Rysslands historia

Efter Moskvakuppen upplöstes kommunistpartiet och förbjöds att verka. En lösare union – OSS (Oberoende staters samvälde) bildades mellan Ryssland, Vitryssland och Ukraina i december 1991. Den 25 december avgick Gorbatjov som Sovjetunionens president. Därmed slutade Sovjetunionen att existera.

President Boris Jeltsin fick stöd av parlamentet för en serie radikala reformer i marknadsekonomisk riktning. Under regeringen under Jegor Gajdar infördes fri prissättning på varor. Priserna chockhöjdes och inflationen gjorde ryssarnas reservkapital värdelöst. I parlamentet växte motståndet mot regeringens politik och Gajdars byttes ut mot Viktor Tjernomyrdin. Det tidiga 1990-talet präglades av maktkamp mellan parlamentet och presidentämbetet. I september upplöste president Jeltsin folkförsamlingen, något som flera partier uppfattade som en statskupp. Sannolikt uppfattade de ryska parlamentarikerna sig som konstitutionens försvarare när de vägrade ge sig och barrikaderade sig i det så kallade Vita huset. Det uppstod stridigheter om tv-tornet Ostankino och rådhuset i Moskva. Dramat fick en blodig upplösning den 5 oktober då presidenten beordrade kanoneld mot parlamentshuset. Omkring 150 personer skall ha dödats i attacken.

1994 röstade en majoritet av ryssarna för en ny grundlag. Konstitutionen stärkte presidentens makt.
Oroligheterna i Tjetjenien växte till regelrätt krig.

I val till parlamentet i december 1995 hade det nya kommunistpartiet under ledning av Gennadij Ziuganov stora framgångar. Ziuganov utmanade året därpå Jeltsin i presidentvalet, men kommunistledaren förlorade i andra valomgången.

Jeltsin ville genomföra ett stort privatiseringsprogram, som berörde hela Ryssland, syftande till att stärka landets ekonomi och konkurrenskraft. Men det blev många konstigheter, där fabriker, oljefält m.m. bytte ägare för struntsummor eller genom rent kriminella metoder. Rysslands BNP sjönk dramatiskt och problemen förvärrades av försöken att införa kapitalism.

Sommaren 1998 rasade taket in över den ryska ekonomin vilket (tillsammans med krisen i Brasilien) ledde till återverkningar för hela världsekonomin. Regeringen tillgrep drastiska åtgärder för att försvara rubelns värde, minska budgetunderskottet och hindra utflödet av valuta. Inget tycktes hjälpa och till slut gav man upp försvaret av kursen på den ryska valutan. Börsen tvärdök och banker gick omkull samtidigt som priserna skenade. I slutet av Boris Jeltsins presidenttid stabiliserades dock det ekonomiska läget.

Den ryske presidentens hälsa hade sviktat flera år när Jeltsin 1999 utnämnde Vladimir Putin till ny premiärminister och även lanserade denne som sin presidentkandidat till valet 2000. Putin vann valet i mars. Redan i första omgången fick han mer än 50 procent av rösterna.

Putin har agerat kraftfullt på minst tre områden: administrativt, i Kaukasien och mot de så kallade oligarkerna:

Landet indelades i sju distrikt, där en statlig representant övervakar att statliga beslut verkställs.

En grupp islamister under Sjamil Basajev vållade oroligheter i provinsen Dagestan. Armén gick till storoffensiv och lyckades fördriva rebellerna. Putin gick vidare till Tjetjenien för att sätta ett permanent stopp för det tjetjenska upproret. Beslutet att föra ett regelrätt inbördeskrig var i det närmaste okontroversiellt i den ryska politiken, efter att tjetjenska terrorister angripit ryska civila mål, bland annat i Moskva.

Den ekonomiska makten koncentrerades i ett fåtal händer, de så kallade oligarkerna. Putin har, enligt Utrikespolitiska institutet, proklamerat att oligarkerna inte längre kan räkna med att slippa undan sina skatteskulder och att "lagens diktatur" också skulle gälla finansvärldens mäktiga.

Vladimir Putin styre har hittills varit auktoritärt, där makten har förskjutits från parlamentet till presidentämbetet. Statsfinanserna har stärkts och BNP har vuxit. Idag ligger tillväxten på runt 6,5 procent per år. Den fria pressen arbetar under svåra villkor och av allt att döma anstränger sig Putin hårt för att utmanövrera seriösa politiska utmanare, som oljemagnaten Michail Chodorkovskij. Denne var tidigare genom sitt ägarskap i oljebolaget Yukos Rysslands rikaste man. Chodorkovskij ställdes inför rätta och dömdes för skattebrott och avtjänar nu (2006) ett flerårigt fängelsestraff i Sibirien.

Putins oberoende har ifrågasatts. Det har påståtts att han från början var finansmagnaten Boris Berezovskij viljelösa redskap. Berezovskij, med egen tv-kanal och pr-maskin, skulle ha skapat politikern och massmedieidolen Putin.

År 2008 valdes Dmitrij Medvedev, med stöd av Vladimir Putin, till Rysslands tredje president och Putin blev då premiärminister.

I september 2021 fick Putins parti Enade Ryssland ungefär hälften av rösterna, en nedgång från förra valet men det gav fortfarande en betryggande majoritet i duman.

Valvakor kan vara riktigt spännande. Nagelbitare och rysare är ord som används för att beskriva ett jämnt och ovisst val. Det här är ord som knappast någon använder för att karaktärisera veckoslutets dumaval i Ryssland som avslutades på söndagskvällen.
Trots att det slutliga valresultatet har låtit vänta på sig är det ingen som spänt väntar på de slutliga siffrorna, inget tvivel råder om hur det gick och vem som segrade. Det var klart redan innan en enda röst hade lagts i valurnorna. Då 80 procent av rösterna på måndagen hade räknats påstods Enade Ryssland ha fått nästan hälften av rösterna.
I ett demokratiskt samhälle med allmänna och fria val kan personer med rösträtt rösta på det parti och de politiker de vill ska representera dem vid politiskt beslutsfattande. I ett icke demokratisk land gäller inte samma regler, där är ett val snarast bara en kuliss. Såsom i vårt östra grannland.
President Vladimir Putin och hans gäng kan inte bestämma hur folket ska rösta men de kan begränsa alternativen och framför allt bestämma hur det offentliga valresultatet blir. Det har mycket lite att göra med hur gemene ryss egentligen ville rösta och antagligen ganska lite även med hur Andrej och Ludmila slutligen röstade – om de alls gjorde det.
Läget är inte det bästa för Putin och hans parti Enade Ryssland. De främsta oppositionella demokratiaktivisterna städades undan före valet och en del fängslades, verksamheten för oberoende medier försvårades, populära motkandidater tilläts inte kandidera, globala nätjättar tvingades rensa bort en del material, ett omfattande valfusk förekom såväl kring själva valet som kring rösträkningen och den digitala röstningen manipulerades. Ändå visar det slutresultat man vågar ge ut en tillbakagång för Enade Ryssland.
För första gången sedan 1993 tilläts inga valobservatörer från organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, OSSE, bevaka valet, vallokalerna och rösträkningen.
På söndagskvällen redogjorde den oberoende valövervakningsorganisationen Golos för tusentals rapporter om oegentligheter i samband med dumavalet. Samtidigt meddelade det ryska Inrikesministeriet att det inte fanns några som helst tecken på oegentligheter. De ryska myndigheterna sopar undan alla beskyllningar om ett riggat val och valfusk. Allt är bara fråga om "en utländsk konspiration för att misskreditera Ryssland".
Putin kan knappast vara nöjd över valresultatet eller det sätt det uppnåddes på. Hur impopulärt är egentligen Enade Ryssland? Och vad kan det ha för konsekvenser för Putin själv? Ser han sig tvungen att skärpa greppet ytterligare?
Han är visserligen populärare än sitt parti, men han behöver ett starkt Enade Ryssland i duman som en gummistämpel för besluten i Kreml. Den här kulissen är viktig för att bekvämt och ostört kunna fortsätta sitt auktoritära styre av landet och hålla ett fast grepp om makten inför presidentvalet 2024.
Om det inte finns någon egentlig opposition eller om omfattande valfusk bedrivs är ett sätt att uttrycka sitt missnöje med Putins regim, den ekonomiska utvecklingen och en sjunkande levnadsstandard att helt enkelt låta bli att rösta. Det gör allt fler ryssar. Den här gången var de som lät bli att rösta betydligt fler än de som gjorde det. De siffror som förelåg då detta skrivs antydde ett valdeltagande på 41 procent.
Det finns en alienation och uppgivenhet i att kunna påverka. Varför skulle man ens rösta i Ryssland?
Folks svala engagemang i dumavalet är ytterligare ett bevis på hur svag legitimitet dagens ledning i Ryssland har. Putin styr med andra medel. Men hur mycket manipulation tål folket innan man börjar protestera på allvar? En sådan situation vill Putin definitivt undvika. Han kan i och med det här dumavalet ha överskridit gränsen och startat en protestvåg han innerst inne är rädd för.


Rysslands historia

Rysslands historia präglas i stor utsträckning av dess geografi, främst med avseende till dess storlek, som gett upphov till stora avstånd, och även dess till stor del ogynnsamma klimat. Huvuddelen av den ryska historien behandlar europeiska Ryssland, inte de centralasiatiska (som numera är självständiga) och främst sibiriska områdena och folken som först med början på 1600-talet formellt ingick i det ryska riket.

Efter Moskvakuppen upplöstes kommunistpartiet och förbjöds att verka. En lösare union – OSS (Oberoende staters samvälde) bildades mellan Ryssland, Vitryssland och Ukraina i december 1991. Den 25 december avgick Gorbatjov som Sovjetunionens president. Därmed slutade Sovjetunionen att existera.

President Boris Jeltsin fick stöd av parlamentet för en serie radikala reformer i marknadsekonomisk riktning. Under regeringen under Jegor Gajdar infördes fri prissättning på varor. Priserna chockhöjdes och inflationen gjorde ryssarnas reservkapital värdelöst. I parlamentet växte motståndet mot regeringens politik och Gajdars byttes ut mot Viktor Tjernomyrdin. Det tidiga 1990-talet präglades av maktkamp mellan parlamentet och presidentämbetet. I september upplöste president Jeltsin folkförsamlingen, något som flera partier uppfattade som en statskupp. Sannolikt uppfattade de ryska parlamentarikerna sig som konstitutionens försvarare när de vägrade ge sig och barrikaderade sig i det så kallade Vita huset. Det uppstod stridigheter om tv-tornet Ostankino och rådhuset i Moskva. Dramat fick en blodig upplösning den 5 oktober då presidenten beordrade kanoneld mot parlamentshuset. Omkring 150 personer skall ha dödats i attacken.

1994 röstade en majoritet av ryssarna för en ny grundlag. Konstitutionen stärkte presidentens makt.
Oroligheterna i Tjetjenien växte till regelrätt krig.

I val till parlamentet i december 1995 hade det nya kommunistpartiet under ledning av Gennadij Ziuganov stora framgångar. Ziuganov utmanade året därpå Jeltsin i presidentvalet, men kommunistledaren förlorade i andra valomgången.

Jeltsin ville genomföra ett stort privatiseringsprogram, som berörde hela Ryssland, syftande till att stärka landets ekonomi och konkurrenskraft. Men det blev många konstigheter, där fabriker, oljefält m.m. bytte ägare för struntsummor eller genom rent kriminella metoder. Rysslands BNP sjönk dramatiskt och problemen förvärrades av försöken att införa kapitalism.

Sommaren 1998 rasade taket in över den ryska ekonomin vilket (tillsammans med krisen i Brasilien) ledde till återverkningar för hela världsekonomin. Regeringen tillgrep drastiska åtgärder för att försvara rubelns värde, minska budgetunderskottet och hindra utflödet av valuta. Inget tycktes hjälpa och till slut gav man upp försvaret av kursen på den ryska valutan. Börsen tvärdök och banker gick omkull samtidigt som priserna skenade. I slutet av Boris Jeltsins presidenttid stabiliserades dock det ekonomiska läget.

Den ryske presidentens hälsa hade sviktat flera år när Jeltsin 1999 utnämnde Vladimir Putin till ny premiärminister och även lanserade denne som sin presidentkandidat till valet 2000. Putin vann valet i mars. Redan i första omgången fick han mer än 50 procent av rösterna.

Putin har agerat kraftfullt på minst tre områden: administrativt, i Kaukasien och mot de så kallade oligarkerna:

Landet indelades i sju distrikt, där en statlig representant övervakar att statliga beslut verkställs.

En grupp islamister under Sjamil Basajev vållade oroligheter i provinsen Dagestan. Armén gick till storoffensiv och lyckades fördriva rebellerna. Putin gick vidare till Tjetjenien för att sätta ett permanent stopp för det tjetjenska upproret. Beslutet att föra ett regelrätt inbördeskrig var i det närmaste okontroversiellt i den ryska politiken, efter att tjetjenska terrorister angripit ryska civila mål, bland annat i Moskva.

Den ekonomiska makten koncentrerades i ett fåtal händer, de så kallade oligarkerna. Putin har, enligt Utrikespolitiska institutet, proklamerat att oligarkerna inte längre kan räkna med att slippa undan sina skatteskulder och att "lagens diktatur" också skulle gälla finansvärldens mäktiga.

Vladimir Putin styre har hittills varit auktoritärt, där makten har förskjutits från parlamentet till presidentämbetet. Statsfinanserna har stärkts och BNP har vuxit. Idag ligger tillväxten på runt 6,5 procent per år. Den fria pressen arbetar under svåra villkor och av allt att döma anstränger sig Putin hårt för att utmanövrera seriösa politiska utmanare, som oljemagnaten Michail Chodorkovskij. Denne var tidigare genom sitt ägarskap i oljebolaget Yukos Rysslands rikaste man. Chodorkovskij ställdes inför rätta och dömdes för skattebrott och avtjänar nu (2006) ett flerårigt fängelsestraff i Sibirien.

Putins oberoende har ifrågasatts. Det har påståtts att han från början var finansmagnaten Boris Berezovskij viljelösa redskap. Berezovskij, med egen tv-kanal och pr-maskin, skulle ha skapat politikern och massmedieidolen Putin.

År 2008 valdes Dmitrij Medvedev, med stöd av Vladimir Putin, till Rysslands tredje president och Putin blev då premiärminister. Medvedev ansågs i väst vara mer liberal och mindre auktoritär än Putin. Medvedev fokuserade mycket på ”kriget mot korruptionen” och framförallt den korrupta polisen, men trots vissa framsteg kvarstår problemen. Den 7 maj 2012 återinträdde Putin återigen på presidentämbetet, och Medvedev började att fungera sedan dess som premiärminister. Våren 2012 återvaldes Vladimir Putin till president efter att ha styrt i bakgrunden som regeringschef i fyra år.


Rysslands historia

Efter Moskvakuppen upplöstes kommunistpartiet och förbjöds att verka. En lösare union – OSS (Oberoende staters samvälde) bildades mellan Ryssland, Vitryssland och Ukraina i december 1991. Den 25 december avgick Gorbatjov som Sovjetunionens president. Därmed slutade Sovjetunionen att existera.

President Boris Jeltsin fick stöd av parlamentet för en serie radikala reformer i marknadsekonomisk riktning. Under regeringen under Jegor Gajdar infördes fri prissättning på varor. Priserna chockhöjdes och inflationen gjorde ryssarnas reservkapital värdelöst. I parlamentet växte motståndet mot regeringens politik och Gajdars byttes ut mot Viktor Tjernomyrdin. Det tidiga 1990-talet präglades av maktkamp mellan parlamentet och presidentämbetet. I september upplöste president Jeltsin folkförsamlingen, något som flera partier uppfattade som en statskupp. Sannolikt uppfattade de ryska parlamentarikerna sig som konstitutionens försvarare när de vägrade ge sig och barrikaderade sig i det så kallade Vita huset. Det uppstod stridigheter om tv-tornet Ostankino och rådhuset i Moskva. Dramat fick en blodig upplösning den 5 oktober då presidenten beordrade kanoneld mot parlamentshuset. Omkring 150 personer skall ha dödats i attacken.

1994 röstade en majoritet av ryssarna för en ny grundlag. Konstitutionen stärkte presidentens makt.
Oroligheterna i Tjetjenien växte till regelrätt krig.

I val till parlamentet i december 1995 hade det nya kommunistpartiet under ledning av Gennadij Ziuganov stora framgångar. Ziuganov utmanade året därpå Jeltsin i presidentvalet, men kommunistledaren förlorade i andra valomgången.

Jeltsin ville genomföra ett stort privatiseringsprogram, som berörde hela Ryssland, syftande till att stärka landets ekonomi och konkurrenskraft. Men det blev många konstigheter, där fabriker, oljefält m.m. bytte ägare för struntsummor eller genom rent kriminella metoder. Rysslands BNP sjönk dramatiskt och problemen förvärrades av försöken att införa kapitalism.

Sommaren 1998 rasade taket in över den ryska ekonomin vilket (tillsammans med krisen i Brasilien) ledde till återverkningar för hela världsekonomin. Regeringen tillgrep drastiska åtgärder för att försvara rubelns värde, minska budgetunderskottet och hindra utflödet av valuta. Inget tycktes hjälpa och till slut gav man upp försvaret av kursen på den ryska valutan. Börsen tvärdök och banker gick omkull samtidigt som priserna skenade. I slutet av Boris Jeltsins presidenttid stabiliserades dock det ekonomiska läget.

Den ryske presidentens hälsa hade sviktat flera år när Jeltsin 1999 utnämnde Vladimir Putin till ny premiärminister och även lanserade denne som sin presidentkandidat till valet 2000. Putin vann valet i mars. Redan i första omgången fick han mer än 50 procent av rösterna.

Putin har agerat kraftfullt på minst tre områden: administrativt, i Kaukasien och mot de så kallade oligarkerna:

Landet indelades i sju distrikt, där en statlig representant övervakar att statliga beslut verkställs.

En grupp islamister under Sjamil Basajev vållade oroligheter i provinsen Dagestan. Armén gick till storoffensiv och lyckades fördriva rebellerna. Putin gick vidare till Tjetjenien för att sätta ett permanent stopp för det tjetjenska upproret. Beslutet att föra ett regelrätt inbördeskrig var i det närmaste okontroversiellt i den ryska politiken, efter att tjetjenska terrorister angripit ryska civila mål, bland annat i Moskva.

Den ekonomiska makten koncentrerades i ett fåtal händer, de så kallade oligarkerna. Putin har, enligt Utrikespolitiska institutet, proklamerat att oligarkerna inte längre kan räkna med att slippa undan sina skatteskulder och att "lagens diktatur" också skulle gälla finansvärldens mäktiga.

Vladimir Putin styre har hittills varit auktoritärt, där makten har förskjutits från parlamentet till presidentämbetet. Statsfinanserna har stärkts och BNP har vuxit. Idag ligger tillväxten på runt 6,5 procent per år. Den fria pressen arbetar under svåra villkor och av allt att döma anstränger sig Putin hårt för att utmanövrera seriösa politiska utmanare, som oljemagnaten Michail Chodorkovskij. Denne var tidigare genom sitt ägarskap i oljebolaget Yukos Rysslands rikaste man. Chodorkovskij ställdes inför rätta och dömdes för skattebrott och avtjänar nu (2006) ett flerårigt fängelsestraff i Sibirien.

Putins oberoende har ifrågasatts. Det har påståtts att han från början var finansmagnaten Boris Berezovskij viljelösa redskap. Berezovskij, med egen tv-kanal och pr-maskin, skulle ha skapat politikern och massmedieidolen Putin.

År 2008 valdes Dmitrij Medvedev, med stöd av Vladimir Putin, till Rysslands tredje president och Putin blev då premiärminister. Medvedev ansågs i väst vara mer liberal och mindre auktoritär än Putin. Medvedev fokuserade mycket på ”kriget mot korruptionen” och framförallt den korrupta polisen, men trots vissa framsteg kvarstår problemen. Den 7 maj 2012 återinträdde Putin återigen på presidentämbetet, och Medvedev började att fungera sedan dess som premiärminister. Våren 2012 återvaldes Vladimir Putin till president efter att ha styrt i bakgrunden som regeringschef i fyra år. Tillbaka på presidentposten genomdrev Putin en hårdare kontroll av det politiska livet samtidigt som han stärkte Rysslands inflytande utomlands. Erövringen av Krim från Ukraina våren 2014 (se Krimkrisen) liksom det ryska engagemanget i Syrien från 2015 fick Putins popularitet att skjuta i höjden. 2018 valdes han om utan konkurrens men därefter dalade opinionssiffrorna till följd av en rad inrikespolitiska problem. Oberoende av detta har Putin lyckats skapa en situation där han har möjlighet att sitta kvar på sin post till 2036.


Röd

Röd är en färg i det lägsta frekvensområdet för synligt ljus och är en av de sju allmänt accepterade spektralfärgerna. I det standardiserade färgbeteckningssystemet NCS är röd en av sex elementarfärger och har beteckningen R. I RGB-systemet för additiv färgblandning är röd (R) en av de tre primärfärgerna. I de flesta praktiska sammanhang är "röd" inte en enskild färg utan ett färgområde med många olika röda färger/nyanser. Röd övergår mot orange vid ca 640 nanometer (nm) av monokromatiskt ljus och övergår mot infrarött vid drygt 700 nm. Rött används ofta som signal- och symbolfärg och röda färger brukar förknippas med starka känslor, kraft och energi. I den västerländska kulturen kan rött till exempel symbolisera både kärlek, synd och revolution och i asiatisk kultur symboliserar rött ofta lycka, glädje och framgång.

miniatyr|Nyutspruckna löv på blodlönn
När vårt öga nås av ljus med en våglängd kring 700 nanometer ser vi i normalfallet en röd färg. Strålning med bara en våglängd (monokromatiskt ljus) förekommer dock bara i specialfall, som till exempel regnbågen, och normalt sett är det en blandning av många olika våglängder som får oss att se en röd färg.

En till två procent av befolkningen har rött hår; färgen produceras av höga halter av det rödaktiga pigmentet pheomelanin (som också står för den röda färgen på läpparna) och relativt låga nivåer av det mörka pigmentet eumelanin.


Röd

miniatyr|Nyutspruckna löv på blodlönn
När vårt öga nås av ljus med en våglängd kring 700 nanometer ser vi i normalfallet en röd färg. Strålning med bara en våglängd (monokromatiskt ljus) förekommer dock bara i specialfall, som till exempel regnbågen, och normalt sett är det en blandning av många olika våglängder som får oss att se en röd färg.

Den röda färgen hos blod skapas av hemoglobin, det järninnehållande protein som finns i de röda blodkropparna hos alla ryggradsdjur.


Röd

miniatyr|Nyutspruckna löv på blodlönn
När vårt öga nås av ljus med en våglängd kring 700 nanometer ser vi i normalfallet en röd färg. Strålning med bara en våglängd (monokromatiskt ljus) förekommer dock bara i specialfall, som till exempel regnbågen, och normalt sett är det en blandning av många olika våglängder som får oss att se en röd färg.

Den röda färgen hos blod skapas av hemoglobin, det järninnehållande protein som finns i de röda blodkropparna hos alla ryggradsdjur.

Röda jordarter och bergarter får sin färg av hematit eller ockra, vilka båda är former av järnoxid. Järnoxid ger också den röda färgen på planeten Mars.

Den röda himlen vid solnedgång och soluppgång orsakas av en optisk effekt som kallas för Rayleigh-spridning.


Högskoleprovet

thumb|Högskoleprovets frågeformulär.
miniatyr|Provlokal under rast.
Högskoleprovet är ett svenskt nationellt urvalsprov som skall pröva kunskaper och färdigheter från grundskolan och gymnasieskolan som behövs vid högre studier, och rangordna provtagarna efter resultat. Resultatet från högskoleprovet utgör en särskild sökandekategori till utbildningar vid Sveriges högskolor, universitet och andra eftergymnasiala utbildningsinstitutioner. Provet kan därmed sägas ge presumtiva studenter en andra chans vid antagningen, vid sidan av slutbetyget från studier på gymnasienivå.

Provet hålls två gånger per år, en gång på våren och en gång på hösten. Vårprovet äger rum på en lördag i slutet av mars eller i början av april, medan höstprovet hålls i oktober. Från och med höstterminen 2018 kommer höstprovet, efter önskemål från främst sjundedagsadventister, att ges på en söndag.

Ett provresultat är giltigt till utgången av det kalenderhalvår som infaller åtta år efter provtillfället.

Provet är avgiftsbelagt med 450 kronor per provtillfälle. Under militär grundutbildning har man rätt att skriva provet kostnadsfritt (max två gånger och förutsatt att högskoleprovet sammanfaller med den militära grundutbildningen).

Ansvarig myndighet är Universitets- och högskolerådet (UHR), som 1 januari 2013 tog över vissa av det tidigare Högskoleverkets uppgifter.

Till stöd för utveckling och utvärdering av provets användning och kvalitet finns ett vetenskapligt råd, sammansatt av internationellt välrenommerad expertis inom relevanta områden.

Hösten 2015 uppmärksammades misstänkt organiserat fusk på högskoleprovet i SVT-programmet Dold, som under hösten 2016 och januari 2017 följde upp granskningen i en serie TV-dokumentärer där det avslöjades hur fusket genomförts i praktiken.

Den äldre Norrköpingsbon till 3,5 år, hans yngre bror till 2 år, och skåningen till 2 år och sex månader. De får dessutom näringsförbud i 4 år och sex månader, och ska betala miljonbelopp i skatt för vinsterna från brotten.

Norrköpings tingsrätt dömer nu de tre huvudmännen för fuskverksamheten till fängelse i tre år och och sex månader, två år och sex månader, respektive två år. Männen ska dessutom betala miljonbelopp till staten. Tingsrätten bestämmer samtidigt påföljden för 23 provskrivare som utnyttjat fusket till villkorlig dom och böter. Den 57-årige mannen, pappan, döms för att ha hjälpt till i verksamheten och får en villkorlig dom.
• 27-åringen döms för bland annat grovt bokföringsbrott, medhjälp till osann försäkran grovt brott, grovt skattebrott och grovt penningtvättsbrott till fängelse i tre år och sex månader.
• 25-åringen döms för bland annat grovt bokföringsbrott, medhjälp till osann försäkran grovt brott, grovt skattebrott och penningtvättsbrott till fängelse i två år och sex månader.
• 23-åringen döms för bland annat grovt bokföringsbrott, medhjälp till osann försäkran grovt brott och grovt skattebrott till fängelse i två år.
Omfattande mål
Enligt domen förbjuds de tre huvudåtalade även att bedriva näringsverksamhet under drygt fyra år och ska dessutom betala miljonbelopp till staten för vinsterna från brotten.
– Målet har varit omfattande och tingsrätten har ställts inför många och i flera fall svåra frågeställningar, säger rättens ordförande rådmannen Magnus Dahlberg i ett pressmeddelande.
Domen innebär att att de tre får mildare fängelsestraff, än de fick i den ogiltigförklarade domen. Den äldre brodern, 27-åringen från Norrköping, dömdes då till sex års fängelse. Den nya domen innebär ett fängelsestraff som halverats nästan hälften.
De tre huvudmännen är dessutom skyldiga att redovisa skatt för inkomsterna från verksamheten, samt bokföra affärshändelserna, enligt tingsrätten. I samma dom döms även en 32-årig kvinna för penningtvättsbrott. Hennes straff blir enligt Norrköpings tingsrätt villkorlig dom och böter.
Domaren ansågs jävig
Det var i januari förra året som fyra män dömdes till fängelsestraff i högskoleprovshärvan. De tre huvudåtalade, de 26 och 23 år gamla bröderna från Norrköping och en 21-åring från Lund dömdes till fängelse i mellan 3,5 och 6 år. Brödernas pappa dömdes till 1,5 års fängelse. De dömdes för bland annat grovt bokföringsbrott, skattebrott och medhjälp till osann försäkran.
Men under sommaren förra året konstaterade Göta hovrätt att domaren i målet var jävig, efter att ha gjort uttalanden om fallet vid ett juristklubbsmöte – och hela målet togs om.
Under onsdagen kom domen för högskoleligan. Se här hela direktsändningen:


Högskoleprovet

Hösten 2015 uppmärksammades misstänkt organiserat fusk på högskoleprovet i SVT-programmet Dold, som under hösten 2016 och januari 2017 följde upp granskningen i en serie TV-dokumentärer där det avslöjades hur fusket genomförts i praktiken.

Universitets- och högskolerådet svarade med ett förslag på åtgärder för att stävja fusket, vilket bland annat resulterat i en lagändring så att den som använder otillåtna hjälpmedel kan stängas av från provet under två år.


Högskoleprovet

Hösten 2015 uppmärksammades misstänkt organiserat fusk på högskoleprovet i SVT-programmet Dold, som under hösten 2016 och januari 2017 följde upp granskningen i en serie TV-dokumentärer där det avslöjades hur fusket genomförts i praktiken.

Universitets- och högskolerådet svarade med ett förslag på åtgärder för att stävja fusket, vilket bland annat resulterat i en lagändring så att den som använder otillåtna hjälpmedel kan stängas av från provet under två år. Varje form av fusk på provet kan numera bestraffas med böter eller fängelse upp till sex månader . Den första fällande domen för fusk på högskoleprovet kom i februari 2018, då Svea Hovrätt dömde en man till 50 dagsböter för att ha använt otillåtna hjälpmedel under provet.

I samband med provdagen 14 april 2018 genomförde Ekobrottsmyndigheten i samverkan med Polisen tillslag på flera platser i landet, både utanför provlokaler och mot enskilda personers bostäder, bland annat i Norrköping, där flera personer häktades som misstänkta för grovt skattebrott, grovt bokföringsbrott och medhjälp till grovt osant intygande, som del av organiserat fusk .


Högskoleprovet

Hösten 2015 uppmärksammades misstänkt organiserat fusk på högskoleprovet i SVT-programmet Dold, som under hösten 2016 och januari 2017 följde upp granskningen i en serie TV-dokumentärer där det avslöjades hur fusket genomförts i praktiken.

Universitets- och högskolerådet svarade med ett förslag på åtgärder för att stävja fusket, vilket bland annat resulterat i en lagändring så att den som använder otillåtna hjälpmedel kan stängas av från provet under två år. Varje form av fusk på provet kan numera bestraffas med böter eller fängelse upp till sex månader . Den första fällande domen för fusk på högskoleprovet kom i februari 2018, då Svea Hovrätt dömde en man till 50 dagsböter för att ha använt otillåtna hjälpmedel under provet.

I samband med provdagen 14 april 2018 genomförde Ekobrottsmyndigheten i samverkan med Polisen tillslag på flera platser i landet, både utanför provlokaler och mot enskilda personers bostäder, bland annat i Norrköping, där flera personer häktades som misstänkta för grovt skattebrott, grovt bokföringsbrott och medhjälp till grovt osant intygande, som del av organiserat fusk .

Den 26 oktober 2018 väckte Ekobrottsmyndigheten åtal vid Norrköpings tingsrätt mot ett 30-tal personer för organiserat fusk på högskoleprovet åren 2015–2018 .


Högskoleprovet

Hösten 2015 uppmärksammades misstänkt organiserat fusk på högskoleprovet i SVT-programmet Dold, som under hösten 2016 och januari 2017 följde upp granskningen i en serie TV-dokumentärer där det avslöjades hur fusket genomförts i praktiken.

Universitets- och högskolerådet svarade med ett förslag på åtgärder för att stävja fusket, vilket bland annat resulterat i en lagändring så att den som använder otillåtna hjälpmedel kan stängas av från provet under två år. Varje form av fusk på provet kan numera bestraffas med böter eller fängelse upp till sex månader . Den första fällande domen för fusk på högskoleprovet kom i februari 2018, då Svea Hovrätt dömde en man till 50 dagsböter för att ha använt otillåtna hjälpmedel under provet.

I samband med provdagen 14 april 2018 genomförde Ekobrottsmyndigheten i samverkan med Polisen tillslag på flera platser i landet, både utanför provlokaler och mot enskilda personers bostäder, bland annat i Norrköping, där flera personer häktades som misstänkta för grovt skattebrott, grovt bokföringsbrott och medhjälp till grovt osant intygande, som del av organiserat fusk .

Den 26 oktober 2018 väckte Ekobrottsmyndigheten åtal vid Norrköpings tingsrätt mot ett 30-tal personer för organiserat fusk på högskoleprovet åren 2015–2018 . Den 17 januari 2019 kom tingsrättens dom . De tre huvudåtalade bakom den så kallade "HP-hjälpen" – en man (född 1992) från Norrköping, hans bror (född 1995) och en man (född 1997) från Skåne – döms för bland annat grovt skattebrott, grovt bokföringsbrott, grovt penningtvättsbrott och medhjälp till (grovt) osann försäkran till 6 år, 5 år respektive 3 år och sex månaders fängelse. Dessutom döms brödernas far till 1,5 års fängelse för medhjälp till osann försäkran, medan fyra andra personer fick villkorliga domar och böter för bland annat penningtvätt.


Högskoleprovet

Hösten 2015 uppmärksammades misstänkt organiserat fusk på högskoleprovet i SVT-programmet Dold, som under hösten 2016 och januari 2017 följde upp granskningen i en serie TV-dokumentärer där det avslöjades hur fusket genomförts i praktiken.

Universitets- och högskolerådet svarade med ett förslag på åtgärder för att stävja fusket, vilket bland annat resulterat i en lagändring så att den som använder otillåtna hjälpmedel kan stängas av från provet under två år. Varje form av fusk på provet kan numera bestraffas med böter eller fängelse upp till sex månader . Den första fällande domen för fusk på högskoleprovet kom i februari 2018, då Svea Hovrätt dömde en man till 50 dagsböter för att ha använt otillåtna hjälpmedel under provet.

I samband med provdagen 14 april 2018 genomförde Ekobrottsmyndigheten i samverkan med Polisen tillslag på flera platser i landet, både utanför provlokaler och mot enskilda personers bostäder, bland annat i Norrköping, där flera personer häktades som misstänkta för grovt skattebrott, grovt bokföringsbrott och medhjälp till grovt osant intygande, som del av organiserat fusk .

Den 26 oktober 2018 väckte Ekobrottsmyndigheten åtal vid Norrköpings tingsrätt mot ett 30-tal personer för organiserat fusk på högskoleprovet åren 2015–2018 . Den 17 januari 2019 kom tingsrättens dom . De tre huvudåtalade bakom den så kallade "HP-hjälpen" – en man (född 1992) från Norrköping, hans bror (född 1995) och en man (född 1997) från Skåne – döms för bland annat grovt skattebrott, grovt bokföringsbrott, grovt penningtvättsbrott och medhjälp till (grovt) osann försäkran till 6 år, 5 år respektive 3 år och sex månaders fängelse. Dessutom döms brödernas far till 1,5 års fängelse för medhjälp till osann försäkran, medan fyra andra personer fick villkorliga domar och böter för bland annat penningtvätt. Tingsrätten beslutade också att döma personer som köpt "fuskhjälp" till villkorlig dom och böter . Utöver dessa fall är ytterligare 200 fall med anknytning till "HP-hjälpen" under utredning av UHR för misstänkt fusk.


Högskoleprovet

Hösten 2015 uppmärksammades misstänkt organiserat fusk på högskoleprovet i SVT-programmet Dold, som under hösten 2016 och januari 2017 följde upp granskningen i en serie TV-dokumentärer där det avslöjades hur fusket genomförts i praktiken.

Universitets- och högskolerådet svarade med ett förslag på åtgärder för att stävja fusket, vilket bland annat resulterat i en lagändring så att den som använder otillåtna hjälpmedel kan stängas av från provet under två år. Varje form av fusk på provet kan numera bestraffas med böter eller fängelse upp till sex månader . Den första fällande domen för fusk på högskoleprovet kom i februari 2018, då Svea Hovrätt dömde en man till 50 dagsböter för att ha använt otillåtna hjälpmedel under provet.

I samband med provdagen 14 april 2018 genomförde Ekobrottsmyndigheten i samverkan med Polisen tillslag på flera platser i landet, både utanför provlokaler och mot enskilda personers bostäder, bland annat i Norrköping, där flera personer häktades som misstänkta för grovt skattebrott, grovt bokföringsbrott och medhjälp till grovt osant intygande, som del av organiserat fusk .

Den 26 oktober 2018 väckte Ekobrottsmyndigheten åtal vid Norrköpings tingsrätt mot ett 30-tal personer för organiserat fusk på högskoleprovet åren 2015–2018 . Den 17 januari 2019 kom tingsrättens dom . De tre huvudåtalade bakom den så kallade "HP-hjälpen" – en man (född 1992) från Norrköping, hans bror (född 1995) och en man (född 1997) från Skåne – döms för bland annat grovt skattebrott, grovt bokföringsbrott, grovt penningtvättsbrott och medhjälp till (grovt) osann försäkran till 6 år, 5 år respektive 3 år och sex månaders fängelse. Dessutom döms brödernas far till 1,5 års fängelse för medhjälp till osann försäkran, medan fyra andra personer fick villkorliga domar och böter för bland annat penningtvätt. Tingsrätten beslutade också att döma personer som köpt "fuskhjälp" till villkorlig dom och böter . Utöver dessa fall är ytterligare 200 fall med anknytning till "HP-hjälpen" under utredning av UHR för misstänkt fusk.

I juni 2019 beslöt Göta Hovrätt att rättegången måste tas om, sedan domaren bedömts ha gjort uttalanden som ansågs vara jäv.

Den 8 april 2020 föll så domarna i den andra rättegången. De huvudåtalade dömdes återigen, men nu något mildare:


Stefan Liv

thumb|Stefan Liv i HV71:s matchställ.
Stefan Daniel Patryk Liv, född 21 december 1980 i Gdynia, Polen, död 7 september 2011 i en flygplansolycka nära Jaroslavl i Ryssland, var en svensk ishockeymålvakt.”Stefan Liv död i flygolycka - ambassaden bekräftar”. TT/Hockeykanalen.se. Läst 7 september 2011.http://www.izvestia.ru/news/499811 Han växte upp i Norrahammar, söder om Jönköping och var vid sin död folkbokförd i Jönköping men bosatt i Jaroslavl.

Liv föddes i Gdynia i Polen men lämnades till ett barnhem i Gdańsk och blev senare adopterad av en svensk familj när han var nästan två år gammal. Han hette då Patryk Śliz, av vilket han behöll förnamnet som tredje förnamn.

Under karriären representerade han bland annat HV71 och det svenska landslaget. Inför säsongen 2011/2012 skrev Liv kontrakt med Lokomotiv Jaroslavl i KHL. Han hann aldrig spela någon ligamatch med klubben före flygolyckan i Jaroslavl 2011, där lagets alla spelare ombord omkom, inklusive Stefan Liv. Sedan den 2 augusti 2013 är en gata i Jönköping, "Stefan Livs gata", namngiven efter honom. Liv var gift med Anna Liv och de hade barnen Herman och Harry tillsammans.

Stefan Livs tröja med nummer 1 hissades i Kinnarps Arena den 10 januari 2012 i matchen mot Timrå IK. Stefan Liv utsågs postumt till Årets smålänning 2011 av SR Jönköping.

Stefan Liv begravdes i Sofiakyrkan i Jönköping den 2 oktober 2011, med 120 vänner och släktingar närvarande på begravningsgudstjänsten, och alla lämnade de varsin ros på kistan. Han är gravsatt på Dunkehalla kyrkogård.SvenskaGravar

thumb|Mosaiktavla föreställande Stefan Liv den 7 september 2012.
thumb|Papperslyktor släpps upp mot himlen för att hylla Stefan Liv den 7 september 2012.
Den 7 september 2012 hade ett år gått sedan olyckan, och då uppmärksammades minnet med papperslyktor som släpptes ut mot himlen, samt en mosaiktavla som avtäcktes.

Från och med slutspelet i Elitserien säsongen 2012/2013 kommer priset till SM-slutspelets bästa spelare heta Stefan Liv Memorial Trophy. Detta beslutade spelarfacket Sico för att hedra den bortgångna guldhjälten.

Den 2 augusti 2013 döptes en ny gata i Jönköping, "Stefan Livs gata", efter honom. Gatan leder till Husqvarna Garden, som är HV71:s hemmaarena

Här blir Liv odödlig med en egen gata
HV 71: ”Det känns väldigt bra för oss”
Här hedras omkomne målvakten Stefan Liv i Jönköping.
Snart två år efter den tragiska dödsolyckan, där hela Lokomotiv Jaroslavls hockeylag omkom, har Liv fått sin egen gata.
– Det var målsättningen att få gatan så nära minnesplatsen som möjligt, säger HV 71:s klubbdirektör Peter Eklund till Sportbladet.
I maj kunde Sportbladet avslöja Jönköpings kommuns planer på hur man skulle bevara minnet av stadens son, Stefan Liv.
En gata som leder hela vägen fram till Kinnarps Arena – Stefan Livs gata.
– Både vi och HV tycker att det är det lämpligaste beslutet, sa Anders Samuelsson från kommunens stadsbyggnadsnämnd.
Nu har gatuskylten blivit uppsatt, från början ett unikt beslut som tagits från kommunen, lagom till att det snart är två år sedan den tragiska flygkraschen i Ryssland inträffade då hela Lokomotiv Jaroslavl omkom.
”Känns väldigt bra för oss”
Från HV 71:s sida är man ödmjuka efter att gatan nu blivit evig.
– Det var önskemålet att döpa just den gatan när diskussionen kom på tal. Kommunen har varit väldigt pragmatiska med namnändringen så fort, det brukar inte gå så fort annars och nu kan vi konstatera att det är i hamn. Det känns väldigt bra för oss, säger klubbdirektören Peter Eklund.
Det är dock inte det enda minnet staden och HV 71 har efter sin målvakt.
Tidigare har Detroit Red Wings skänkt en bronsplakett för att visa sin stöttning i sorgeprocessen.
– Det är fantastiskt. Stefan var inte där länge men hann ändå göra stort intryck på människor. En fantastiskt fin gest och vi är extra glada att ha den i arenan hos oss.
”Precis vad Stefan hade velat ha”
Gåvan kommer vara synas vid huvudentrén av Kinnarps Arena där alla kan se den, berättar Eklund.
– På det viset lever Stefans anda vidare hos oss. Vi känner att tiden blivit mogen för att se framåt. Det kommer inte bli något mer officiellt åtagande från vår sida, utan nu är allt på plats.
– Vi avslutade dessutom årets sommarhockeyskola med talangutveckling för målvakter, och det är exakt vad Stefan hade velat ha efter sig. Det hade inte kunnat göras om det inte vore för Stefans minnesfond, säger Peter Eklund.


Stefan Liv


Stefan Liv

Stefan Livs tröja med nummer 1 hissades i Kinnarps Arena den 10 januari 2012 i matchen mot Timrå IK. Stefan Liv utsågs postumt till Årets smålänning 2011 av SR Jönköping.


Stefan Liv

Stefan Livs tröja med nummer 1 hissades i Kinnarps Arena den 10 januari 2012 i matchen mot Timrå IK. Stefan Liv utsågs postumt till Årets smålänning 2011 av SR Jönköping.

Stefan Liv begravdes i Sofiakyrkan i Jönköping den 2 oktober 2011, med 120 vänner och släktingar närvarande på begravningsgudstjänsten, och alla lämnade de varsin ros på kistan. Han är gravsatt på Dunkehalla kyrkogård.SvenskaGravar

thumb|Mosaiktavla föreställande Stefan Liv den 7 september 2012.
thumb|Papperslyktor släpps upp mot himlen för att hylla Stefan Liv den 7 september 2012.
Den 7 september 2012 hade ett år gått sedan olyckan, och då uppmärksammades minnet med papperslyktor som släpptes ut mot himlen, samt en mosaiktavla som avtäcktes.

Från och med slutspelet i Elitserien säsongen 2012/2013 kommer priset till SM-slutspelets bästa spelare heta Stefan Liv Memorial Trophy. Detta beslutade spelarfacket Sico för att hedra den bortgångna guldhjälten.


Cheopspyramiden

miniatyr|200px|Cheopspyramiden i Giza Gammalt stereoskopi-kort från 1800-talet
Cheopspyramiden eller Khufupyramiden är den största och äldsta pyramiden på Gizaplatån i utkanten av Kairo i Egypten. Pyramiden byggdes sannolikt under Egyptens fjärde dynastis farao Cheops regenttid (början på 2500-talet f.Kr.) och är med sin nutida höjd på 138 meter den största av alla pyramiderna i Egypten. Den utgör, tillsammans med de intilliggande Chefrens pyramid och Menkauras pyramid samt Sfinxen, några av världens mest berömda byggnadsverk. Pyramiden var ursprungligen täckt av ett slätt yttre lager av vitpolerad kalksten som dock har rasat eller demonterats genom åren. Det finns tre kända större kamrar inuti pyramidstrukturen, den Ofullbordade kammaren i berggrunden under pyramiden samt Konungens kammare och Drottningens kammare. Pyramiden är byggd med en mycket hög geometrisk precision när det gäller till exempel planhet, orientering och dimensioner. Vid Cheopspyramiden finns även tre mindre pyramider för Cheops hustrur samt gravar, mastaba, för adelsmän.

Sedan 1979 är Cheopspyramiden listad av Unesco som kulturellt världsarv.

Referenser Noter ”NewScientist”, First images from Great Pyramid's chamber of secrets


Cheopspyramiden


Gunnel Lindblom

miniatyr|right|230px|Gunnel Lindblom 2013.

Gunnel Märtha Ingegerd Lindblom, under en tid Helander, född 18 december 1931 i Johanneberg i Göteborg, död 24 januari 2021 i Brottby i Össeby-Garns distrikt,Familjesidan.se var en svensk skådespelare och regissör.

Roller (ej komplett)
 År  Roll  Produktion  Regi  Teater 1952  Hermia, förälskad i Lysander  En midsommarnattsdröm (A Midsummer Night's Dream)   William Shakespeare   Göteborgs stadsteater,  <small> 8 februari 1952  Ett huvud kortare (La tête des autres)  Marcel Aymé  Göteborgs stadsteater,  <small> augusti 1952 1953   En skojares dagbok (На всякого мудреца довольно простоты, Na vsyakogo mudretsa dovolno prostoty)  Aleksandr Ostrovskij  Göteborgs stadsteater,  <small> 28 mars 1953  I Italien <small>  Hjalmar Bergman  Lars-Erik Liedholm  Korallen, Stenungsund  Swedenhielms  Hjalmar Bergman  Göteborgs stadsteater,  <small> 15 oktober 1953 Dunjasja   Körsbärsträdgården (Вишнёвый сад, Visjnjovyj sad )  Anton Tjechov  Göteborgs stadsteater,  <small> 25 november 1953  Änglavakt (La Cuisine des anges)  Albert Husson   Göteborgs stadsteater 1954   Karmelitersystrarna (Les Dialogues des Carmélites)  Georges Bernanos   Göteborgs stadsteater,  <small> 1 april  1954  Glaskulan (Glasskulen)  Finn Carling  Göteborgs stadsteater,  <small> 6 maj 1954  Lyckliga dagar (Les Jours heureux) <small> Claude-André Puget  Lars-Erik Liedholm  Pionjärteatern 1955  Mathurine  Don Juan (Dom Juan ou Le Festin de pierre) <small> Molière  Ingmar Bergman  Malmö stadsteater,  <small> 4 januari 1955 Eleonora  Påsk  Strindberg  Malmö stadsteater,  <small> 5 februari 1955 Flickan  Trämålning <small> Ingmar Bergman  Ingmar Bergman  Malmö stadsteater Bilha  Lea och Rakel <small> Vilhelm Moberg  Ingmar Bergman  Malmö stadsteater 1956  Larisa Dmitrievna  Bruden utan hemgift (Бесприданница, Bespridannica)  <small>Aleksandr Ostrovskij  Ingmar Bergman  Malmö stadsteater,  <small> 28 januari 1956  Trojanska kriget blir inte av (La Guèrre de Troie n'aura pas lieu) <small> Jean Giraudoux  Lars-Levi Læstadius  Malmö stadsteater 1957  Solveig  Peer Gynt <small> Henrik Ibsen  Ingmar Bergman  Malmö stadsteater 1958  Astrid  Sagan <small> Hjalmar Bergman  Ingmar Bergman  Malmö stadsteater,  <small> 12 april 1958 Margaretha  Ur-Faust (Faust) <small> Johann Wolfgang von Goethe  Ingmar Bergman  Malmö stadsteater,  <small> 17 oktober 1958 Britta  Värmlänningarna  <small> Fredrik August Dahlgren och Andreas Randel  Ingmar Bergman  Malmö stadsteater,  <small> 19 december 1958 1969  Monika Gall  Bröllopsfesten (Hochzeit) <small> Elias Canetti  Donya Feuer  Dramaten 1998  Åsa  Kämpa på (A Lady of Letters ) <small> Alan Bennett  Lars Amble  Maximteatern 2000  Mumien  Spöksonaten <small> August Strindberg  Ingmar Bergman  Dramaten 2004  Lai  Tre knivar från Wei <small> Harry Martinson  Staffan Valdemar Holm  Dramaten 2005  Tjänstekvinnan  Sultanens hemlighet (alʼSultan al-hair) <small> Tawfiq al-Hakim  Eva Bergman  Dramaten 2007  Gumman  Dödsdansen I & II <small> August Strindberg   John Caird  Dramaten Marie  Blanche och Marie <small> Per Olov Enquist  Hilda Hellwig  Dramaten 2008  Marina  Onkel Vanja (Дядя Ваня, Djadja Vanja) <small> Anton Tjechov  Hilda Hellwig  Dramaten 2017   De sista vittnena (Последние свидетели, Poslednije svideteli) <small> Svetlana Aleksijevitj  Ulla Kassius  Dramaten Teiresias  Oidipus/Antigone (Οἰδίπους Τύραννος, Oedipus Tyrannus/Ἀντιγόνη, Antigone) <small> Sofokles  Eirik Stubø  Dramaten 2019   Projekt: Modern <small> Anna Pettersson efter August Strindberg  Anna Pettersson  Strindbergs Intima Teate

Per Olov Enquist Hilda Hellwig Dramaten 2008 Marina Onkel Vanja (Дядя Ваня, Djadja Vanja) <small> Anton Tjechov Hilda Hellwig Dramaten 2017 De sista vittnena (Последние свидетели, Poslednije svideteli) <small> Svetlana Aleksijevitj Ulla Kassius Dramaten Teiresias Oidipus/Antigone (Οἰδίπους Τύραννος, Oedipus Tyrannus/Ἀντιγόνη, Antigone) <small> Sofokles Eirik Stubø Dramaten 2019 Projekt: Modern <small> Anna Pettersson efter August Strindberg Anna Pettersson Strindbergs Intima Teater


Gunnel Lindblom


Lotta Engberg

Anna Charlotte "Lotta" Engberg, född Pedersen den 5 mars 1963 i Överkalix i Norrbottens län, är en svensk sångerska, sångpedagog och programledare i TV.

Lotta Engberg har turnerat i hela Norden med olika dansband.Lotta Engberg - Världens bästa Lotta - 2006 (albumkonvolutet). Hon har även varit programledare i TV. I början av sin karriär var hon ofta körflicka åt andra artister och grupper, till exempel bakom Herreys för Sverige i Eurovision Song Contest 1984 och under deras sommarturné 1984 samt bakom Kikki Danielsson och för Bobbysocks 1985–1986, bland annat då de tävlade för Norge i finalen av Eurovision Song Contest 1985.

Lotta Engberg var nominerad till "Årets kvinnliga programledare" i Kristallen 2010, och slutade på andra plats bakom Anne Lundberg.

Hon besitter dessutom absolut gehör, som gör att hon kan ge en bestämd ton utan referens från något instrument eller liknande.”Lotta Engberg: "Jag har aldrig gillat min röst"”. Expressen.se. Läst 26 mars 2014.

miniatyr|256px|Lotta Engberg leder allsång i Lotta på Liseberg.
Lotta Engberg var, tillsammans med Rickard Olsson, programledare för TV-programmet "Söndagsöppet" i Sveriges Television från den 24 september år 2000 till första halvan av 2002. Hon var också en av programledarna för Melodifestivalen 2000. Hon har även varit programledare för programmen "Barncancergalan", "Fem i topp" 1997, "Pengarna tillbaka" i Kanal 5 1998, "Kär och galen" i TV 4 1993–1995 och "Bingolotto Plus". "Bingolotto Plus" startade den 15 mars 2003 som en uppvärmning inför det ordinarie Bingolotto. 2005 var hon "rektor" i artistskolan Fame Factory i TV3.

1996 var hon även presentatör för galan "Årets låt" i TV 4, där melodin "Du är för alltid en del utav mig" som framfördes av Henrik Åberg i den svenska Melodifestivalen 1996, vann.

1983 medverkade hon i Parneviks revyparty på Chinateatern i Stockholm, och på samma plats jobbade hon samma år med "Rocky Horror Show". 1999 började hon spela rollfiguren "Grace" i musikalen "Annie", där bland andra även Sven-Bertil Taube medverkade.

Den 2 oktober 1999 avbildades Lotta Engberg på ett svenskt frimärke.Frimärken för 1999

Den 31 augusti 2008 tog Lotta Engberg över som programledare för Bingolotto i TV 4 Plus.

Lotta Engberg lämnar "Bingolotto"
Stockholm
Vårens omgång av "Bingolotto" blir den sista för Lotta Engberg. Programledaren har bestämt sig för att hoppa av programmet.
Det var ett jättesvårt beslut att ta, men man måste stänga en dörr för att öppna en annan, säger hon.
Sex säsonger får räcka. Nu meddelar Lotta Engberg att hon slutar som programledare för "Bingolotto" till sommaren.
Jag tycker fortfarande att det är skitroligt, men de senaste tre åren har varit ganska späckade för mig, säger Lotta Engberg, som fattade beslutet under hösten.
Tre år känns ganska lagom. "Bingolotto" firar 20-årsjubileum det här året, och jag tror att det bara är bra att det kommer in en ny hjärna nu.
Tufft jobb
"Bingolottos" exekutiva producent Tora Heckscher berättar att man snart ska börja fundera på vem som ska kunna axla kontrollen över landets duttpennor.
Det är tufft programledaruppdrag eftersom det är omfattande direktsändningar varje vecka. Det blir svårt att hitta en ersättare, men det kommer vi att göra, menar Heckscher, som har full förståelse för Lotta Engbergs beslut:
Hon har nästan sänt 52 veckor om året, och det är ingenting man gör i hela sitt liv. Nu har hon dessutom gjort "Lotta på Liseberg" och "Eldsjälsgalan" i flera år, och det betyder att hon i princip inte har haft ledigt. Men vi är jätteglada att hon ska göra "Bingolotto" den här våren.
"Fruktansvärt roligt"
Vad Lotta Engberg ska göra efter "Bingolotto" är inte heller helt klart, men hon berättar att det troligtvis blir en omgång till av "Lotta på Liseberg", oavsett om det tv-sänds eller ej.
TT Spektra: Blir det några andra tv-jobb?
Vi har lite funderingar, men inte mer än så.
Hon rekommenderar utan tvekan den person som erbjuds "Bingolotto"-jobbet att tacka ja:
Det är ett fruktansvärt roligt jobb, bland det roligaste man kan göra.
"Bingolotto" sänds på söndagar i TV 4 plus.
(TTS)
|
||
Publicerad: 2011-01-06 11:51
|
|
||Visa på Facebook:
||Skriv ut:
|
|
|


Lotta Engberg

miniatyr|256px|Lotta Engberg leder allsång i Lotta på Liseberg.
Lotta Engberg var, tillsammans med Rickard Olsson, programledare för TV-programmet "Söndagsöppet" i Sveriges Television från den 24 september år 2000 till första halvan av 2002. Hon var också en av programledarna för Melodifestivalen 2000. Hon har även varit programledare för programmen "Barncancergalan", "Fem i topp" 1997, "Pengarna tillbaka" i Kanal 5 1998, "Kär och galen" i TV 4 1993–1995 och "Bingolotto Plus". "Bingolotto Plus" startade den 15 mars 2003 som en uppvärmning inför det ordinarie Bingolotto. 2005 var hon "rektor" i artistskolan Fame Factory i TV3.

1996 var hon även presentatör för galan "Årets låt" i TV 4, där melodin "Du är för alltid en del utav mig" som framfördes av Henrik Åberg i den svenska Melodifestivalen 1996, vann.

1983 medverkade hon i Parneviks revyparty på Chinateatern i Stockholm, och på samma plats jobbade hon samma år med "Rocky Horror Show". 1999 började hon spela rollfiguren "Grace" i musikalen "Annie", där bland andra även Sven-Bertil Taube medverkade.

Den 2 oktober 1999 avbildades Lotta Engberg på ett svenskt frimärke.Frimärken för 1999

Den 7 juli 2003 var hon sommarpratare i SR P1.

Hon arbetade 2004–2005 som musiklärare på Alléskolan i Floda utanför Göteborg.

Varje måndag i juni, juli och augusti sedan 2004 har hon varit allsångsledare i Allsång på Liseberg i Göteborg. 2003, 2004, 2005, 2006 och 2007 sommarturnerade hon runt i Sverige med populärmusikturnén Diggiloo, vilket hon även gjorde 2008. Under perioden 19 februari–7 maj 2005 reste hon runt i Sverige på turnén Kär men inte helt galen. 2005 spelade hon in vispopalbumet Kvinna och man ihop med Jarl Carlsson.


Lotta Engberg

miniatyr|256px|Lotta Engberg leder allsång i Lotta på Liseberg.
Lotta Engberg var, tillsammans med Rickard Olsson, programledare för TV-programmet "Söndagsöppet" i Sveriges Television från den 24 september år 2000 till första halvan av 2002. Hon var också en av programledarna för Melodifestivalen 2000. Hon har även varit programledare för programmen "Barncancergalan", "Fem i topp" 1997, "Pengarna tillbaka" i Kanal 5 1998, "Kär och galen" i TV 4 1993–1995 och "Bingolotto Plus". "Bingolotto Plus" startade den 15 mars 2003 som en uppvärmning inför det ordinarie Bingolotto. 2005 var hon "rektor" i artistskolan Fame Factory i TV3.

1996 var hon även presentatör för galan "Årets låt" i TV 4, där melodin "Du är för alltid en del utav mig" som framfördes av Henrik Åberg i den svenska Melodifestivalen 1996, vann.

1983 medverkade hon i Parneviks revyparty på Chinateatern i Stockholm, och på samma plats jobbade hon samma år med "Rocky Horror Show". 1999 började hon spela rollfiguren "Grace" i musikalen "Annie", där bland andra även Sven-Bertil Taube medverkade.

Den 2 oktober 1999 avbildades Lotta Engberg på ett svenskt frimärke.Frimärken för 1999

Den 7 juli 2003 var hon sommarpratare i SR P1.

Hon arbetade 2004–2005 som musiklärare på Alléskolan i Floda utanför Göteborg.

Varje måndag i juni, juli och augusti sedan 2004 har hon varit allsångsledare i Allsång på Liseberg i Göteborg. 2003, 2004, 2005, 2006 och 2007 sommarturnerade hon runt i Sverige med populärmusikturnén Diggiloo, vilket hon även gjorde 2008. Under perioden 19 februari–7 maj 2005 reste hon runt i Sverige på turnén Kär men inte helt galen. 2005 spelade hon in vispopalbumet Kvinna och man ihop med Jarl Carlsson.

Vid Andra chansen i Melodifestivalen 2006 var hon gästkommentator och bisittare. Under första halvan av 2007 medverkade Lotta Engberg i Arlövsrevyn med bland andra Sven Melander och Kent Nilsson.

Natten mellan 31 december 2007 och 1 januari 2008 sjöng hon tillsammans med ett band till dans på Rondo, Göteborg för en enda kväll
Göteborgsposten 25 oktober 2007 - Lotta Engberg bjuder upp till dans igen .

2008 deltog Lotta Engberg som lagledare för '"Team Lotta'" i Körslaget i TV 4.


Helenelunds IK

thumb|Annandagsmatch på Sollentunavallen mellan Helenelunds IK och Norrtelje BF den 26/12 2012.
thumb|Seriematch i Div.1 2012-2013.
miniatyr|Bandymatch på Sollentunavallen mellan Helenelunds IK och AIK i Division 2 norra Svealand den 3 december 2006.
miniatyr|Bandymatch mellan Helenelund och Katrineholm i allsvenskan på Sollentunavallen säsongen 2008/2009.
miniatyr|Bandymatch på Sollentunavallen 2005.

Helenelunds IK (HIK), bildad 1928 som IK Stjärnan innan namnet 1929 ändrades till Helenelunds IK. Är en idrottsklubb i Sollentuna i norra Stockholm Sverige. Tidigare har flera andra idrotter bedrivits i HIK:s regi, men sedan 2008 är det bara bandy som gäller. A-laget, i HIK, spelar säsongen 2016/17 i Division 1 Östra efter att säsongen innan spelat i Allsvenskan norra. Totalt har bandyklubben elva kval till högsta serien, det senaste 2003/2004. Klubben har fostrat flera elitspelare genom åren, men överlägset mest känd är målskytten Björn "Butta" Johansson.

Den 23 augusti 1929 bildades Helenelunds IK, då under namnet IK Stjärnan. Från och med 1929 spelades det bandy i klubben. Vid första årsmötet antogs klubbens nuvarande namn - Helenelunds IK (HIK). Den första "hemmaplanen" var gamla Helenelunds IP, där nuvarande Svalgången och Eriksbergsskolan ligger.  Den 10 juli 1932 spelades invigningsmatchen inför flera hundra åskådare. Motståndare var Tureberg IF..

På 1940-talet' bestämdes det att bostäder skulle uppföras på denna plats och HIK flyttade till "nya" Helenelunds IP, vid nuvarande Helenelundsskolan. Denna idrottsplats finns fortfarande kvar och har idag konstgräs.

Under de första åren bedrevs allmän idrott, boxning, bandy, fotboll och skidor. Senare kom ishockey och pingis. På 1990-talet kom innebandyn. Pingis- och ishockeysektionerna lades ner i slutet av 1970-/början av 1980-talet.

Helenelunds Idrottsplats användes fram till tidiga 1980-talet. Helenelunds IK:s gamla publikrekord på 800 betalande åskådare sattes här i samband med den Allsvenska kvalmatchen mot Bollnäs (förlust 2-3) 1981. Det dröjde ända tills säsongen 2001-02 tills det rekordet slogs (då 821 betalande såg HIK-Kalix dock på Sollentunavallen).

Under första hälften av 1980-talet' började Sollentunavallen användas. 19 december 1984 invigdes Sollentunavallens konstisbana  med ett derby mellan HIK och IFK Sollentuna.

Allsvenska kvalspel blev det åren 1979-1980, 1980-1981, 1985-1986, 1991-1992 (allsvenskt förkval), 1997-1998, 1998-1999, 1999-2000, 2000-2001, 2001-2002, 2002-2003, 2003-2004.

1998 delades Helenelunds IK upp i två avdelningar, Helenelunds IK Fotboll och Helenelunds IK Bandy. 2008 slog Helenelunds IK Fotboll ihop sig med IFK Sollentuna, och bildade Sollentuna Fotboll IF(en klubb som har bytt namn igen till Sollentuna FK, efter ytterligare en fusion).

HIK begärde ner A-laget inför säsongen 2004/2005 en division och började om med ett ungt lag. Helenelund levde i en undanskymd tillvaro i landets tredje division i ett par säsonger, men resultaten blev bättre och bättre. HIK förlorade ett avgörande allsvenskt kval med Djurgården Bandy säsongen 2006/2007. Men man fick dock en möjlighet att gå upp en division, trots misslyckat kval. Detta för att det allsvenska laget Sköndal/GT 76 (senare bara GT 76) drog sig ur och HIK fick deras plats. Dessutom övertog HIK även många av Sköndals gamla spelare. Första säsongen, klarade de sig kvar i Allsvenskan i bandy 2007/2008, då serien blivit Sveriges nästa högsta division.

Säsongen 2008/2009 föll man dock ur serien och flyttades ner till Division 1. Första säsongen i div 1 östra (2009/2010) slutade HIK 5:a av 10 lag. Helenelund kom till slut trea i serien 2010/2011. Säsongen 2011/2012 slutade HIK på en sjätte plats. Säsongen 2012/2013 blev HIK sexa i Div.1 Östra.

Säsongen 2015/2016 spelade HIK återigen i Allsvenskan norra men åkte ur .


Helenelunds IK

Den 23 augusti 1929 bildades Helenelunds IK, då under namnet IK Stjärnan. Från och med 1929 spelades det bandy i klubben. Vid första årsmötet antogs klubbens nuvarande namn - Helenelunds IK (HIK). Den första "hemmaplanen" var gamla Helenelunds IP, där nuvarande Svalgången och Eriksbergsskolan ligger.  Den 10 juli 1932 spelades invigningsmatchen inför flera hundra åskådare. Motståndare var Tureberg IF..

På 1940-talet' bestämdes det att bostäder skulle uppföras på denna plats och HIK flyttade till "nya" Helenelunds IP, vid nuvarande Helenelundsskolan. Denna idrottsplats finns fortfarande kvar och har idag konstgräs.

Under de första åren bedrevs allmän idrott, boxning, bandy, fotboll och skidor. Senare kom ishockey och pingis. På 1990-talet kom innebandyn. Pingis- och ishockeysektionerna lades ner i slutet av 1970-/början av 1980-talet.

Helenelunds Idrottsplats användes fram till tidiga 1980-talet. Helenelunds IK:s gamla publikrekord på 800 betalande åskådare sattes här i samband med den Allsvenska kvalmatchen mot Bollnäs (förlust 2-3) 1981. Det dröjde ända tills säsongen 2001-02 tills det rekordet slogs (då 821 betalande såg HIK-Kalix dock på Sollentunavallen).

Under första hälften av 1980-talet' började Sollentunavallen användas. 19 december 1984 invigdes Sollentunavallens konstisbana  med ett derby mellan HIK och IFK Sollentuna.

Allsvenska kvalspel blev det åren 1979-1980, 1980-1981, 1985-1986, 1991-1992 (allsvenskt förkval), 1997-1998, 1998-1999, 1999-2000, 2000-2001, 2001-2002, 2002-2003, 2003-2004.

1998 delades Helenelunds IK upp i två avdelningar, Helenelunds IK Fotboll och Helenelunds IK Bandy. 2008 slog Helenelunds IK Fotboll ihop sig med IFK Sollentuna, och bildade Sollentuna Fotboll IF(en klubb som har bytt namn igen till Sollentuna FK, efter ytterligare en fusion).

HIK begärde ner A-laget inför säsongen 2004/2005 en division och började om med ett ungt lag. Helenelund levde i en undanskymd tillvaro i landets tredje division i ett par säsonger, men resultaten blev bättre och bättre. HIK förlorade ett avgörande allsvenskt kval med Djurgården Bandy säsongen 2006/2007. Men man fick dock en möjlighet att gå upp en division, trots misslyckat kval. Detta för att det allsvenska laget Sköndal/GT 76 (senare bara GT 76) drog sig ur och HIK fick deras plats. Dessutom övertog HIK även många av Sköndals gamla spelare. Första säsongen, klarade de sig kvar i Allsvenskan i bandy 2007/2008, då serien blivit Sveriges nästa högsta division.

Säsongen 2008/2009 föll man dock ur serien och flyttades ner till Division 1. Första säsongen i div 1 östra (2009/2010) slutade HIK 5:a av 10 lag. Helenelund kom till slut trea i serien 2010/2011. Säsongen 2011/2012 slutade HIK på en sjätte plats. Säsongen 2012/2013 blev HIK sexa i Div.1 Östra. Säsongen 2013/2014 vann HIK serien.


Helenelunds IK

Den 23 augusti 1929 bildades Helenelunds IK, då under namnet IK Stjärnan. Från och med 1929 spelades det bandy i klubben. Vid första årsmötet antogs klubbens nuvarande namn - Helenelunds IK (HIK). Den första "hemmaplanen" var gamla Helenelunds IP, där nuvarande Svalgången och Eriksbergsskolan ligger.  Den 10 juli 1932 spelades invigningsmatchen inför flera hundra åskådare. Motståndare var Tureberg IF..

På 1940-talet' bestämdes det att bostäder skulle uppföras på denna plats och HIK flyttade till "nya" Helenelunds IP, vid nuvarande Helenelundsskolan. Denna idrottsplats finns fortfarande kvar och har idag konstgräs.

Under de första åren bedrevs allmän idrott, boxning, bandy, fotboll och skidor. Senare kom ishockey och pingis. På 1990-talet kom innebandyn. Pingis- och ishockeysektionerna lades ner i slutet av 1970-/början av 1980-talet.

Helenelunds Idrottsplats användes fram till tidiga 1980-talet. Helenelunds IK:s gamla publikrekord på 800 betalande åskådare sattes här i samband med den Allsvenska kvalmatchen mot Bollnäs (förlust 2-3) 1981. Det dröjde ända tills säsongen 2001-02 tills det rekordet slogs (då 821 betalande såg HIK-Kalix dock på Sollentunavallen).

Under första hälften av 1980-talet' började Sollentunavallen användas. 19 december 1984 invigdes Sollentunavallens konstisbana  med ett derby mellan HIK och IFK Sollentuna.

Allsvenska kvalspel blev det åren 1979-1980, 1980-1981, 1985-1986, 1991-1992 (allsvenskt förkval), 1997-1998, 1998-1999, 1999-2000, 2000-2001, 2001-2002, 2002-2003, 2003-2004.

1998 delades Helenelunds IK upp i två avdelningar, Helenelunds IK Fotboll och Helenelunds IK Bandy. 2008 slog Helenelunds IK Fotboll ihop sig med IFK Sollentuna, och bildade Sollentuna Fotboll IF(en klubb som har bytt namn igen till Sollentuna FK, efter ytterligare en fusion).

HIK begärde ner A-laget inför säsongen 2004/2005 en division och började om med ett ungt lag. Helenelund levde i en undanskymd tillvaro i landets tredje division i ett par säsonger, men resultaten blev bättre och bättre. HIK förlorade ett avgörande allsvenskt kval med Djurgården Bandy säsongen 2006/2007. Men man fick dock en möjlighet att gå upp en division, trots misslyckat kval. Detta för att det allsvenska laget Sköndal/GT 76 (senare bara GT 76) drog sig ur och HIK fick deras plats. Dessutom övertog HIK även många av Sköndals gamla spelare. Första säsongen, klarade de sig kvar i Allsvenskan i bandy 2007/2008, då serien blivit Sveriges nästa högsta division.

Säsongen 2008/2009 föll man dock ur serien och flyttades ner till Division 1. Första säsongen i div 1 östra (2009/2010) slutade HIK 5:a av 10 lag. Helenelund kom till slut trea i serien 2010/2011. Säsongen 2011/2012 slutade HIK på en sjätte plats. Säsongen 2012/2013 blev HIK sexa i Div.1 Östra. Säsongen 2013/2014 vann HIK serien. Laget fick då två chanser att kvala upp sig till Allsvenskan, men lyckades inte. Säsongen 2014/2015 hamnade HIK tvåa i Division 1 Östra och fick då kvala till Allsvenskan.  och lyckades så att HIK återigen var ett allsvenskt lag. Bästa målskytt under säsongen blev Micke Andersson på 33 mål.


Häxprocess

miniatyr|höger|Häxor bränns i Europa.

Häxprocess, häxeriprocess, trolldomsprocess eller häxjakt, kallas de händelser, framför allt under 1400- till och med 1600-talet, runt om i den kristna världen, där människor, i de flesta områden i huvudsak kvinnor anklagades för att vara häxor och för samröre med Satan. Minst 30 000 personer avrättades. Betydligt högre siffror än så har nämnts, men dessa påståenden saknar historisk dokumentation.Bengt Ankarloo: Satans raseri (Stockholm 2007), s. 119f

I överförd betydelse används båda termerna om tillstånd av upphetsning i samhället, en organisation eller ett samfund, då en energisk aktivitet utbryter för att utrota eller oskadliggöra motståndare av någon typ. Orden används ofta med negativ laddning för att påskina att jakten på något sätt saknar relevans eller legitimitet.

Häxprocesserna hänger samman med stora samhällsförändringar – politiska, demografiska, religiösa och ekonomiska. Bland annat reformationen och de kristna missionsprojekten mot kvardröjande hedendom i Europa. Det finns teorier om att häxprocesserna hänger samman med ekonomiska och politiska projekt, som en övergång från feodala system till merkanitilism och handelskapitalism, med centraliserad makt, vilket innebar en ny samhällsordning. Det finns även kopplingar till den naturvetenskapliga revolutionen, vilket innebar en naturfilosofi där naturen och människan skulle mekaniseras och rationaliseras för att kunna kontrolleras, vilket legitimerade häxprocesserna.

Häxprocesser och förföljelse av utpekade häxor har dock förekommit och förekommer även inom andra kulturer utanför kristendomen. De ser då annorlunda ut och har en annan kulturell bakgrund, men handlar även då om en förföljelse av personer som uppfattas utöva ond magi.

miniatyr|Häxprocess i Mora 1670. Tyskt kopparstick.
I Sverige nämns trolldom i lagen för första gången i Äldre västgötalagen, där den som anklagade en kvinna för att vara häxa skulle fällas för förtal. I de medeltida svenska landskapslagarna var trolldom det enda brott som en kvinna kunde avrättas för, men endast trolldom som orsakade död belades med dödsstraff. I kyrkliga dokument definierades trolldom som djävulskonster under 1300-talet, och under 1400-talet dokumenteras de första avrättningarna för trolldom.

I slutet av 1500-talet började trolldomsmål i Sverige fokusera mer på internationell demonologi, med religiösa brott som djälvulspakt och häxsabbat. Lagen godkände fortfarande inte dödsstraff för enbart sådana brott, men praxis hårdnade, och myndigheter tycks allt mer ha betraktat trolldom som ett undantagsbrott och godkänt tortyr i strid med lagen. Trolldomsmål ökade vid denna tid, även om domstollsmaterialet är sparsamt. I Stockholm, Jönköping och Vadstena blir trolldomsmål 1490-1614 sju gånger vanligare efter 1580. Lagen var dock fortfarande oförändrad och dödsstraffen få i ett internationellt perspektiv: av 150 bekräftade fall före 1614 blev var tionde dömd till döden, 40 fick kroppsstraff eller förvisning, medan 93 frikändes – och i 22 av målen som ledde till friande dom fälldes den som stämde dem dessutom för defamation. De flesta fall under denna tid gällde en kvinna som anklagades av sin granne för att ha gjort hans djur sjuka med magi: om kvinnans make eller far kunde uppbåda tio män att svära henne fri blev hon frikänd, men ofta var det onödigt eftersom domstolarna i slutändan ofta underkände bevisföringen i trolldomsmål.

Från 1614 skulle alla dödsdomar bekräftas av Svea Hovrätt, och dess domar blev vägledande: fram till 1668 godkändes troligen inte över 100 dödsdomar för häxeri. Förutom två processer av mindre epidemisk karaktär i Värmland 1607 och Östergötland runt 1617 och ett hundratal kända ströfall, såsom det mot Elin i Horsnäs år 1611, avrättades nästan alla häxor i Sverige under åtta åren mellan 1668 och 1676, då den häxhysteri, som kallas Det stora Oväsendet bröt ut och orsakade många häxprocesser i landet. Det är också denna häxjakt som är mest utforskad och som brukar beskrivas i historieböckerna. Denna häxjakt var mycket uppmärksammad, och ledde till nästan 300 människors död.

I Sverige halshöggs vanligen de häxdömda före bränningen. Under den stora häxpaniken mellan 1668 och 1676 finns det bara ett enda bekräftat fall då någon brändes levande: Malin Matsdotter under Häxprocessen i Katarina i Stockholm år 1676. Före 1668 var emellertid levandebränning vanligare. Häxprocessen i Finspång från 1617 är ett exempel på en svensk häxprocess med levande bränning. År 1611 blev en kvinna dömd till att brännas på bål i Söderköping, anklagad för att ha försökt förgöra hertigparet av Östergötland av parets kaplan Claudis Prytz. Vid bikten grep hon tag i Prytz prästkappa och hade sånär lyckats dra in honom i det brinnande bålet om mästermannen inte lyckats få loss honom. År 1635 blev tre kvinnor, "Trulkonor som hafua bekent sigh kunna trulla och hafva warit till Blåkulla", dömda till "elden" av Svea Hovrätt. Det finns också fall med dödsdomar från 1610-talet, där avrättningsmetoden inte anges, och eftersom levande bränning för trolldom var tillåtet enligt lag, kan det alltså teoretiskt ha förekommit vid dessa fall. De svenska fall där "häxor" bränts levande på bål torde ändå aldrig ha varit mer än en knapp handfull.

Den första häxprocess man känner till från Böhmen ägde rum i Kutná Hora (Kuttenberg) 1498, och fem kvinnor avrättades samma år i maj i Prag.

Sök
Bilder
Maps
Play
YouTube
Nyheter
Gmail
Drive
Mer
»
Logga in
Böcker
Mitt bibliotek
Hjälp
Avancerad boksökning
Köp e-bok – 42,36 US$
Skaffa ett tryckt exemplar av den här boken
Routledge
Amazon.co.uk
Adlibris
Akademibokandeln
Bokus.se
Alla försäljare
»
0
Recensioner
Recensionerna verifieras inte, men Google söker efter och tar bort falskt innehåll när det upptäcks
Skriv en recension
The Routledge History of Witchcraft
redigerad av Johannes Dillinger
Om den här boken
Användningsvillkor
Sidorna visas med tillstånd från
Routledge
.
Upphovsrätt
.
Sidor


Häxprocess

miniatyr|Häxprocess i Mora 1670. Tyskt kopparstick.
I Sverige nämns trolldom i lagen för första gången i Äldre västgötalagen, där den som anklagade en kvinna för att vara häxa skulle fällas för förtal. I de medeltida svenska landskapslagarna var trolldom det enda brott som en kvinna kunde avrättas för, men endast trolldom som orsakade död belades med dödsstraff. I kyrkliga dokument definierades trolldom som djävulskonster under 1300-talet, och under 1400-talet dokumenteras de första avrättningarna för trolldom.

I slutet av 1500-talet började trolldomsmål i Sverige fokusera mer på internationell demonologi, med religiösa brott som djälvulspakt och häxsabbat. Lagen godkände fortfarande inte dödsstraff för enbart sådana brott, men praxis hårdnade, och myndigheter tycks allt mer ha betraktat trolldom som ett undantagsbrott och godkänt tortyr i strid med lagen. Trolldomsmål ökade vid denna tid, även om domstollsmaterialet är sparsamt. I Stockholm, Jönköping och Vadstena blir trolldomsmål 1490-1614 sju gånger vanligare efter 1580. Lagen var dock fortfarande oförändrad och dödsstraffen få i ett internationellt perspektiv: av 150 bekräftade fall före 1614 blev var tionde dömd till döden, 40 fick kroppsstraff eller förvisning, medan 93 frikändes – och i 22 av målen som ledde till friande dom fälldes den som stämde dem dessutom för defamation. De flesta fall under denna tid gällde en kvinna som anklagades av sin granne för att ha gjort hans djur sjuka med magi: om kvinnans make eller far kunde uppbåda tio män att svära henne fri blev hon frikänd, men ofta var det onödigt eftersom domstolarna i slutändan ofta underkände bevisföringen i trolldomsmål.

Från 1614 skulle alla dödsdomar bekräftas av Svea Hovrätt, och dess domar blev vägledande: fram till 1668 godkändes troligen inte över 100 dödsdomar för häxeri. Förutom två processer av mindre epidemisk karaktär i Värmland 1607 och Östergötland runt 1617 och ett hundratal kända ströfall, såsom det mot Elin i Horsnäs år 1611, avrättades nästan alla häxor i Sverige under åtta åren mellan 1668 och 1676, då den häxhysteri, som kallas Det stora Oväsendet bröt ut och orsakade många häxprocesser i landet. Det är också denna häxjakt som är mest utforskad och som brukar beskrivas i historieböckerna. Denna häxjakt var mycket uppmärksammad, och ledde till nästan 300 människors död.

I Sverige halshöggs vanligen de häxdömda före bränningen. Under den stora häxpaniken mellan 1668 och 1676 finns det bara ett enda bekräftat fall då någon brändes levande: Malin Matsdotter under Häxprocessen i Katarina i Stockholm år 1676. Före 1668 var emellertid levandebränning vanligare. Häxprocessen i Finspång från 1617 är ett exempel på en svensk häxprocess med levande bränning. År 1611 blev en kvinna dömd till att brännas på bål i Söderköping, anklagad för att ha försökt förgöra hertigparet av Östergötland av parets kaplan Claudis Prytz. Vid bikten grep hon tag i Prytz prästkappa och hade sånär lyckats dra in honom i det brinnande bålet om mästermannen inte lyckats få loss honom. År 1635 blev tre kvinnor, "Trulkonor som hafua bekent sigh kunna trulla och hafva warit till Blåkulla", dömda till "elden" av Svea Hovrätt. Det finns också fall med dödsdomar från 1610-talet, där avrättningsmetoden inte anges, och eftersom levande bränning för trolldom var tillåtet enligt lag, kan det alltså teoretiskt ha förekommit vid dessa fall. De svenska fall där "häxor" bränts levande på bål torde ändå aldrig ha varit mer än en knapp handfull.

Anklagelser - och i vissa fall även domar - om häxeri förekom alltjämt då och då, även senare. Sammanlagt avrättades omkring 300 personer i de svenska häxprocesserna under det stora oväsendet 1668–1676, Länsmuseet Västernorrland vilket är färre än antalet män som under samma tid avrättades för tidelag. Detta antal räknar dock inte de som avrättades före 1668, och det sammanlagda antalet bör därför ha varit fler.  Den 15 juni 1704 halshöggs i Stockholm Anna Eriksdotter, den sista i Sverige som avrättats för häxeri.


Häxprocess

miniatyr|Häxprocess i Mora 1670. Tyskt kopparstick.
I Sverige nämns trolldom i lagen för första gången i Äldre västgötalagen, där den som anklagade en kvinna för att vara häxa skulle fällas för förtal. I de medeltida svenska landskapslagarna var trolldom det enda brott som en kvinna kunde avrättas för, men endast trolldom som orsakade död belades med dödsstraff. I kyrkliga dokument definierades trolldom som djävulskonster under 1300-talet, och under 1400-talet dokumenteras de första avrättningarna för trolldom.

I slutet av 1500-talet började trolldomsmål i Sverige fokusera mer på internationell demonologi, med religiösa brott som djälvulspakt och häxsabbat. Lagen godkände fortfarande inte dödsstraff för enbart sådana brott, men praxis hårdnade, och myndigheter tycks allt mer ha betraktat trolldom som ett undantagsbrott och godkänt tortyr i strid med lagen. Trolldomsmål ökade vid denna tid, även om domstollsmaterialet är sparsamt. I Stockholm, Jönköping och Vadstena blir trolldomsmål 1490-1614 sju gånger vanligare efter 1580. Lagen var dock fortfarande oförändrad och dödsstraffen få i ett internationellt perspektiv: av 150 bekräftade fall före 1614 blev var tionde dömd till döden, 40 fick kroppsstraff eller förvisning, medan 93 frikändes – och i 22 av målen som ledde till friande dom fälldes den som stämde dem dessutom för defamation. De flesta fall under denna tid gällde en kvinna som anklagades av sin granne för att ha gjort hans djur sjuka med magi: om kvinnans make eller far kunde uppbåda tio män att svära henne fri blev hon frikänd, men ofta var det onödigt eftersom domstolarna i slutändan ofta underkände bevisföringen i trolldomsmål.

Från 1614 skulle alla dödsdomar bekräftas av Svea Hovrätt, och dess domar blev vägledande: fram till 1668 godkändes troligen inte över 100 dödsdomar för häxeri. Förutom två processer av mindre epidemisk karaktär i Värmland 1607 och Östergötland runt 1617 och ett hundratal kända ströfall, såsom det mot Elin i Horsnäs år 1611, avrättades nästan alla häxor i Sverige under åtta åren mellan 1668 och 1676, då den häxhysteri, som kallas Det stora Oväsendet bröt ut och orsakade många häxprocesser i landet. Det är också denna häxjakt som är mest utforskad och som brukar beskrivas i historieböckerna. Denna häxjakt var mycket uppmärksammad, och ledde till nästan 300 människors död.

I Sverige halshöggs vanligen de häxdömda före bränningen. Under den stora häxpaniken mellan 1668 och 1676 finns det bara ett enda bekräftat fall då någon brändes levande: Malin Matsdotter under Häxprocessen i Katarina i Stockholm år 1676. Före 1668 var emellertid levandebränning vanligare. Häxprocessen i Finspång från 1617 är ett exempel på en svensk häxprocess med levande bränning. År 1611 blev en kvinna dömd till att brännas på bål i Söderköping, anklagad för att ha försökt förgöra hertigparet av Östergötland av parets kaplan Claudis Prytz. Vid bikten grep hon tag i Prytz prästkappa och hade sånär lyckats dra in honom i det brinnande bålet om mästermannen inte lyckats få loss honom. År 1635 blev tre kvinnor, "Trulkonor som hafua bekent sigh kunna trulla och hafva warit till Blåkulla", dömda till "elden" av Svea Hovrätt. Det finns också fall med dödsdomar från 1610-talet, där avrättningsmetoden inte anges, och eftersom levande bränning för trolldom var tillåtet enligt lag, kan det alltså teoretiskt ha förekommit vid dessa fall. De svenska fall där "häxor" bränts levande på bål torde ändå aldrig ha varit mer än en knapp handfull.

Anklagelser - och i vissa fall även domar - om häxeri förekom alltjämt då och då, även senare. Sammanlagt avrättades omkring 300 personer i de svenska häxprocesserna under det stora oväsendet 1668–1676, Länsmuseet Västernorrland vilket är färre än antalet män som under samma tid avrättades för tidelag. Detta antal räknar dock inte de som avrättades före 1668, och det sammanlagda antalet bör därför ha varit fler.  Den 15 juni 1704 halshöggs i Stockholm Anna Eriksdotter, den sista i Sverige som avrättats för häxeri. Den sista gången någon blev dömd för häxeri i Sverige var dock 1724. Dessa domar var inte dödsdomar utan spöstraff. 1734 års svenska lag föreskrev halshuggning, stegel och bål för häxeribrott.
Sveriges sista häxprocess utspelade sig 1757; 18 personer blev då förklarade oskyldiga efter att ha utsatts för tortyr. 1779 avskaffades dödsstraffet för trolldom.
Tjeckien

Nuvarande Tjeckien bestod vid denna tid av Böhmen och Mähren. De låg vid denna tid i personalunion med Österrike. De var separata områden under denna tid med sin egen rättskipning. Inom båda gällde dock Koldins stadslag om häxeri från 1579 som den enda häxlagen fram till den kejserliga Josephina-kriminalkoden från 1707.

Bevarade protokoll finns från 400 häxprocesser i Böhmen mellan 1498 till 1755, med en höjdpunkt omkring 1600. Majoriteten av processerna ägda rum med en enskild individ snarare än en massprocess mot flera, och anklagelsen gällde vanligen svart magi utan någon koppling till Djävulen. De flesta häxprocesserna utfördes av kungliga stadsdomstolarna.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0049.jsonl--Q205773--Östra Torp GIF och Trelleborgs FF-1--sv-0049-374

Andreas Isaksson

Jan Andreas Isaksson, född 3 oktober 1981 i Östra Torps församling, är en svensk före detta fotbollsmålvakthttps://www.aftonbladet.se/sportbladet/fotboll/a/P38946/andreas-isaksson-holl-nollan-i-sin-sista-match.  Han var förstemålvakt i landslaget från hösten 2002 fram till 2016. Isaksson tilldelades Svenska Fotbollförbundets pris som bästa manliga målvakt tio gånger, 2002–2005, 2009 samt 2011–2015.

Han är sedan april 2022 målvaktstränare för Djurgårdens IF Dam.

Isaksson, som är uppvuxen i Smygehamn öster om Trelleborg, började sin karriär i Östra Torp GIF, men gick vid tolv års ålder över till Trelleborgs FF. I Östra Torp hade han varit utespelare, men i TFF testade han att spela målvakt. Från början visade han inte någon stor talang på den positionen, men i 15-årsåldern hade han utvecklat sig till ett stort löfte och tog en plats i pojklandslaget. Isaksson slog igenom våren 1999 i Trelleborgs FF då han fick chansen att stå i mål sedan lagets två ordinarie målvakter skadats. Han gjorde omedelbart succé.
Juventus

Efter drygt två månaders allsvenskt storspel (och totalt 11 allsvenska matcher) köptes han ung och oerfaren av Juventus FC, för 11 miljoner kronor, men spelade aldrig i någon match i A-laget. Det var en jobbig period framför allt socialt, men under den tiden tillhörde landslagskamraten Erik Edman lokalkonkurrenten Torino FC. De bodde grannar i Turin och umgicks ofta. Isaksson ångrar dock inte att han lämnade Sverige för Juventus 1999, utan menar att det var mycket lärorikt och att det även medförde bra träning.

Men när Isaksson 2001 såldes till Djurgården för 3,5 miljoner kronor bröt Juventus mot kontraktet. Klubben struntade i att meddela Trelleborgs FF. FIFA:s disciplinnämnd beslutade redan då att Juventus skulle betala skadestånd med 7,5 miljoner kronor för kontraktsbrott. Juventus överklagade. Men i oktober 2003 meddelade det internationella fotbollsförbundets (FIFA) exekutivkommitté att Trelleborgs FF hade rätt till 7,5 miljoner kronor i skadestånd för Juventus kontraktsbrott.
Djurgårdens IF

Den 16 januari  2001 skrev han på för Djurgårdens IF. Isaksson stod sammanlagt 22 matcher med bara 13 insläppta mål under den allsvenska säsongen 2001. Han blev en viktig del i framgångsvågen som väntade.

År 2002 vann DIF Allsvenskan och även Svenska cupen. Året därpå var han åter med och vann Allsvenskan.
Rennes

Den 24 juni 2004 blev det klart att Isaksson skulle flytta till franska Stade Rennais FC för 15 miljoner kronor, och ersätta Petr Cech. Där spelade även landslagskollegan Kim Källström, och Erik Edman tillkom 2005.

Redan i debuten 7 augusti 2004 mot guldfavoriten Paris SG storspelade Isaksson, och blev publikfavorit direkt. Han gjorde fem högkvalificerade räddningar, bland annat två frilägen. Det blev två år för Isaksson i Frankrike. Där rankades han av L'Équipe som en av ligans bästa målvakter samtidigt som den framgångsrika landslagskarriären fortsatte.
Manchester City

Den 15 augusti 2006 blev det officiellt att Isaksson köpts av Manchester City FC  för 27 miljoner kronor. Tyvärr fick Isaksson skadeproblem direkt. Först en fotskada, och sedan ett avslitet ledband i höger knä. Isaksson debuterade inte i Premier League förrän 9 december, då han byttes in i andra halvlek i ett derby mot Manchester United. Det blev 14 matcher den första säsongen i Premier League, där Isaksson i den sista matchen räddade en straff från Tottenhams Jermain Defoe.

Under säsongen 07/08 tillbringade en skadedrabbad Isaksson mycket tid på bänken, sedan Manchester Citys dåvarande tränare Sven-Göran Eriksson valde Joe Hart som förstemålvakt. Isaksson hade inte spelat en ligamatch sedan 15 december 2007. Då fick han 11 maj 2008 en chans att visa upp sig i säsongens sista match mot Middlesbrough. Isaksson släppte in åtta mål och matchen slutade 8-1 till Middlesbrough, vilket var den näst största utklassningen i Premier Leagues historia. Det blev endast 5 matcher på 38 omgångar för svensken under säsongen 2007-08. Isaksson sa i en intervju, 17 oktober 2020 på Viasat Sport, att på grund av skador och ojämn form, var han inte tillräckligt mogen för Premier League.
PSV Eindhoven

Den juli 2008, strax efter att EM-finalen spelats, bytte han klubb till holländska ligasegraren PSV Eindhoven. Isaksson skrev på ett fyraårskontrakt, och debuterade 30 augusti 2008, i en 5-1-seger borta mot Utrecht.

I PSV Eindhoven trivdes Isaksson och detta var ömsesidigt även från klubben. Isaksson gjorde under de fyra säsongerna han var i PSV många fina insatser, men även om de fyra säsongerna fick bra placeringar i Eredivise uteblev ligatiteln som man suktade efter. Däremot fick Isaksson en hel del erfarenhet av europeisk cupfotboll då PSV ständigt kvalificerade sig för spel ute i Europa.

2008 kunde dessutom Isaksson ta och skriva in Champions League på sin meritlista där hans PSV nådde gruppspelet. Även om Isaksson inte på något sätt underpresterat, fick han besked av PSV att de inte ville behålla honom när kontraktet gick ut våren 2012. Konsekvensen av detta blev att ett klubbyte började diskuteras både från klubben, men även från Isakssons egen sida då han själv givetvis förstod att speltid var viktigt.
Kasimpasa

Den 6 juli 2012 värvades Isaksson till Süper Lig i Turkiet. Klubben det rörde sig om var nykomlingen Kasimpasa från Istanbul. Enligt uppgifter i både turkiska- och svenska medier så fick Isaksson en lön på en miljon euro per säsong. Efter två säsonger började Isaksson få det tyngre och mindre speltid i den turkiska klubben. Isaksson startade bara i 13 matcher hans sista säsong för Kasimpasa.
Djurgårdens IF återkomst

Trots ett år kvar på kontraktet med Kasimpasa ville Isaksson bort, då det var mycket oroligheter i Turkiet. Den 11 augusti 2016 meddelades det att  Isaksson skrivit på för 2,5 år med Djurgårdens IF.http://www.aftonbladet.se/sportbladet/fotboll/sverige/allsvenskan/djurgarden/article23320831.ab Isaksson blev den första spelaren i Djurgården att få tröjnumret 1 sedan början av 2000-talet då nummer 1 reserverades för supportrarna.

Den 5 april 2018 meddelade Isaksson att han skulle avsluta sin aktiva karriär efter säsongens slut. Han fick hålla nollan i sin sista match med Djurgården mot Sirius 11 november 2018.

I Oktober 2019 blev Isaksson målvaktstränare i division 2-laget Fagersta Södra.

I April 2022 blev Isaksson målvakts tränare för Djurgården damfotbol

I April 2022 blev Isaksson målvakts tränare för Djurgården damfotboll

Söndagens match mot Sirius på Tele2 Arena blir Andreas Isakssons sista framträdande innan han lägger skorna på hyllan och avslutar en fantastisk karriär i DIF och i landslaget. Isaksson kom till Djurgården 2001 och var tillsammans med Kim Källström framträdande profiler i Djurgårdens ”golden generation”. Med tre SM-guld och fyra cupguld är Djurgården den klubb i svensk fotboll som vunnit flest titlar på 2000-talet, mycket tack vare Andreas Isaksson som tagit fyra guld med Djurgården.
Andreas Isaksson har haft närmare etthundra lagkamrater under sin tid i Djurgården. Nu har ni supportrar röstat fram vilka elva spelar som skulle ta plats bredvid Isaksson i en så kallad drömelva.
HÄR ÄR DJURGÅRDSSUPPORTRARNAS DRÖMELVA 4-3-3
Backar: Mikael Dorsin, Markus Karlsson, Fredrik Stenman, Felix Beijmo
Mittfält: Andreas Johansson, Kim Källström, Stefan Rehn
Anfall: Geert den Ouden, Johan Elmander, Tobias Hysén
Reservmålvakt: Pa Dembo Tourray
Den enda spelaren som tar plats som spelat med Isaksson efter hans återkomst 2016 är Felix Beijmo som kniper en plats i backlinjen. Isakssons radarpartner Kim Källström var inte helt otippat den spelare som fick flest röster. Av 3019 medverkande i omröstningen valde hela 98,7% att bocka för Källström i drömelvan. I anfallet bereds plats åt Johan Elmander som tidigare i år avslutade karriären i ÖIS och bredvid honom aåterfinns den karismatiske holländaren Geert den Ouden. De ackompanjeras av Tobias Hysén i IFK Göteborg (som likt Isaksson spelar sin sista match på söndag).
HÄR ÄR ISAKSSONS DRÖMELVA
Isaksson själv väljer följande 4-4-2 uppställning när han får sammanfatta sin karriär i Djurgården.
Backar: Niclas Rasck, Markus Karlsson, Jonas Olsson, Mikael Dorsin
Mittfält: Jesper Blomqvist, Kim Källström, Stefan Rehn, Andreas Johansson
Anfall: Johan Elmander, Jones Kusi-Asare
TACKA AV ANDREAS ISAKSSON PÅ SÖNDAG MOT SIRIUS. KÖP BILJETT HÄR
Fakta Andreas Isaksson
134 matcher i Djurgården Fotboll (2001- 2004 & 2016 – 2018) 41 hållna nollor
SM-guld 2002 & 2003
Cupguld 2002 & 2018
133 matcher i svenska landslaget, 43 hållna nollor
Årets målvakt: 2002, 2003, 2004, 2005, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014 och 2015.
Född: 1981-10-03
Längd: 199 cm
Födelseort: Smygehamn
Moderklubb: Östra Torp


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0049.jsonl--Q205773--Östra Torp GIF och Trelleborgs FF-1--sv-0049-379

Andreas Isaksson


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0049.jsonl--Q205773--Östra Torp GIF och Trelleborgs FF-1--sv-0049-370

Andreas Isaksson

Isaksson, som är uppvuxen i Smygehamn öster om Trelleborg, började sin karriär i Östra Torp GIF, men gick vid tolv års ålder över till Trelleborgs FF.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0049.jsonl--Q205773--Östra Torp GIF och Trelleborgs FF-1--sv-0049-372

Andreas Isaksson

Isaksson, som är uppvuxen i Smygehamn öster om Trelleborg, började sin karriär i Östra Torp GIF, men gick vid tolv års ålder över till Trelleborgs FF. I Östra Torp hade han varit utespelare, men i TFF testade han att spela målvakt. Från början visade han inte någon stor talang på den positionen, men i 15-årsåldern hade han utvecklat sig till ett stort löfte och tog en plats i pojklandslaget. Isaksson slog igenom våren 1999 i Trelleborgs FF då han fick chansen att stå i mål sedan lagets två ordinarie målvakter skadats. Han gjorde omedelbart succé.
Juventus


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0049.jsonl--Q205773--Östra Torp GIF och Trelleborgs FF-1--sv-0049-373

Andreas Isaksson

Isaksson, som är uppvuxen i Smygehamn öster om Trelleborg, började sin karriär i Östra Torp GIF, men gick vid tolv års ålder över till Trelleborgs FF. I Östra Torp hade han varit utespelare, men i TFF testade han att spela målvakt. Från början visade han inte någon stor talang på den positionen, men i 15-årsåldern hade han utvecklat sig till ett stort löfte och tog en plats i pojklandslaget. Isaksson slog igenom våren 1999 i Trelleborgs FF då han fick chansen att stå i mål sedan lagets två ordinarie målvakter skadats. Han gjorde omedelbart succé.
Juventus

Efter drygt två månaders allsvenskt storspel (och totalt 11 allsvenska matcher) köptes han ung och oerfaren av Juventus FC, för 11 miljoner kronor, men spelade aldrig i någon match i A-laget. Det var en jobbig period framför allt socialt, men under den tiden tillhörde landslagskamraten Erik Edman lokalkonkurrenten Torino FC. De bodde grannar i Turin och umgicks ofta. Isaksson ångrar dock inte att han lämnade Sverige för Juventus 1999, utan menar att det var mycket lärorikt och att det även medförde bra träning.

Men när Isaksson 2001 såldes till Djurgården för 3,5 miljoner kronor bröt Juventus mot kontraktet. Klubben struntade i att meddela Trelleborgs FF. FIFA:s disciplinnämnd beslutade redan då att Juventus skulle betala skadestånd med 7,5 miljoner kronor för kontraktsbrott.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0049.jsonl--Q205773--Östra Torp GIF och Trelleborgs FF-1--sv-0049-375

Andreas Isaksson

Isaksson, som är uppvuxen i Smygehamn öster om Trelleborg, började sin karriär i Östra Torp GIF, men gick vid tolv års ålder över till Trelleborgs FF. I Östra Torp hade han varit utespelare, men i TFF testade han att spela målvakt. Från början visade han inte någon stor talang på den positionen, men i 15-årsåldern hade han utvecklat sig till ett stort löfte och tog en plats i pojklandslaget. Isaksson slog igenom våren 1999 i Trelleborgs FF då han fick chansen att stå i mål sedan lagets två ordinarie målvakter skadats. Han gjorde omedelbart succé.
Juventus

Efter drygt två månaders allsvenskt storspel (och totalt 11 allsvenska matcher) köptes han ung och oerfaren av Juventus FC, för 11 miljoner kronor, men spelade aldrig i någon match i A-laget. Det var en jobbig period framför allt socialt, men under den tiden tillhörde landslagskamraten Erik Edman lokalkonkurrenten Torino FC. De bodde grannar i Turin och umgicks ofta. Isaksson ångrar dock inte att han lämnade Sverige för Juventus 1999, utan menar att det var mycket lärorikt och att det även medförde bra träning.

Men när Isaksson 2001 såldes till Djurgården för 3,5 miljoner kronor bröt Juventus mot kontraktet. Klubben struntade i att meddela Trelleborgs FF. FIFA:s disciplinnämnd beslutade redan då att Juventus skulle betala skadestånd med 7,5 miljoner kronor för kontraktsbrott. Juventus överklagade. Men i oktober 2003 meddelade det internationella fotbollsförbundets (FIFA) exekutivkommitté att Trelleborgs FF hade rätt till 7,5 miljoner kronor i skadestånd för Juventus kontraktsbrott.
Djurgårdens IF

Den 16 januari  2001 skrev han på för Djurgårdens IF. Isaksson stod sammanlagt 22 matcher med bara 13 insläppta mål under den allsvenska säsongen 2001. Han blev en viktig del i framgångsvågen som väntade.

År 2002 vann DIF Allsvenskan och även Svenska cupen. Året därpå var han åter med och vann Allsvenskan.
Rennes


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0049.jsonl--Q205773--Östra Torp GIF och Trelleborgs FF-1--sv-0049-376

Andreas Isaksson

Isaksson, som är uppvuxen i Smygehamn öster om Trelleborg, började sin karriär i Östra Torp GIF, men gick vid tolv års ålder över till Trelleborgs FF. I Östra Torp hade han varit utespelare, men i TFF testade han att spela målvakt. Från början visade han inte någon stor talang på den positionen, men i 15-årsåldern hade han utvecklat sig till ett stort löfte och tog en plats i pojklandslaget. Isaksson slog igenom våren 1999 i Trelleborgs FF då han fick chansen att stå i mål sedan lagets två ordinarie målvakter skadats. Han gjorde omedelbart succé.
Juventus

Efter drygt två månaders allsvenskt storspel (och totalt 11 allsvenska matcher) köptes han ung och oerfaren av Juventus FC, för 11 miljoner kronor, men spelade aldrig i någon match i A-laget. Det var en jobbig period framför allt socialt, men under den tiden tillhörde landslagskamraten Erik Edman lokalkonkurrenten Torino FC. De bodde grannar i Turin och umgicks ofta. Isaksson ångrar dock inte att han lämnade Sverige för Juventus 1999, utan menar att det var mycket lärorikt och att det även medförde bra träning.

Men när Isaksson 2001 såldes till Djurgården för 3,5 miljoner kronor bröt Juventus mot kontraktet. Klubben struntade i att meddela Trelleborgs FF. FIFA:s disciplinnämnd beslutade redan då att Juventus skulle betala skadestånd med 7,5 miljoner kronor för kontraktsbrott. Juventus överklagade. Men i oktober 2003 meddelade det internationella fotbollsförbundets (FIFA) exekutivkommitté att Trelleborgs FF hade rätt till 7,5 miljoner kronor i skadestånd för Juventus kontraktsbrott.
Djurgårdens IF

Den 16 januari  2001 skrev han på för Djurgårdens IF. Isaksson stod sammanlagt 22 matcher med bara 13 insläppta mål under den allsvenska säsongen 2001. Han blev en viktig del i framgångsvågen som väntade.

År 2002 vann DIF Allsvenskan och även Svenska cupen. Året därpå var han åter med och vann Allsvenskan.
Rennes

Den 24 juni 2004 blev det klart att Isaksson skulle flytta till franska Stade Rennais FC för 15 miljoner kronor, och ersätta Petr Cech. Där spelade även landslagskollegan Kim Källström, och Erik Edman tillkom 2005.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0049.jsonl--Q205773--Östra Torp GIF och Trelleborgs FF-1--sv-0049-380

Andreas Isaksson

Isaksson, som är uppvuxen i Smygehamn öster om Trelleborg, började sin karriär i Östra Torp GIF, men gick vid tolv års ålder över till Trelleborgs FF. I Östra Torp hade han varit utespelare, men i TFF testade han att spela målvakt. Från början visade han inte någon stor talang på den positionen, men i 15-årsåldern hade han utvecklat sig till ett stort löfte och tog en plats i pojklandslaget. Isaksson slog igenom våren 1999 i Trelleborgs FF då han fick chansen att stå i mål sedan lagets två ordinarie målvakter skadats. Han gjorde omedelbart succé.
Juventus

Efter drygt två månaders allsvenskt storspel (och totalt 11 allsvenska matcher) köptes han ung och oerfaren av Juventus FC, för 11 miljoner kronor, men spelade aldrig i någon match i A-laget. Det var en jobbig period framför allt socialt, men under den tiden tillhörde landslagskamraten Erik Edman lokalkonkurrenten Torino FC. De bodde grannar i Turin och umgicks ofta. Isaksson ångrar dock inte att han lämnade Sverige för Juventus 1999, utan menar att det var mycket lärorikt och att det även medförde bra träning.

Men när Isaksson 2001 såldes till Djurgården för 3,5 miljoner kronor bröt Juventus mot kontraktet. Klubben struntade i att meddela Trelleborgs FF. FIFA:s disciplinnämnd beslutade redan då att Juventus skulle betala skadestånd med 7,5 miljoner kronor för kontraktsbrott. Juventus överklagade. Men i oktober 2003 meddelade det internationella fotbollsförbundets (FIFA) exekutivkommitté att Trelleborgs FF hade rätt till 7,5 miljoner kronor i skadestånd för Juventus kontraktsbrott.
Djurgårdens IF

Den 16 januari  2001 skrev han på för Djurgårdens IF. Isaksson stod sammanlagt 22 matcher med bara 13 insläppta mål under den allsvenska säsongen 2001. Han blev en viktig del i framgångsvågen som väntade.

År 2002 vann DIF Allsvenskan och även Svenska cupen. Året därpå var han åter med och vann Allsvenskan.
Rennes

Den 24 juni 2004 blev det klart att Isaksson skulle flytta till franska Stade Rennais FC för 15 miljoner kronor, och ersätta Petr Cech. Där spelade även landslagskollegan Kim Källström, och Erik Edman tillkom 2005.

Redan i debuten 7 augusti 2004 mot guldfavoriten Paris SG storspelade Isaksson, och blev publikfavorit direkt. Han gjorde fem högkvalificerade räddningar, bland annat två frilägen. Det blev två år för Isaksson i Frankrike. Där rankades han av L'Équipe som en av ligans bästa målvakter samtidigt som den framgångsrika landslagskarriären fortsatte.
Manchester City

Den 15 augusti 2006 blev det officiellt att Isaksson köpts av Manchester City FC  för 27 miljoner kronor.