säsong med klubben då han noterades för 23 poäng på 37 grundseriematcher (10 mål, 13 assist). Därefter valde Linköping att inte förlänga avtalet med Hlaváč varpå han den 30 juli 2012 skrev på för Rytíři Kladno.


Skolmassakern i Kauhajoki

Skolmassakern i Kauhajoki var ett skottdrama som inträffade tisdagen den 23 september 2008 på en yrkeshögskola i Kauhajoki, i Södra Österbotten i Finland. Skolan var en lokal enhet tillhörande Seinäjoki yrkeshögskola vars huvudort är Seinäjoki. Totalt elva personer sköts till döds, bland dem gärningsmannen Matti Juhani Saari som begick självmord. Detta var tredje gången som ett skottdrama inträffat i en finländsk skola. Den första liknande händelsen inträffade 1989 vid Raumanmeriskolan i Raumo, då två personer dödades, den andra händelsen var 2007 vid Jokela skola, då nio personer dödades. Allmän sorgflaggning påbjöds den 24 september 2008 i Finland, för offren och de anhöriga.

Polisen rapporterade att pistolmannen troligen var en 22-årig elev på skolan, senare identifierad som Matti Juhani Saari.  Klockan var 11:00 på förmiddagen, när Saari öppnade eld på yrkesskolan där han studerat sedan ett år. I ett klassrum i skolan satt elever och skrev en tentamen. Saari gick runt till flera av skolbyggnaderna innan han kom till klassrummet med tentamenseleverna. Där började han skjuta vilt omkring sig.

Saari var klädd i svart med skidmask och beväpnad med ett halvautomatiskt handeldvapen. Utöver detta var han också utrustad med sprängmedel. Omkring 150 elever befann sig i skolbyggnaderna vid tiden för de första skotten. När polis och räddningstjänst kom till platsen pågick skottlossningen fortfarande. Det brann också på minst två platser i skolan, anlagt av förövaren, vilket försvårade evakueringen av eleverna.

Polisen rapporterade vid halv tolv att alla elever var evakuerade. Saari var då omringad av polisen och från ett klassrum sköt han upprepade gånger mot polisen, innan han vände vapnet mot sig själv. Han dog inte omedelbart utan fördes till Tammerfors universitetssjukhus, där han vårdades för skottskadan han fått i huvudet. Han avled dock senare.

Polisen informerade YLE och andra finska nyhetsmedier att ett antal människor antas vara skadade eller dödade. Media har rapporterat att det fanns ca 200 studenter i byggnaden vid tiden för det inträffade och att skottlossningen startade vid 11-tiden.

Förövaren hade tidigare publicerat videor och bilder på sig själv med olika sorters eldvapen, liknande dem som gärningsmannen vid massakern på Jokela skola.

Under fredagen, den 26 september 2008, meddelade polisen i Finland att offren från skolmassakern i Kauhajoki identifierats officiellt. Det framgick då att samtliga Saaris tio offer hade flera skottskador. Identifikationen skedde genom tandregister och DNA, enligt polisen i Finland. Eftersom gärningsmannen tänt på i klassrummet var samtliga offer brännskadade. Saari själv och en av de dödade, en kvinna, påträffades i korridoren utanför klassrummet. Av offren var nio elever, åtta kvinnor och en man, samtliga dryga 20 år gamla. Det tionde dödsoffret var en manlig lärare mellan 50 och 60 år.

Enligt utredningsledare i Finland var eleverna alla klasskamrater till Saari

Alla dödsoffer i massakern i Kauhajoki har identifierats officiellt. Samtliga har flera skottskador. Polisen gav i går ut de första bilderna från klassrummet där Matti Saari dödade nio personer i tisdags.
DIGITAL PRENUMERATION
Nu kan du läsa DN gratis året ut!
Alla artiklar gratis fram till 31 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


Skolmassakern i Kauhajoki

Polisen rapporterade att pistolmannen troligen var en 22-årig elev på skolan, senare identifierad som Matti Juhani Saari.  Klockan var 11:00 på förmiddagen, när Saari öppnade eld på yrkesskolan där han studerat sedan ett år. I ett klassrum i skolan satt elever och skrev en tentamen.


Skolmassakern i Kauhajoki

Polisen rapporterade att pistolmannen troligen var en 22-årig elev på skolan, senare identifierad som Matti Juhani Saari.  Klockan var 11:00 på förmiddagen, när Saari öppnade eld på yrkesskolan där han studerat sedan ett år. I ett klassrum i skolan satt elever och skrev en tentamen. Saari gick runt till flera av skolbyggnaderna innan han kom till klassrummet med tentamenseleverna. Där började han skjuta vilt omkring sig.

Saari var klädd i svart med skidmask och beväpnad med ett halvautomatiskt handeldvapen. Utöver detta var han också utrustad med sprängmedel. Omkring 150 elever befann sig i skolbyggnaderna vid tiden för de första skotten. När polis och räddningstjänst kom till platsen pågick skottlossningen fortfarande. Det brann också på minst två platser i skolan, anlagt av förövaren, vilket försvårade evakueringen av eleverna.

Polisen rapporterade vid halv tolv att alla elever var evakuerade. Saari var då omringad av polisen och från ett klassrum sköt han upprepade gånger mot polisen, innan han vände vapnet mot sig själv. Han dog inte omedelbart utan fördes till Tammerfors universitetssjukhus, där han vårdades för skottskadan han fått i huvudet. Han avled dock senare.

Polisen informerade YLE och andra finska nyhetsmedier att ett antal människor antas vara skadade eller dödade. Media har rapporterat att det fanns ca 200 studenter i byggnaden vid tiden för det inträffade och att skottlossningen startade vid 11-tiden.

Förövaren hade tidigare publicerat videor och bilder på sig själv med olika sorters eldvapen, liknande dem som gärningsmannen vid massakern på Jokela skola.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Policy och nationell samordning-10--sv-0404-150

Öppen tillgång

miniatyr|stående=0.5|Det öppna hänglåset är symbolen för öppen tillgång.
Öppen tillgång (även fri tillgång, fri tillgänglighet eller öppen tillgänglighet med mera; ) är en modell för att publicera vetenskaplig information och undervisningsmaterial på internet utan kostnad för läsaren. Öppen tillgång innebär att upphovsmannen ger alla rätt att läsa, länka till, ladda ned, skriva ut, kopiera, sprida och framföra verket i digital form med vederbörlig hänsyn till författarens ideella upphovsrätt, dvs att upphovsmannen anges och verket inte förvanskas. Man kan göra en distinktion mellan fri tillgång som är gratis, tillgång utan kostnad för användaren, och libre, tillgång som är såväl gratis som fri från vissa, men inte alla, upphovsrätts- och licensrestriktioner.

Rörelsen för öppen tillgång har i första hand inriktat sig på refereegranskade vetenskapliga artiklar, men begreppet kan också tillämpas på ännu ej granskade vetenskapliga arbeten (så kallade preprints), avhandlingar och examensarbeten, forskningsdata, källkod, presentationer, vetenskapliga monografier, läroböcker och annat undervisningsmaterial, skönlitterära arbeten, tidningar, arkivalier, bildmaterial och digitaliserade tryckta arbeten.. På svenska används vanligen det engelska begreppet open access, men i regeringens forskningsproposition 2012 använder man begreppet öppen tillgång och ibland även fri tillgång.
 Hur publicera sig öppet - den gröna och den gyllene vägen

Man brukar tala om två parallella vägar till öppen tillgång: den gyllene och den gröna vägen.

Den gyllene vägen innebär att man publicerar sig i öppna vetenskapliga tidskrifter (open access-tidskrifter) där en artikel omedelbart blir öppet tillgänglig. Öppna vetenskapliga tidskrifter fungerar som traditionella vetenskapliga tidskrifter i alla avseenden utom att tillgången är öppen. De har samma typ av kvalitetskontroll och kan likaledes variera i status och prestige. De kan per definition inte finansieras av att läsaren betalar för att få digital tillgång, däremot på många andra sätt, till exempel genom stöd av en institution eller genom att ta ut en avgift från författaren eller snarare från dennes finansiär. Författaren behåller normalt rätten att sprida sitt arbete vidare när man publicerar sig i en öppen tidskrift. En variant av den gyllene vägen är att författaren betalar enbart för att göra sin egen artikel fritt tillgänglig i en tidskrift som annars har begränsad tillgång, vilket kallas hybridmodellen.

Den gröna vägen innebär att författaren publicerar sin artikel i en traditionell tidskrift, men därutöver gör en kopia fritt tillgänglig i ett öppet arkiv, vilket ibland kallas att parallellpublicera. Öppna arkiv kan vara knutna till en institution, vanligen ett lärosäte, eller vara baserade på ett ämnesområde. Författarens möjlighet att lägga ut en kopia fritt tillgänglig är beroende av respektive tidskrifts policy. De flesta tidskrifter tillåter författare att lägga ut kopior av sina artiklar, men ofta med begränsningar. Vanligen tillåts författaren att lägga ut sitt granskade och godkända manus, men inte förlagets PDF. Ibland får en deponering ske först efter en viss tid efter publiceringen i tidskriften. Detta kallas ett embargo.

Kungliga biblioteket tog initiativ till ett utvecklingsprogram för att främja öppen tillgång i Sverige 2006: OpenAccess.se. Programmet genomfördes i samarbete med SUHF, Vetenskapsrådet, Kungliga Vetenskapsakademien och KK-Stiftelsen som ett tidsbegränsat projekt fram till och med 2009. Programmet finansierade utvecklingsprojekt och utredningar, arrangerade möten och konferenser samt informerade på webben. Från 2010 omvandlades OpenAccess.se från projekt till ett permanent program. Riksbankens Jubileumsfond tillkom utöver de tidigare samverkansparterna och programmet ska ägna sig åt tre uppgifter: information och rådgivning, infrastruktur och tjänster samt policy

Vetenskapsrådet fattade 2009 beslut att ställa krav på öppen tillgång från dem som mottog bidrag från rådet från och med 2010. Dessa ska omedelbart eller senast inom sex månader arkivera artikeln i en öppet sökbar databas. Kravet gäller ännu så länge enbart vetenskapligt granskade texter i tidskrifter och konferensrapporter. Fem ytterligare forskningsfinansiärer har sedan dess följt efter Vetenskapsrådet och ställer krav på öppen tillgång: Formas, Riksbankens Jubileumsfond, Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap, Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse samt Östersjöstiftelsen. Vetenskapsrådet har 2013 reviderat sina krav såtillvida att forskare som har bidrag inom utbildningsvetenskap (U) eller humaniora och samhälle (HS) ska parallellpublicera i en öppet sökbar databas senast inom tolv månader.

Chalmers tekniska högskola tog 2010 som första svenska universitet en policy med krav om öppen tillgång för sina medarbetare. Enligt en enkät från 2011 har 22 av 34 svarande lärosäten en open access-policy eller ett beslut om obligatorisk fulltextpublicering av avhandlingar och/eller rapporter vid det egna lärosätet. Utöver Chalmers har även Blekinge tekniska högskola och Malmö högskola policyer som innebär krav på öppen tillgång.

Styrgruppen för OpenAccess.se skickade i oktober 2011 en öppen skrivelse till regeringen som argumenterade för behovet av en nationell policy för open access.. I regeringens forskningsproposition 2012 kom ett ställningstagande: "Regeringens uppfattning är att förbättrad tillgång till vetenskaplig information är en förutsättning för framgångsrik svensk forskning och innovation. Vetenskapsrådet bör därför få i uppdrag att utveckla former och nationella riktlinjer för hur forskare kan få tillgång till forskningsresultat och forskningsdata, s.k. öppen tillgång, med utgångspunkt i de rådsslutsatser som antagits på EU-nivå. Vetenskapsrådet bör i detta arbete samråda och samarbeta med andra berörda aktörer, t.ex. övriga forskningsfinansiärer, Kungl. biblioteket samt universitet och högskolor." Ett "utkast till nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information" gjordes tillgängligt för öppna kommentarer på Vetenskapsrådets webbplats i oktober 2014. Utkastet omfattar både vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata.  Ett omarbetat, slutligt förslag till nationella riktlinjer lämnades till regeringen den 15 januari 2015.

I regeringens forskningsproposition, Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Prop. 2016/17:50, uttalar ett mycket tydligt ställningstagande för öppen tillgång med hänvisning till hög forskningskvalitet samt snabbare och bredare spridning av forskningsresultat, vilket i sin tur ska främja innovationer, stärkt konkurrenskraft och stärkt offentlig sektor. Långtgående ställningstaganden inom EU ses som pådrivande. "Regeringens målbild är att alla de vetenskapliga publikationer som är resultat av offentligt finansierad forskning bör bli omedelbart öppet tillgängliga direkt då de publiceras. Likaså bör forskningsdata som ligger till grund för vetenskapliga publikationer bli öppet tillgängliga samtidigt som den tillhörande publikationen.... Målbilden är att en omställning till öppen tillgång till forskningsresultat inklusive vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata bör vara genomförd fullt ut senast inom tio år." En övergång bör ske på ett ansvarsfullt sätt och det återstår en del frågor att utreda. "Vetenskapsrådet bör ges ett nationellt samordningsansvar för fortsatt arbete rörande öppen tillgång till forskningsdata, dvs. data som tas fram i ett vetenskapligt syfte. Kungl. biblioteket bör få ett motsvarande uppdrag för vetenskapliga publikationer. Inom ramen för uppdragen bör Vetenskapsrådet och Kungl. biblioteket samråda med varandra samt med andra berörda myndigheter."  Kungl. biblioteket får en anslagsökning med 3 miljoner kronor för ändamålet. I slutet av 2017 fick KB två nya uppdrag från regeringen som rör utvecklingen mot ett öppet vetenskapssystem. "Regeringen har dels beslutat att KB ska ta fram bedömningskriterier för vetenskapliga publikationer, för att kunna följa utvecklingen mot ett öppet tillgängligt vetenskapssystem. Dels anges i KB:s regleringsbrev för 2018 att myndigheten ska sammanställa de totala utgifterna för vetenskaplig publicering". Uppdragen och arbetet med dem presenteras närmare på KB:s webbplats.

I maj 2018 beslutade styrgruppen för Bibsamkonsortiet, som samordnar avtalen för digital tillgång till vetenskapliga tidskrifter i Sverige, att efter 20 år inte förnya avtalet med det stora förlaget Elsevier. Förlaget hade inte erbjudit ett avtal som tillfredsställde konsortiets önskemål att genomföra en omvandling från ett prenumerationsbaserat till ett öppet tillgängligt publiceringssystem och därmed kunna nå regeringens mål om omedelbar öppen tillgång år 2026.  Avtalet upphörde från och med den 1 juli 2018 och en utvärderingsgrupp har tillsatts för att följa upp effekterna av uppsägningen.

KB samordnar omställningen till ett öppet tillgängligt vetenskapligt publiceringssystem.
KB arbetar med att främja öppen tillgång till vetenskapliga resultat. Det innebär att forskningsresultat ska finnas tillgängliga via internet och kunna läsas av alla utan kostnad. Materialet ska även vara fritt att återanvända.
Svenska universitet, högskolor, myndigheter och statliga forskningsinstitut tecknar tillsammans, genom KB, licensavtal för elektroniska tidskrifter och databaser. Detta kallas för Bibsamkonsortiet.
Genom att kombinera arbetet med öppen tillgång och licensavtal stärks omställningen till ett öppet tillgängligt vetenskapligt publiceringssystem.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Policy och nationell samordning-10--sv-0404-155

Öppen tillgång


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Policy och nationell samordning-10--sv-0404-145

Öppen tillgång

Kungliga biblioteket tog initiativ till ett utvecklingsprogram för att främja öppen tillgång i Sverige 2006: OpenAccess.se. Programmet genomfördes i samarbete med SUHF, Vetenskapsrådet, Kungliga Vetenskapsakademien och KK-Stiftelsen som ett tidsbegränsat projekt fram till och med 2009. Programmet finansierade utvecklingsprojekt och utredningar, arrangerade möten och konferenser samt informerade på webben. Från 2010 omvandlades OpenAccess.se från projekt till ett permanent program. Riksbankens Jubileumsfond tillkom utöver de tidigare samverkansparterna och programmet ska ägna sig åt tre uppgifter: information och rådgivning, infrastruktur och tjänster samt policy

Vetenskapsrådet fattade 2009 beslut att ställa krav på öppen tillgång från dem som mottog bidrag från rådet från och med 2010. Dessa ska omedelbart eller senast inom sex månader arkivera artikeln i en öppet sökbar databas.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Policy och nationell samordning-10--sv-0404-146

Öppen tillgång

Kungliga biblioteket tog initiativ till ett utvecklingsprogram för att främja öppen tillgång i Sverige 2006: OpenAccess.se. Programmet genomfördes i samarbete med SUHF, Vetenskapsrådet, Kungliga Vetenskapsakademien och KK-Stiftelsen som ett tidsbegränsat projekt fram till och med 2009. Programmet finansierade utvecklingsprojekt och utredningar, arrangerade möten och konferenser samt informerade på webben. Från 2010 omvandlades OpenAccess.se från projekt till ett permanent program. Riksbankens Jubileumsfond tillkom utöver de tidigare samverkansparterna och programmet ska ägna sig åt tre uppgifter: information och rådgivning, infrastruktur och tjänster samt policy

Vetenskapsrådet fattade 2009 beslut att ställa krav på öppen tillgång från dem som mottog bidrag från rådet från och med 2010. Dessa ska omedelbart eller senast inom sex månader arkivera artikeln i en öppet sökbar databas. Kravet gäller ännu så länge enbart vetenskapligt granskade texter i tidskrifter och konferensrapporter.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Policy och nationell samordning-10--sv-0404-147

Öppen tillgång

Kungliga biblioteket tog initiativ till ett utvecklingsprogram för att främja öppen tillgång i Sverige 2006: OpenAccess.se. Programmet genomfördes i samarbete med SUHF, Vetenskapsrådet, Kungliga Vetenskapsakademien och KK-Stiftelsen som ett tidsbegränsat projekt fram till och med 2009. Programmet finansierade utvecklingsprojekt och utredningar, arrangerade möten och konferenser samt informerade på webben. Från 2010 omvandlades OpenAccess.se från projekt till ett permanent program. Riksbankens Jubileumsfond tillkom utöver de tidigare samverkansparterna och programmet ska ägna sig åt tre uppgifter: information och rådgivning, infrastruktur och tjänster samt policy

Vetenskapsrådet fattade 2009 beslut att ställa krav på öppen tillgång från dem som mottog bidrag från rådet från och med 2010. Dessa ska omedelbart eller senast inom sex månader arkivera artikeln i en öppet sökbar databas. Kravet gäller ännu så länge enbart vetenskapligt granskade texter i tidskrifter och konferensrapporter. Fem ytterligare forskningsfinansiärer har sedan dess följt efter Vetenskapsrådet och ställer krav på öppen tillgång: Formas, Riksbankens Jubileumsfond, Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap, Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse samt Östersjöstiftelsen. Vetenskapsrådet har 2013 reviderat sina krav såtillvida att forskare som har bidrag inom utbildningsvetenskap (U) eller humaniora och samhälle (HS) ska parallellpublicera i en öppet sökbar databas senast inom tolv månader.

Chalmers tekniska högskola tog 2010 som första svenska universitet en policy med krav om öppen tillgång för sina medarbetare. Enligt en enkät från 2011 har 22 av 34 svarande lärosäten en open access-policy eller ett beslut om obligatorisk fulltextpublicering av avhandlingar och/eller rapporter vid det egna lärosätet. Utöver Chalmers har även Blekinge tekniska högskola och Malmö högskola policyer som innebär krav på öppen tillgång.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Policy och nationell samordning-10--sv-0404-152

Öppen tillgång

Kungliga biblioteket tog initiativ till ett utvecklingsprogram för att främja öppen tillgång i Sverige 2006: OpenAccess.se. Programmet genomfördes i samarbete med SUHF, Vetenskapsrådet, Kungliga Vetenskapsakademien och KK-Stiftelsen som ett tidsbegränsat projekt fram till och med 2009. Programmet finansierade utvecklingsprojekt och utredningar, arrangerade möten och konferenser samt informerade på webben. Från 2010 omvandlades OpenAccess.se från projekt till ett permanent program. Riksbankens Jubileumsfond tillkom utöver de tidigare samverkansparterna och programmet ska ägna sig åt tre uppgifter: information och rådgivning, infrastruktur och tjänster samt policy

Vetenskapsrådet fattade 2009 beslut att ställa krav på öppen tillgång från dem som mottog bidrag från rådet från och med 2010. Dessa ska omedelbart eller senast inom sex månader arkivera artikeln i en öppet sökbar databas. Kravet gäller ännu så länge enbart vetenskapligt granskade texter i tidskrifter och konferensrapporter. Fem ytterligare forskningsfinansiärer har sedan dess följt efter Vetenskapsrådet och ställer krav på öppen tillgång: Formas, Riksbankens Jubileumsfond, Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap, Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse samt Östersjöstiftelsen. Vetenskapsrådet har 2013 reviderat sina krav såtillvida att forskare som har bidrag inom utbildningsvetenskap (U) eller humaniora och samhälle (HS) ska parallellpublicera i en öppet sökbar databas senast inom tolv månader.

Chalmers tekniska högskola tog 2010 som första svenska universitet en policy med krav om öppen tillgång för sina medarbetare. Enligt en enkät från 2011 har 22 av 34 svarande lärosäten en open access-policy eller ett beslut om obligatorisk fulltextpublicering av avhandlingar och/eller rapporter vid det egna lärosätet. Utöver Chalmers har även Blekinge tekniska högskola och Malmö högskola policyer som innebär krav på öppen tillgång.

Styrgruppen för OpenAccess.se skickade i oktober 2011 en öppen skrivelse till regeringen som argumenterade för behovet av en nationell policy för open access.. I regeringens forskningsproposition 2012 kom ett ställningstagande: "Regeringens uppfattning är att förbättrad tillgång till vetenskaplig information är en förutsättning för framgångsrik svensk forskning och innovation. Vetenskapsrådet bör därför få i uppdrag att utveckla former och nationella riktlinjer för hur forskare kan få tillgång till forskningsresultat och forskningsdata, s.k. öppen tillgång, med utgångspunkt i de rådsslutsatser som antagits på EU-nivå. Vetenskapsrådet bör i detta arbete samråda och samarbeta med andra berörda aktörer, t.ex. övriga forskningsfinansiärer, Kungl. biblioteket samt universitet och högskolor." Ett "utkast till nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information" gjordes tillgängligt för öppna kommentarer på Vetenskapsrådets webbplats i oktober 2014. Utkastet omfattar både vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata.  Ett omarbetat, slutligt förslag till nationella riktlinjer lämnades till regeringen den 15 januari 2015.

I regeringens forskningsproposition, Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Prop. 2016/17:50, uttalar ett mycket tydligt ställningstagande för öppen tillgång med hänvisning till hög forskningskvalitet samt snabbare och bredare spridning av forskningsresultat, vilket i sin tur ska främja innovationer, stärkt konkurrenskraft och stärkt offentlig sektor. Långtgående ställningstaganden inom EU ses som pådrivande. "Regeringens målbild är att alla de vetenskapliga publikationer som är resultat av offentligt finansierad forskning bör bli omedelbart öppet tillgängliga direkt då de publiceras. Likaså bör forskningsdata som ligger till grund för vetenskapliga publikationer bli öppet tillgängliga samtidigt som den tillhörande publikationen.... Målbilden är att en omställning till öppen tillgång till forskningsresultat inklusive vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata bör vara genomförd fullt ut senast inom tio år." En övergång bör ske på ett ansvarsfullt sätt och det återstår en del frågor att utreda. "Vetenskapsrådet bör ges ett nationellt samordningsansvar för fortsatt arbete rörande öppen tillgång till forskningsdata, dvs. data som tas fram i ett vetenskapligt syfte. Kungl. biblioteket bör få ett motsvarande uppdrag för vetenskapliga publikationer. Inom ramen för uppdragen bör Vetenskapsrådet och Kungl. biblioteket samråda med varandra samt med andra berörda myndigheter."  Kungl. biblioteket får en anslagsökning med 3 miljoner kronor för ändamålet.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Policy och nationell samordning-10--sv-0404-153

Öppen tillgång

Kungliga biblioteket tog initiativ till ett utvecklingsprogram för att främja öppen tillgång i Sverige 2006: OpenAccess.se. Programmet genomfördes i samarbete med SUHF, Vetenskapsrådet, Kungliga Vetenskapsakademien och KK-Stiftelsen som ett tidsbegränsat projekt fram till och med 2009. Programmet finansierade utvecklingsprojekt och utredningar, arrangerade möten och konferenser samt informerade på webben. Från 2010 omvandlades OpenAccess.se från projekt till ett permanent program. Riksbankens Jubileumsfond tillkom utöver de tidigare samverkansparterna och programmet ska ägna sig åt tre uppgifter: information och rådgivning, infrastruktur och tjänster samt policy

Vetenskapsrådet fattade 2009 beslut att ställa krav på öppen tillgång från dem som mottog bidrag från rådet från och med 2010. Dessa ska omedelbart eller senast inom sex månader arkivera artikeln i en öppet sökbar databas. Kravet gäller ännu så länge enbart vetenskapligt granskade texter i tidskrifter och konferensrapporter. Fem ytterligare forskningsfinansiärer har sedan dess följt efter Vetenskapsrådet och ställer krav på öppen tillgång: Formas, Riksbankens Jubileumsfond, Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap, Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse samt Östersjöstiftelsen. Vetenskapsrådet har 2013 reviderat sina krav såtillvida att forskare som har bidrag inom utbildningsvetenskap (U) eller humaniora och samhälle (HS) ska parallellpublicera i en öppet sökbar databas senast inom tolv månader.

Chalmers tekniska högskola tog 2010 som första svenska universitet en policy med krav om öppen tillgång för sina medarbetare. Enligt en enkät från 2011 har 22 av 34 svarande lärosäten en open access-policy eller ett beslut om obligatorisk fulltextpublicering av avhandlingar och/eller rapporter vid det egna lärosätet. Utöver Chalmers har även Blekinge tekniska högskola och Malmö högskola policyer som innebär krav på öppen tillgång.

Styrgruppen för OpenAccess.se skickade i oktober 2011 en öppen skrivelse till regeringen som argumenterade för behovet av en nationell policy för open access.. I regeringens forskningsproposition 2012 kom ett ställningstagande: "Regeringens uppfattning är att förbättrad tillgång till vetenskaplig information är en förutsättning för framgångsrik svensk forskning och innovation. Vetenskapsrådet bör därför få i uppdrag att utveckla former och nationella riktlinjer för hur forskare kan få tillgång till forskningsresultat och forskningsdata, s.k. öppen tillgång, med utgångspunkt i de rådsslutsatser som antagits på EU-nivå. Vetenskapsrådet bör i detta arbete samråda och samarbeta med andra berörda aktörer, t.ex. övriga forskningsfinansiärer, Kungl. biblioteket samt universitet och högskolor." Ett "utkast till nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information" gjordes tillgängligt för öppna kommentarer på Vetenskapsrådets webbplats i oktober 2014. Utkastet omfattar både vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata.  Ett omarbetat, slutligt förslag till nationella riktlinjer lämnades till regeringen den 15 januari 2015.

I regeringens forskningsproposition, Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Prop. 2016/17:50, uttalar ett mycket tydligt ställningstagande för öppen tillgång med hänvisning till hög forskningskvalitet samt snabbare och bredare spridning av forskningsresultat, vilket i sin tur ska främja innovationer, stärkt konkurrenskraft och stärkt offentlig sektor. Långtgående ställningstaganden inom EU ses som pådrivande. "Regeringens målbild är att alla de vetenskapliga publikationer som är resultat av offentligt finansierad forskning bör bli omedelbart öppet tillgängliga direkt då de publiceras. Likaså bör forskningsdata som ligger till grund för vetenskapliga publikationer bli öppet tillgängliga samtidigt som den tillhörande publikationen.... Målbilden är att en omställning till öppen tillgång till forskningsresultat inklusive vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata bör vara genomförd fullt ut senast inom tio år." En övergång bör ske på ett ansvarsfullt sätt och det återstår en del frågor att utreda. "Vetenskapsrådet bör ges ett nationellt samordningsansvar för fortsatt arbete rörande öppen tillgång till forskningsdata, dvs. data som tas fram i ett vetenskapligt syfte. Kungl. biblioteket bör få ett motsvarande uppdrag för vetenskapliga publikationer. Inom ramen för uppdragen bör Vetenskapsrådet och Kungl. biblioteket samråda med varandra samt med andra berörda myndigheter."  Kungl. biblioteket får en anslagsökning med 3 miljoner kronor för ändamålet. I slutet av 2017 fick KB två nya uppdrag från regeringen som rör utvecklingen mot ett öppet vetenskapssystem. "Regeringen har dels beslutat att KB ska ta fram bedömningskriterier för vetenskapliga publikationer, för att kunna följa utvecklingen mot ett öppet tillgängligt vetenskapssystem.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Policy och nationell samordning-10--sv-0404-154

Öppen tillgång

Kungliga biblioteket tog initiativ till ett utvecklingsprogram för att främja öppen tillgång i Sverige 2006: OpenAccess.se. Programmet genomfördes i samarbete med SUHF, Vetenskapsrådet, Kungliga Vetenskapsakademien och KK-Stiftelsen som ett tidsbegränsat projekt fram till och med 2009. Programmet finansierade utvecklingsprojekt och utredningar, arrangerade möten och konferenser samt informerade på webben. Från 2010 omvandlades OpenAccess.se från projekt till ett permanent program. Riksbankens Jubileumsfond tillkom utöver de tidigare samverkansparterna och programmet ska ägna sig åt tre uppgifter: information och rådgivning, infrastruktur och tjänster samt policy

Vetenskapsrådet fattade 2009 beslut att ställa krav på öppen tillgång från dem som mottog bidrag från rådet från och med 2010. Dessa ska omedelbart eller senast inom sex månader arkivera artikeln i en öppet sökbar databas. Kravet gäller ännu så länge enbart vetenskapligt granskade texter i tidskrifter och konferensrapporter. Fem ytterligare forskningsfinansiärer har sedan dess följt efter Vetenskapsrådet och ställer krav på öppen tillgång: Formas, Riksbankens Jubileumsfond, Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap, Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse samt Östersjöstiftelsen. Vetenskapsrådet har 2013 reviderat sina krav såtillvida att forskare som har bidrag inom utbildningsvetenskap (U) eller humaniora och samhälle (HS) ska parallellpublicera i en öppet sökbar databas senast inom tolv månader.

Chalmers tekniska högskola tog 2010 som första svenska universitet en policy med krav om öppen tillgång för sina medarbetare. Enligt en enkät från 2011 har 22 av 34 svarande lärosäten en open access-policy eller ett beslut om obligatorisk fulltextpublicering av avhandlingar och/eller rapporter vid det egna lärosätet. Utöver Chalmers har även Blekinge tekniska högskola och Malmö högskola policyer som innebär krav på öppen tillgång.

Styrgruppen för OpenAccess.se skickade i oktober 2011 en öppen skrivelse till regeringen som argumenterade för behovet av en nationell policy för open access.. I regeringens forskningsproposition 2012 kom ett ställningstagande: "Regeringens uppfattning är att förbättrad tillgång till vetenskaplig information är en förutsättning för framgångsrik svensk forskning och innovation. Vetenskapsrådet bör därför få i uppdrag att utveckla former och nationella riktlinjer för hur forskare kan få tillgång till forskningsresultat och forskningsdata, s.k. öppen tillgång, med utgångspunkt i de rådsslutsatser som antagits på EU-nivå. Vetenskapsrådet bör i detta arbete samråda och samarbeta med andra berörda aktörer, t.ex. övriga forskningsfinansiärer, Kungl. biblioteket samt universitet och högskolor." Ett "utkast till nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information" gjordes tillgängligt för öppna kommentarer på Vetenskapsrådets webbplats i oktober 2014. Utkastet omfattar både vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata.  Ett omarbetat, slutligt förslag till nationella riktlinjer lämnades till regeringen den 15 januari 2015.

I regeringens forskningsproposition, Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Prop. 2016/17:50, uttalar ett mycket tydligt ställningstagande för öppen tillgång med hänvisning till hög forskningskvalitet samt snabbare och bredare spridning av forskningsresultat, vilket i sin tur ska främja innovationer, stärkt konkurrenskraft och stärkt offentlig sektor. Långtgående ställningstaganden inom EU ses som pådrivande. "Regeringens målbild är att alla de vetenskapliga publikationer som är resultat av offentligt finansierad forskning bör bli omedelbart öppet tillgängliga direkt då de publiceras. Likaså bör forskningsdata som ligger till grund för vetenskapliga publikationer bli öppet tillgängliga samtidigt som den tillhörande publikationen.... Målbilden är att en omställning till öppen tillgång till forskningsresultat inklusive vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata bör vara genomförd fullt ut senast inom tio år." En övergång bör ske på ett ansvarsfullt sätt och det återstår en del frågor att utreda. "Vetenskapsrådet bör ges ett nationellt samordningsansvar för fortsatt arbete rörande öppen tillgång till forskningsdata, dvs. data som tas fram i ett vetenskapligt syfte. Kungl. biblioteket bör få ett motsvarande uppdrag för vetenskapliga publikationer. Inom ramen för uppdragen bör Vetenskapsrådet och Kungl. biblioteket samråda med varandra samt med andra berörda myndigheter."  Kungl. biblioteket får en anslagsökning med 3 miljoner kronor för ändamålet. I slutet av 2017 fick KB två nya uppdrag från regeringen som rör utvecklingen mot ett öppet vetenskapssystem. "Regeringen har dels beslutat att KB ska ta fram bedömningskriterier för vetenskapliga publikationer, för att kunna följa utvecklingen mot ett öppet tillgängligt vetenskapssystem. Dels anges i KB:s regleringsbrev för 2018 att myndigheten ska sammanställa de totala utgifterna för vetenskaplig publicering". Uppdragen och arbetet med dem presenteras närmare på KB:s webbplats.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Öppna arkiv och öppna tidskrifter i Sverige-11--sv-0404-163

Öppen tillgång

Enligt en enkät från 2011 hade hela 36 av SUHF:s 40 medlemmar ett öppet arkiv. Enbart några mycket små lärosäten saknade ett sådant. Öppna arkiv har idag överlag integrerats med publiceringsdatabaser som avser att registrera hela ett lärosätes produktion. Därmed skapas även ett samlat underlag för utvärdering av forskningen vid ett lärosäte. Men det innebär också att enbart en mindre, om än växande, del av innehållet i de öppna arkiven/publiceringsdatabaserna är fritt tillgängligt idag. Flertalet svenska lärosäten deltar idag i DiVA-konsortiet och använder dess gemensamma publiceringsplattform.

SwePub, en tjänst som drivs av Kungliga biblioteket, gör det möjligt att samsöka vetenskapliga publikationer från nästan alla svenska öppna arkiv. Studentuppsatser i öppna arkiv ingår inte i SwePub utan kan sökas genom en annan KB-tjänst, Uppsök. SwePub innehåller drygt 1,2 miljon poster och de viktigaste kategorierna är, i fallande ordning efter antal, tidskriftsartikel, konferensbidrag, bokkapitel, doktorsavhandling och rapport.  Innehållet i öppna arkiv är därutöver också sökbart i allmänna söktjänster som Google.

I DOAJ redovisas 41 svenska öppna tidskrifter, spridda över ett stort antal ämnesområden.

I början av 2014 redovisades en studie av hur stor andel av svenska artiklar med publiceringsår 2011 som är fritt tillgängliga på webben. När man använde enbart data från SwePub var resultatet att sammanlagt drygt 25 procent var fritt tillgängliga, antingen genom att vara publicerade i öppna tidskrifter, i öppna arkiv eller i tidskrifter med fördröjd OA. När man gjorde en manuell sökning av 1000 slumpvis valda artiklar från Google ökade andelen fritt tillgängliga till över 50 procent.   I december 2017 publicerades en analys av utvecklingen av andelen fritt tillgängliga svenska vetenskapliga artiklar baserat på data från SwePub för perioden 2010 - 2016. Andelen stiger stadigt till en topp på 42 % för 2015, vilket följs av en nedgång för parallellpublicerade (gröna) artiklar under 2016, vilket författaren förklarar med eftersläpning i registrering och förlängda embargotider från förlagen.

 Argument för och emot öppen tillgång i Sverige
Det principiella argument för öppen tillgång som oftast framförs av forskningsfinansiärer formuleras som följer av Vetenskapsrådet: "Det finns idag flera studier som visar att forskning som publiceras open access sprids snabbare och citeras oftare. Det är ett skäl till att allt fler forskningsfinansiärer ställer krav om open access. En annan är att forskningsresultaten, när de sprids även till andra grupper, kan bidra till samhällsutvecklingen".  Styrgruppen för OpenAccess.se anger fyra vinster med open access på nationell nivå i sitt tidigare nämnda brev till regeringen: Ökad effektivitet i forskningssystemet genom förbättrad tillgång för alla forskare till vetenskapliga resultat. Maximal synlighet och genomslag för svensk forskning globalt. Bredare användning av forskningens resultat i samhället. Genom att göra svensk forskning bättre tillgänglig bidrar vi till ökad global tillgång till forskningsresultat, vilket inte minst har stor betydelse för utvecklingsländer..

Det finns också exempel på kritiska röster. Redaktören för Historisk tidskrift uttrycker ett principiellt stöd för open access men också en oro för hur tidskrifter som Historisk tidskrift ska kunna få en hållbar finansiering i en genomförd open access-modell. Han menar att det är situationen inom naturvetenskap och medicin som sätter dagordningen för diskussionen och att man inte tagit hänsyn till läget inom humaniora. I september 2010 inlämnades en skrivelse undertecknad av 83 forskare/lärare inom kemiområdet till Vetenskapsrådets styrelse med krav på att denna skulle ta upp frågan om Open Access till förnyad diskussion. Man hävdar att kravet att artiklar ska göras fritt tillgängliga inom sex månader efter publicering inte är tillämpbart på kemiområdet där parallellpublicering inte sägs vara tillåtet. Vidare menar man att det inte finns öppna tidskrifter inom kemi som håller godtagbar kvalitet. Nyttan av öppen tillgång inom kemi är begränsad eftersom artiklarna ändå är obegripliga för lekmän. I sitt svar framhöll Vetenskapsrådet att det inte fanns tillräckliga skäl att ändra beslutet i stort men däremot medge en förlängd tidsfrist till 12 månader om forskaren kunnat visa att denne försökt uppfylla 6-månaderskravet.

Hösten 2016 publicerade Vetenskapsrådets generaldirektör Sven Stafström och Kungliga bibliotekets chef, riksbibliotekarie Gunilla Herdenberg ett gemensamt inlägg på DN Debatt, "Att göra forskning tillgänglig för alla kräver mer stöd". Inlägget redovisar båda myndigheternas tydliga stöd för öppen tillgång och lägger fram en strategi för att komma vidare på  några centrala områden. Det följdes av ett antal repliker som i princip var rätt positiva, och snarare ville bredda insatserna. I en slutreplik, "Ekonomin måste klaras när forskning publiceras öppet" sammanfattas debatten

SLUTREPLIK. För att klara övergången till ett öppet publiceringssystem krävs ekonomiska resurser för att finansiera författaravgifter, stödja alternativa publiceringsmodeller och för att underlätta mindre förlags omvandling av prenumerationsbaserade tidskrifter till öppet tillgängliga. Samtidigt måste kvalitetsgranskningen av den publicerade forskningen säkras, skriver Gunilla Herdenberg, Kungliga biblioteket och Sven Stafström Vetenskapsrådet.
DIGITAL PRENUMERATION
Nu kan du läsa DN gratis året ut!
Alla artiklar gratis fram till 31 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 69 kr/mån). Efter kampanjperioden gäller ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.
Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Öppna arkiv och öppna tidskrifter i Sverige-11--sv-0404-159

Öppen tillgång

Enligt en enkät från 2011 hade hela 36 av SUHF:s 40 medlemmar ett öppet arkiv. Enbart några mycket små lärosäten saknade ett sådant. Öppna arkiv har idag överlag integrerats med publiceringsdatabaser som avser att registrera hela ett lärosätes produktion. Därmed skapas även ett samlat underlag för utvärdering av forskningen vid ett lärosäte. Men det innebär också att enbart en mindre, om än växande, del av innehållet i de öppna arkiven/publiceringsdatabaserna är fritt tillgängligt idag. Flertalet svenska lärosäten deltar idag i DiVA-konsortiet och använder dess gemensamma publiceringsplattform.

SwePub, en tjänst som drivs av Kungliga biblioteket, gör det möjligt att samsöka vetenskapliga publikationer från nästan alla svenska öppna arkiv.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Öppna arkiv och öppna tidskrifter i Sverige-11--sv-0404-161

Öppen tillgång

Enligt en enkät från 2011 hade hela 36 av SUHF:s 40 medlemmar ett öppet arkiv. Enbart några mycket små lärosäten saknade ett sådant. Öppna arkiv har idag överlag integrerats med publiceringsdatabaser som avser att registrera hela ett lärosätes produktion. Därmed skapas även ett samlat underlag för utvärdering av forskningen vid ett lärosäte. Men det innebär också att enbart en mindre, om än växande, del av innehållet i de öppna arkiven/publiceringsdatabaserna är fritt tillgängligt idag. Flertalet svenska lärosäten deltar idag i DiVA-konsortiet och använder dess gemensamma publiceringsplattform.

SwePub, en tjänst som drivs av Kungliga biblioteket, gör det möjligt att samsöka vetenskapliga publikationer från nästan alla svenska öppna arkiv. Studentuppsatser i öppna arkiv ingår inte i SwePub utan kan sökas genom en annan KB-tjänst, Uppsök. SwePub innehåller drygt 1,2 miljon poster och de viktigaste kategorierna är, i fallande ordning efter antal, tidskriftsartikel, konferensbidrag, bokkapitel, doktorsavhandling och rapport.  Innehållet i öppna arkiv är därutöver också sökbart i allmänna söktjänster som Google.

I DOAJ redovisas 41 svenska öppna tidskrifter, spridda över ett stort antal ämnesområden.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Öppna arkiv och öppna tidskrifter i Sverige-11--sv-0404-162

Öppen tillgång

Enligt en enkät från 2011 hade hela 36 av SUHF:s 40 medlemmar ett öppet arkiv. Enbart några mycket små lärosäten saknade ett sådant. Öppna arkiv har idag överlag integrerats med publiceringsdatabaser som avser att registrera hela ett lärosätes produktion. Därmed skapas även ett samlat underlag för utvärdering av forskningen vid ett lärosäte. Men det innebär också att enbart en mindre, om än växande, del av innehållet i de öppna arkiven/publiceringsdatabaserna är fritt tillgängligt idag. Flertalet svenska lärosäten deltar idag i DiVA-konsortiet och använder dess gemensamma publiceringsplattform.

SwePub, en tjänst som drivs av Kungliga biblioteket, gör det möjligt att samsöka vetenskapliga publikationer från nästan alla svenska öppna arkiv. Studentuppsatser i öppna arkiv ingår inte i SwePub utan kan sökas genom en annan KB-tjänst, Uppsök. SwePub innehåller drygt 1,2 miljon poster och de viktigaste kategorierna är, i fallande ordning efter antal, tidskriftsartikel, konferensbidrag, bokkapitel, doktorsavhandling och rapport.  Innehållet i öppna arkiv är därutöver också sökbart i allmänna söktjänster som Google.

I DOAJ redovisas 41 svenska öppna tidskrifter, spridda över ett stort antal ämnesområden.

I början av 2014 redovisades en studie av hur stor andel av svenska artiklar med publiceringsår 2011 som är fritt tillgängliga på webben. När man använde enbart data från SwePub var resultatet att sammanlagt drygt 25 procent var fritt tillgängliga, antingen genom att vara publicerade i öppna tidskrifter, i öppna arkiv eller i tidskrifter med fördröjd OA. När man gjorde en manuell sökning av 1000 slumpvis valda artiklar från Google ökade andelen fritt tillgängliga till över 50 procent.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0404.jsonl--Q232932--Öppna arkiv och öppna tidskrifter i Sverige-11--sv-0404-164

Öppen tillgång

Enligt en enkät från 2011 hade hela 36 av SUHF:s 40 medlemmar ett öppet arkiv. Enbart några mycket små lärosäten saknade ett sådant. Öppna arkiv har idag överlag integrerats med publiceringsdatabaser som avser att registrera hela ett lärosätes produktion. Därmed skapas även ett samlat underlag för utvärdering av forskningen vid ett lärosäte. Men det innebär också att enbart en mindre, om än växande, del av innehållet i de öppna arkiven/publiceringsdatabaserna är fritt tillgängligt idag. Flertalet svenska lärosäten deltar idag i DiVA-konsortiet och använder dess gemensamma publiceringsplattform.

SwePub, en tjänst som drivs av Kungliga biblioteket, gör det möjligt att samsöka vetenskapliga publikationer från nästan alla svenska öppna arkiv. Studentuppsatser i öppna arkiv ingår inte i SwePub utan kan sökas genom en annan KB-tjänst, Uppsök. SwePub innehåller drygt 1,2 miljon poster och de viktigaste kategorierna är, i fallande ordning efter antal, tidskriftsartikel, konferensbidrag, bokkapitel, doktorsavhandling och rapport.  Innehållet i öppna arkiv är därutöver också sökbart i allmänna söktjänster som Google.

I DOAJ redovisas 41 svenska öppna tidskrifter, spridda över ett stort antal ämnesområden.

I början av 2014 redovisades en studie av hur stor andel av svenska artiklar med publiceringsår 2011 som är fritt tillgängliga på webben. När man använde enbart data från SwePub var resultatet att sammanlagt drygt 25 procent var fritt tillgängliga, antingen genom att vara publicerade i öppna tidskrifter, i öppna arkiv eller i tidskrifter med fördröjd OA. När man gjorde en manuell sökning av 1000 slumpvis valda artiklar från Google ökade andelen fritt tillgängliga till över 50 procent.   I december 2017 publicerades en analys av utvecklingen av andelen fritt tillgängliga svenska vetenskapliga artiklar baserat på data från SwePub för perioden 2010 - 2016. Andelen stiger stadigt till en topp på 42 % för 2015, vilket följs av en nedgång för parallellpublicerade (gröna) artiklar under 2016, vilket författaren förklarar med eftersläpning i registrering och förlängda embargotider från förlagen.

 Argument för och emot öppen tillgång i Sverige
Det principiella argument för öppen tillgång som oftast framförs av forskningsfinansiärer formuleras som följer av Vetenskapsrådet: "Det finns idag flera studier som visar att forskning som publiceras open access sprids snabbare och citeras oftare. Det är ett skäl till att allt fler forskningsfinansiärer ställer krav om open access. En annan är att forskningsresultaten, när de sprids även till andra grupper, kan bidra till samhällsutvecklingen".  Styrgruppen för OpenAccess.se anger fyra vinster med open access på nationell nivå i sitt tidigare nämnda brev till regeringen: Ökad effektivitet i forskningssystemet genom förbättrad tillgång för alla forskare till vetenskapliga resultat. Maximal synlighet och genomslag för svensk forskning globalt. Bredare användning av forskningens resultat i samhället. Genom att göra svensk forskning bättre tillgänglig bidrar vi till ökad global tillgång till forskningsresultat, vilket inte minst har stor betydelse för utvecklingsländer..