Astri Taube

|miniatyr|Astri Taube och författaren Bo Bergman i samband med utdelandet av Evert Taube-stipendiet för 1964 i Nationalmuseums föreläsningssal.
Astrid (Astri) Linnéa Matilda Taube, född Bergman den 9 december 1898 i Kungsholms församling i Stockholm, död 23 december 1980 i Maria Magdalena församling i Stockholm, var en svensk målare, grafiker och skulptör.

Astri Taube var dotter till hovkonstgjutaren Herman Bergman (1869–1954) och Emilia (Mélen) Tholff (1872–1962). Hon var gift med visdiktaren, trubaduren, författaren och konstnären Evert Taube från 14 januari 1925 till dennes bortgång 31 januari 1976,Vem är det : Svensk biografisk handbok 1953, red. Stina Svensson, P A Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1953 s. 1043. och blev mor till arkitekt Per-Evert (1926–2009), Rosemarie (1928–1928), Ellinor (1930–1998) och Sven-Bertil Taube (1934–) samt farmor till Jesper Taube och Sascha Zacharias.
miniatyr|stående|Bronsstaty föreställande Elsa Borg 1972 i Vitabergsparken i Stockholm.

Astri Taube föddes 1898 och växte upp i Stockholm som äldsta barnet i en syskonskara på fyra. Fadern drev Herman Bergman Konstgjuteri med en utställningshall. Hon kom därför tidigt i kontakt med många av tidens konstnärer, såsom Carl Milles, Carl Eldh och Christian Eriksson. Efter Franska skolan gick hon på Tekniska skolan, Sigrid Blombergs skulpturskola samt Caleb Althins och Carl Wilhelmsons målarskolor. År 1920 studerade hon i Paris och därefter fyra år på Konstakademien i Stockholm där hon bland andra hade sin gudfar Carl Milles som lärare. Under studietiden i Paris träffade hon Evert Taube och de gifte sig 1925. Efter bröllopet reste paret till Italien där de arbetade och studerade. De gjorde flera gemensamma utställningar, den första 1925 på Galleri Gummeson i Stockholm.
Tidigt i sin karriär ägnade sig Astri Taube åt konsthantverk och gravutsmyckningar, som göts och såldes genom Herman Bergman Konstgjuteri. Som ung gjorde hon utsmyckningarna till biografen Rio på Hornsgatan i Stockholm (nuvarande Folkoperan), vilken invigdes 1928. Till taket har hon modellerat eleganta hundar, fåglar, fiskar och blommor i vit stuck

Efterhand som barnen föddes fick Astri Taube ta allt större ansvar för familj och hem. Hon gjorde dock en stor mängd beställningsverk, framför allt porträtt, som var avgörande för familjens försörjning. Det var också hon som skaffade pengar för att köpa in tomten där familjens sommarställe Sjösala senare byggdes, bland annat genom försäljning av en fontänfigur till Finland. De egna barnen stod ofta modell för hennes skulpturer och hon porträtterade maken åtskilliga gånger. Den första gången hon skulpterade hans porträtt var 1920 i Rom och det sista porträttet, en minnesplakett, utfördes 1978.

Sin första separatutställning hade Astri Taube inte förrän 1974, men åren därefter och fram till sin död hann hon med mer än 25 egna utställningar. Hon målade också akvareller, ofta med motiv från Sjösala, Grekland och Provence eller med inspiration från makens visor. Hennes grafiska blad trycktes i Paris hos Fernand Mourlot. Men det är framför allt för sina barnporträtt som Astri Taube har gått till eftervärlden. Ett av dem finns på Moderna museet.

Ur hennes övriga produktion märks ett porträtt av skådespelaren Ulf Palme i Svenska statens porträttsamling på Gripsholm och medaljer och plaketter på Myntkabinettet. Fontänfiguren Gosse med fiskar finns utanför Ulleråkers sjukhus i Uppsala och i Falkenberg. Porträtt av Evert Taube finns på Liseberg i Göteborg och på makarna Taubes gravmonument på Maria Magdalena kyrkogård i Stockholm. På Liseberg finns även hennes skulptur av fyra clowner, som Charlie Rivel stått modell för. I Rottneros skulpturpark finns ett av hennes porträtt av Selma Lagerlöf.

Många av Evert Taubes låtar är skrivna om eller till henne, bland annat Nocturne och Så skimrande var aldrig havet. I låtarna används inte hennes namn utan hon omnämns som fröken Blåklint, Fragrancia och Linnea.

Hon fick 2009 ett torg i Enskededalen i Stockholm uppkallat efter sig.

Under hösten 2011 spelades föreställningen Hovkonstgjutarens dotter om Astri Taubes liv på Kungsbacka teater, Varbergs teater och Halmstad Teater. Medverkande var sonen Sven-Bertil Taube och Maia-ensemblen. SVT:s K-special sände en film om henne i december 2015 med titeln "Håll fast solen...""Håll fast solen..." gjord av Rex Brådhe och Michaela Brådhe Hennig. Programmet gick i repris i september 2016. Taube finns representerad vid bland annat NationalmuseumNationalmuseum i Stockholm och Göteborgs universitetsbibliotek.Göteborgs universitetsbibliote

Please wait ...
ALVIN
Platform for digital collections and digitized cultural heritage
English
ui-button
English
Svenska
Norsk
Login ()
ui-button
Gothenburg
Företagens historia
Karolinska Institutet
Linköping
Linnaeus University
Lund
Stockholm
Uppsala
Örebro
Västerås
Österåker
Folkrörelsearkivet
Skara
Riksantikvarieämbetet
Musik- och teaterbiblioteket
Veterinärmuseet
Universitetet i Oslo
Arboga
All resource types
Archive
Books & Manuscript
Image
Map
Mixed material
Music material
Object
Software
Sound recording
Video
Person
Organisation
Place
Work
Resource types
All resource types
Archive
Books & Manuscript
Image
Map
Mixed material
Music material
Object
Software
Sound recording
Video
Index
Person
Organisation
Place
Work
ui-button
Extended search
|
About Alvin
|
Copyright
|
Contact us
Image
Result list...
Akvareller och litografier
Hit 405 of 10396
Akvareller och litografier
(Still Image)
Language
Swedish
Persons
Taube, Astri
, 1898-1980
(illustrator)
Origin
1977-1980
Physical description
1 CD + 2 blad
Format:
Non digital
Notes
Dokumentation av utställning Galleri Pictor, Munka-Ljungby 18 oktober- 29 november 2009. Bilderna i privat ägo, får ej publiceras
Related records in Alvin
Host:
Evert Taubes arkiv. Astri Bergman Taubes papper
Object type
Drawing/painting
Subject, genre/forms
Blandade motiv
Contact
Contact us
Location
Gothenburg University Library
Handskriftsavdelningen
Shelfmark:
H 198:352
Identifiers (general)
urn:nbn:se:alvin:portal:record-119294
(nbn)
Identifiers (local)
dokument-2394
(Local id)
alvin-record:119294
(alvin)
Please wait ...
Yes
No
Link to record
Permanent link
http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:alvin:portal:record-119294
Direct link
https://www.alvin-portal.org/alvin/view.jsf?pid=alvin-record:119294
Create new record
Enter title
Owner
Ok
Cancel
New place
Enter name
Ok
Cancel
Create new organisation
Enter name
Ok
Cancel
Create new person
Enter last name
Ok
Cancel
Create new musical work
Enter title
Ok
Cancel
Could not delete
This record can not be deleted as it is referenced from other resources
Ok
Login to Alvin
Username
Password
Log in
Cancel
About Alvin
Alvin is a platform where digitized cultural heritage and digital collections are preserved and made available, as well as a catalogue of materials not yet digitized.
Copyright
All digitized materials in Alvin may be downloaded and used freely!


Astri Taube

Astri Taube var dotter till hovkonstgjutaren Herman Bergman (1869–1954) och Emilia (Mélen) Tholff (1872–1962). Hon var gift med visdiktaren, trubaduren, författaren och konstnären Evert Taube från 14 januari 1925 till dennes bortgång 31 januari 1976,Vem är det : Svensk biografisk handbok 1953, red. Stina Svensson, P A Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1953 s. 1043. och blev mor till arkitekt Per-Evert (1926–2009), Rosemarie (1928–1928), Ellinor (1930–1998) och Sven-Bertil Taube (1934–) samt farmor till Jesper Taube och Sascha Zacharias.
miniatyr|stående|Bronsstaty föreställande Elsa Borg 1972 i Vitabergsparken i Stockholm.

Astri Taube föddes 1898 och växte upp i Stockholm som äldsta barnet i en syskonskara på fyra. Fadern drev Herman Bergman Konstgjuteri med en utställningshall. Hon kom därför tidigt i kontakt med många av tidens konstnärer, såsom Carl Milles, Carl Eldh och Christian Eriksson. Efter Franska skolan gick hon på Tekniska skolan, Sigrid Blombergs skulpturskola samt Caleb Althins och Carl Wilhelmsons målarskolor. År 1920 studerade hon i Paris och därefter fyra år på Konstakademien i Stockholm där hon bland andra hade sin gudfar Carl Milles som lärare. Under studietiden i Paris träffade hon Evert Taube och de gifte sig 1925. Efter bröllopet reste paret till Italien där de arbetade och studerade. De gjorde flera gemensamma utställningar, den första 1925 på Galleri Gummeson i Stockholm.
Tidigt i sin karriär ägnade sig Astri Taube åt konsthantverk och gravutsmyckningar, som göts och såldes genom Herman Bergman Konstgjuteri. Som ung gjorde hon utsmyckningarna till biografen Rio på Hornsgatan i Stockholm (nuvarande Folkoperan), vilken invigdes 1928. Till taket har hon modellerat eleganta hundar, fåglar, fiskar och blommor i vit stuck

Efterhand som barnen föddes fick Astri Taube ta allt större ansvar för familj och hem. Hon gjorde dock en stor mängd beställningsverk, framför allt porträtt, som var avgörande för familjens försörjning. Det var också hon som skaffade pengar för att köpa in tomten där familjens sommarställe Sjösala senare byggdes, bland annat genom försäljning av en fontänfigur till Finland. De egna barnen stod ofta modell för hennes skulpturer och hon porträtterade maken åtskilliga gånger. Den första gången hon skulpterade hans porträtt var 1920 i Rom och det sista porträttet, en minnesplakett, utfördes 1978.

Sin första separatutställning hade Astri Taube inte förrän 1974, men åren därefter och fram till sin död hann hon med mer än 25 egna utställningar. Hon målade också akvareller, ofta med motiv från Sjösala, Grekland och Provence eller med inspiration från makens visor. Hennes grafiska blad trycktes i Paris hos Fernand Mourlot. Men det är framför allt för sina barnporträtt som Astri Taube har gått till eftervärlden. Ett av dem finns på Moderna museet.

Ur hennes övriga produktion märks ett porträtt av skådespelaren Ulf Palme i Svenska statens porträttsamling på Gripsholm och medaljer och plaketter på Myntkabinettet. Fontänfiguren Gosse med fiskar finns utanför Ulleråkers sjukhus i Uppsala och i Falkenberg. Porträtt av Evert Taube finns på Liseberg i Göteborg och på makarna Taubes gravmonument på Maria Magdalena kyrkogård i Stockholm. På Liseberg finns även hennes skulptur av fyra clowner, som Charlie Rivel stått modell för. I Rottneros skulpturpark finns ett av hennes porträtt av Selma Lagerlöf.

Många av Evert Taubes låtar är skrivna om eller till henne, bland annat Nocturne och Så skimrande var aldrig havet. I låtarna används inte hennes namn utan hon omnämns som fröken Blåklint, Fragrancia och Linnea.


Astri Taube

Astri Taube var dotter till hovkonstgjutaren Herman Bergman (1869–1954) och Emilia (Mélen) Tholff (1872–1962). Hon var gift med visdiktaren, trubaduren, författaren och konstnären Evert Taube från 14 januari 1925 till dennes bortgång 31 januari 1976,Vem är det : Svensk biografisk handbok 1953, red. Stina Svensson, P A Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1953 s. 1043. och blev mor till arkitekt Per-Evert (1926–2009), Rosemarie (1928–1928), Ellinor (1930–1998) och Sven-Bertil Taube (1934–) samt farmor till Jesper Taube och Sascha Zacharias.
miniatyr|stående|Bronsstaty föreställande Elsa Borg 1972 i Vitabergsparken i Stockholm.

Astri Taube föddes 1898 och växte upp i Stockholm som äldsta barnet i en syskonskara på fyra. Fadern drev Herman Bergman Konstgjuteri med en utställningshall. Hon kom därför tidigt i kontakt med många av tidens konstnärer, såsom Carl Milles, Carl Eldh och Christian Eriksson. Efter Franska skolan gick hon på Tekniska skolan, Sigrid Blombergs skulpturskola samt Caleb Althins och Carl Wilhelmsons målarskolor. År 1920 studerade hon i Paris och därefter fyra år på Konstakademien i Stockholm där hon bland andra hade sin gudfar Carl Milles som lärare. Under studietiden i Paris träffade hon Evert Taube och de gifte sig 1925. Efter bröllopet reste paret till Italien där de arbetade och studerade. De gjorde flera gemensamma utställningar, den första 1925 på Galleri Gummeson i Stockholm.
Tidigt i sin karriär ägnade sig Astri Taube åt konsthantverk och gravutsmyckningar, som göts och såldes genom Herman Bergman Konstgjuteri. Som ung gjorde hon utsmyckningarna till biografen Rio på Hornsgatan i Stockholm (nuvarande Folkoperan), vilken invigdes 1928. Till taket har hon modellerat eleganta hundar, fåglar, fiskar och blommor i vit stuck

Efterhand som barnen föddes fick Astri Taube ta allt större ansvar för familj och hem. Hon gjorde dock en stor mängd beställningsverk, framför allt porträtt, som var avgörande för familjens försörjning. Det var också hon som skaffade pengar för att köpa in tomten där familjens sommarställe Sjösala senare byggdes, bland annat genom försäljning av en fontänfigur till Finland. De egna barnen stod ofta modell för hennes skulpturer och hon porträtterade maken åtskilliga gånger. Den första gången hon skulpterade hans porträtt var 1920 i Rom och det sista porträttet, en minnesplakett, utfördes 1978.

Sin första separatutställning hade Astri Taube inte förrän 1974, men åren därefter och fram till sin död hann hon med mer än 25 egna utställningar. Hon målade också akvareller, ofta med motiv från Sjösala, Grekland och Provence eller med inspiration från makens visor. Hennes grafiska blad trycktes i Paris hos Fernand Mourlot. Men det är framför allt för sina barnporträtt som Astri Taube har gått till eftervärlden. Ett av dem finns på Moderna museet.

Ur hennes övriga produktion märks ett porträtt av skådespelaren Ulf Palme i Svenska statens porträttsamling på Gripsholm och medaljer och plaketter på Myntkabinettet. Fontänfiguren Gosse med fiskar finns utanför Ulleråkers sjukhus i Uppsala och i Falkenberg. Porträtt av Evert Taube finns på Liseberg i Göteborg och på makarna Taubes gravmonument på Maria Magdalena kyrkogård i Stockholm. På Liseberg finns även hennes skulptur av fyra clowner, som Charlie Rivel stått modell för. I Rottneros skulpturpark finns ett av hennes porträtt av Selma Lagerlöf.

Många av Evert Taubes låtar är skrivna om eller till henne, bland annat Nocturne och Så skimrande var aldrig havet. I låtarna används inte hennes namn utan hon omnämns som fröken Blåklint, Fragrancia och Linnea.

Hon fick 2009 ett torg i Enskededalen i Stockholm uppkallat efter sig.

Under hösten 2011 spelades föreställningen Hovkonstgjutarens dotter om Astri Taubes liv på Kungsbacka teater, Varbergs teater och Halmstad Teater. Medverkande var sonen Sven-Bertil Taube och Maia-ensemblen.


Svenska bandyfinalen

Svenska bandyfinalen spelas årligen sedan 1907, numera normalt i mars. Det vinnande laget blir svensk mästare i bandy. Sedan 1977 avgörs damernas och herrarnas finaler på samma arena och samma veckoslut.

Finalen avgörs i en enda match. Den spelas från och med 2018 – efter fem år i Solna och Stockholm – återigen på Studenternas IP i Uppsala,Bandyfinalen 2018 spelas i Uppsala där den hade spelats sedan 1991. Tidigare återkommande finalplatser har framför allt varit Stockholms stadion och Söderstadion i Stockholm. Formatet med en enda final är något som innebandyn, med start 2002, och handbollen, med start 2005, tagit efter.

Nedanstående publiksiffror gäller fram till 1971 endast för betalande åskådare, därefter totalpublik (betalande + fribiljetter). Högsta publiksiffran noterades 2013 på Friends arena i finalen mellan Hammarby IF och Sandvikens AIK, då 38 474 personer var på plats. För tittarsiffror på TV kan uppgifterna skilja sig åt mellan olika källor, beroende på vilken mätmetod som används.
 År Svenska mästare Finalmotståndare Finalresultat Spelplats Publik TV Tittare 1907  IFK Uppsala  IFK Gävle 4–1 (2–0)Boulognerskogen, Gävle  1908 Djurgårdens IF Östergötlands BF  3–1 (1–0) Norrköpings Idrottspark 100 1909  AIK Djurgårdens IF  7–3 (2–1) Stockholms idrottspark 1910  IFK Uppsala  IFK Stockholm 2–0 (0–0) Brunnsviken, Stockholm 1911  IFK Uppsala Djurgårdens IF 6–0 (1–0) Studenternas IP, Uppsala 1912  IFK Uppsala, Djurgårdens IF 1–1 (1–0) (delad titel) Råstasjön, Solna 100 1913  IFK Uppsala  AIK 2–1 (1–0) Stockholms stadion 2 000 1914  AIK Djurgårdens IF 4–2 (3–1) Stora Värtan, Stockholm 1 800 1915  IFK Uppsala  AIK 2–0 (1–0) Brunnsviken, Stockholm 1 379 1916  IFK Uppsala Djurgårdens IF 3–2 (1–1) Stockholms stadion 2 500 1917  IFK Uppsala  AIK 11–2 (2–1) Stockholms stadion 2 500 1918  IFK Uppsala  IK Sirius 2–2 (0–1)4–1 (2–1), omspel Stockholms stadion Studenternas IP, Uppsala 5 5002 500 1919  IFK Uppsala  IK Göta 8–2 (2–2) Stockholms stadion 3 750 1920  IFK Uppsala  IF Linnéa 3–2 (2–1) Stockholms stadion  2 211 1921  IK Sirius  IFK Uppsala 2–2 (1–0) 5–2 (3–1) omspel Studenternas IP, Uppsala Stockholms stadion 3 000 3 478 1922  IK Sirius Västerås SK 3–2 (1–0) Stockholms stadion 6 909 1923 Västerås SK IF Linnéa  2–1 (1–0) Stockholms stadion 3 036 1924 Västerås SK IF Linnéa  4–1 (4–0) Stockholms stadion 6 780 1925  IK Göta Västerås SK 7–5 (4–1) Stockholms stadion 9 060 1926 Västerås SK IK Sirius  1–0 (1–0) Stockholms stadion 6 532 1927  IK Göta Västerås SK 5–1 (2–0) Stockholms stadion 8 856 1928  IK Göta IK Sirius  5–3 (3–0) Stockholms stadion 6 382 1929  IK Göta Västerås SK 5–1 (1–1) Stockholms stadion 5 787 1930  SK Tirfing Djurgårdens IF 1–0 (1–0) Stockholms stadion 3 559 1931  AIK  IF Göta 4–3 (2–1) Stockholms stadion  9 213 1932  IF Göta Västerås SK 3–2 (2–0) Stockholms stadion 8 454 1933  IFK Uppsala  IF Göta  11–1 (4–0) Stockholms stadion 9 307 1934  Slottsbrons IF  IFK Uppsala 1–1 (0–0) 6–0 (2–0) omspel Stockholms stadion Sandbäckstjärnet, Karlstad 10 748 8 660 1935  IF Göta Västerås SK 5–2 (2–1) Tingvalla IP, Karlstad 6 705 1936  Slottsbrons IF Västerås SK 2–1 (0–1) Stockholms stadion 11 700 1937  IF Göta Skutskärs IF 3–2 (1–1) Stockholms stadion 10 959 1938  Slottsbrons IF  IFK Rättvik 5–2 (2–1) Stockholms stadion 15 186 1939  IK Huge  Nässjö IF 5–2 (1–1) Strömvallen, Gävle 5 560 1940  IK Huge  Sandvikens AIK 2–1 ( 1–0) Stockholms stadion 9 263 1941  Slottsbrons IF  Sandvikens AIK 2–1 (1–1) Stockholms stadion 10 543 1942 Västerås SK Skutskärs IF 2–1 (1–1) Stockholms stadion 12 530 1943 Västerås SK Bollnäs GoIF 2–2 (1–2) 3–0 (1–0) omspel Stockholms stadion Laduviken, Stockholm 15 769 6 392 1944 Skutskärs IF Västerås SK 2–0 (2–0) Stockholms stadion 20 770 1945  Sandvikens AIK  Slottsbrons IF 2–2, 3–2 (förlängning) (0–0) Stockholms stadion 18 969 1946  Sandvikens AIK Västerås SK 0–0 5–3 (4–2) omspel Stockholms stadionStockholms stadion 20 144 20 598 1947  Brobergs IF Västerås SK 4–2 (3–1) Stockholms stadion 24 421 1948 Västerås SK Brobergs IF  4–1 (2–0) Stockholms stadion 26 617 1949  Nässjö IF  Edsbyns IF 7–1 (2–1) Perstorpsgölen, Eksjö 14 809 1950 Västerås SK Sandvikens AIK  2–1 (1–0) Stockholms stadion 25 966 1951 Bollnäs GoIF Örebro SK  3–2 (0–1) Stockholms stadion 26 612 1952  Edsbyns IF  IF Göta 1–0 (1–0) Stockholms stadion 25 815 1953  Edsbyns IF  Nässjö IF 4–4 (1–0) 5–1 (1–0) omspel Stockholms stadionStockholms stadion 26 04419 523 1954 Västanfors IF Örebro SK 1–1 (1–0) 2–1 (2–0), omspel Stockholms stadionTunavallen, Eskilstuna 23 74417 895 1955  Örebro SK Edsbyns IF  7–1 (5–1) Stockholms stadion 20 454 1956 Bollnäs GoIF Örebro SK  3–2 (1–1) Stockholms stadion 20 969 1957  Örebro SK Hammarby IF 2–1 (2–1) Stockholms stadion 25 937 1958  Örebro SK Edsbyns IF  3–1 (2–0) Stockholms stadion 18 767 1959 Skutskärs IF Västerås SK 2–1 (2–0) Stockholms stadion 27 420 1960 Västerås SK IK Sirius  3–1 (2–0) Stockholms stadion 24 179 1961  IK Sirius  Edsbyns IF 3–1 (3–0) Stockholms stadion 19 190 1962  Edsbyns IF  IK Sirius 3–2 (2–2) Stockholms stadion 14 023 1963  Brobergs IF  Edsbyns IF 3–1 (2–0) Stockholms stadion 10 164 1964  Brobergs IF Skutskärs IF 1–1 (1–0) 4–1 (3–0), omspel Stockholms stadion Studenternas IP 12 387 12 379 1965  Örebro SK Brobergs IF  5–2 (2–0) Stockholms stadion 12 546 1966  IK Sirius  Brobergs IF 5–0 (3–0) Studenternas IP, Uppsala 8 682 1967  Örebro SK IF Göta  3–1 (2–0) Söderstadion, Stockholm 10 952 1968  IK Sirius Örebro SK 4–1 ( 2–1) Söderstadion 12 877 1969  Katrineholms SK Brobergs IF  5–1 (4–0) Söderstadion 13 072 1970  Katrineholms SK Ljusdals BK  6–2 (1–1) Söderstadion 10 834 1971  Falu BS  Sandvikens AIK 2–0 (2–0) Söderstadion 6 421 1972  Katrineholms SK Ljusdals BK  2–0 (1–0) Söderstadion 14 484 1973 Västerås SK Örebro SK  4–1 (2–0) Söderstadion 15 033 1974  Falu BS  Katrineholms SK 3–0 (2–0) Söderstadion 15 432 1975  Ljusdals BK  Villa BK 8–4 (4–0) Söderstadion 17 671 SR/TVYoutube: SM Finalen i Bandy 1975 Ljusdals BK - Villa Lidköping 1976  Brobergs IF  Falu BS 6–2 (1–1) Söderstadion 13 233 1977  Brobergs IF  Sandvikens AIK 3–1 (1–1) Söderstadion 12 913 1978  Edsbyns IF Västerås SK 6–4 (4–1) Söderstadion 16 621 1979  IF Boltic  Brobergs IF 7–4 ( 1–3) Söderstadion 14 128 1980  IF Boltic  Sandvikens AIK 5–3 ( 1–1) Söderstadion 14 075 1981  IF Boltic Selånger SK 4–3 (2–2) Söderstadion 14 233 1982  IF Boltic  Edsbyns IF 3–2 (1–0) Söderstadion 13 888 1983  IF Boltic  Villa BK 5–0, 0–0, (0–0) (förlängning) Söderstadion 18 110 1984  IF Boltic  Edsbyns IF 2–0 (0–0) Söderstadion 14 937 1985  IF Boltic  IFK Motala 4–3 (3–1) Söderstadion 14 629 1986  Vetlanda BK  IF Boltic 2–1 (2–0) Söderstadion 11 380 1987  IFK Motala  IF Boltic 3–2 (0–1) (SD) Söderstadion 12 823 1988  IF Boltic  Vetlanda BK 5–2 (1–0) Söderstadion 10 073 1989 Västerås SK Vetlanda BK  7–3 (4–1) Söderstadion 12 748 1990 Västerås SK Sandvikens AIK  6–3 (4–1) Rocklunda IP, Västerås 14 608 1991  Vetlanda BK Västerås SK 4–2 (2–2) Studenternas IP, Uppsala 15 855 1992  Vetlanda BK  IF Boltic 4–3 (3–1) Studenternas IP 12 568 1993 Västerås SK IF Boltic 5–4 (1–3) (SD) Studenternas IP 15 185 1994 Västerås SK Vetlanda BK  5–2 (0–1) Studenternas IP 15 412 SVT1 437 000MMS – Mediamätning i Skandinavien läst 1 januari 2018 1995  IF Boltic  Vetlanda BK 2–1 (1–0) Studenternas IP 12 088 SVT2 515 000 1996 Västerås SK Sandvikens AIK  7–3 (3–1) Studenternas IP 17 211 SVT1 538 000 1997  Sandvikens AIK Västerås SK 5–4 (4–3) Studenternas IP 17 488 SVT1 429 000 1998 Västerås SK Sandvikens AIK  6–4 (3–1) Studenternas IP 18 027 SVT1 384 000 1999 Västerås SK Falu BS  3–2 (2–1) Studenternas IP 19 122 SVT1 432 000 2000  Sandvikens AIK Hammarby IF 8–5 (4–2) Studenternas IP 21 503 SVT1 547 000 2001 Västerås SK Hammarby IF 4–3 (1–2) Studenternas IP 21 542 SVT1 519 000 2002  Sandvikens AIK Västerås SK 8–4 (2–2) Studenternas IP 21 612 SVT1 418 000 2003  Sandvikens AIK Hammarby IF 6–4 (2–2) Studenternas IP 21 804 SVT1 519 000 2004  Edsbyns IF  Hammarby IF 7–6 (2–4) Studenternas IP 22 753 SVT1 606 000 2005  Edsbyns IF  Sandvikens AIK 6–4 (3–2) Studenternas IP 22 952 SVT1 511 000 2006  Edsbyns IF Hammarby IF 6–2 (3–1) Studenternas IP 23 048 SVT2 365 000 2007  Edsbyns IF Hammarby IF 4–3 (0–2) (SD) Studenternas IP 21 576 SVT2 485 000 2008  Edsbyns IF Sandvikens AIK 11–6 (6–2) Studenternas IP 19 513 SVT 370 000 2009  Västerås SK Edsbyns IF 5–4 (2–2) Studenternas IP 20 114 SVT 415 000 2010  Hammarby IF Bollnäs GoIF 3–1 (1–1, 0–0, 2–0) Studenternas IP 25 560 SVT 665 000 2011  Sandvikens AIK Bollnäs GoIF 6–5 (3–2) (SD) Studenternas IP 19 117 SVT 223 000Bandysverige 2011-03-21  2012  Sandvikens AIK Villa Lidköping BK 6–5 (5–1) Studenternas IP 19 646 TV 4 371 000Bandysverige  2013  Hammarby IF Sandvikens AIK 9–4 (5–3) Friends Arena, Solna38 474 TV 4 480 000ISP Sportmarketing 570 000Bandyworld 2012-03-26  2014  Sandvikens AIK Västerås SK 5–4 (2–1) Friends Arena 20 497Jansson, Hans (2014-03-18): "Bandybasen: Funderar på om Friends arena är rätt". DN.se. Läst 25 februari 2015. TV 4 258 000MMS – Mediamätning i Skandinavien läst 26 mars 2017 2015  Västerås SK  Sandvikens AIK 6–4 (3–1) Tele2 Arena, Stockholm 15 877Matchrapport  SVT2 162 000MMS – Mediamätning i Skandinavien läst 26 mars 2017 2016  Västerås SK  Villa Lidköping BK 5–2 (1–0)Tele2 Arena15 748 SVT1 283 000MMS – Mediamätning i Skandinavien läst 26 mars 2017 2017 Edsbyns IFBollnäs GoIF 3–1 (1–1)Tele2 Arena16 836Matchrapport Elitserien Herr Final läst 26 mars 2017 SVT1 255 0002018Edsbyns IFSandvikens AIK 4–0 (0–0)Studenternas IP18 114Norberg, Linus (2018-03-17): "SM-guld till Edsbyn: ”Helt unikt”". aftonbladet.se. Läst 30 mars 2018. SVT1 343 000MMS – Mediamätning i Skandinavien läst 3 april 20182019Villa Lidköping BKVästerås SK 8–4 (5–2)Studenternas IP18 667SVT2154 0002020Edsbyns IFVilla Lidköping BK 5–1 (3–0)Studenternas IP — SVT1323 0002021Villa Lidköping BKAIK 5–4 (2–2) (SD)Recoverhallen, Uppsala— SVT22022Edsbyns IFVilla Lidköping BK 5-4 (4-3)Studenternas IP12 649SVT2188 000

Källor:

- Ladda nerVeckorapport 2022-39.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-38.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-37.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-36.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-35.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-34.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-33.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-32.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-31.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-30.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-29.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-28.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-27.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-26.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-25.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-24.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-23.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-22.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-21.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-20.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-19.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-18.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-17.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-16.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-15.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-14.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-13.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-12.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-11.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-10.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-09.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-08.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-07.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-06.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-05.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-04.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-03.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-02.pdfVeckorapporter TV
- Ladda nerVeckorapport 2022-01.pdfVeckorapporter TV


Svenska bandyfinalen


Svenska bandyfinalen

Nedanstående publiksiffror gäller fram till 1971 endast för betalande åskådare, därefter totalpublik (betalande + fribiljetter).


Svenska bandyfinalen

miniatyr|Kareby IS firar 3–1-segern mot AIK i 2015 års damfinal.
Damernas finaler har spelats från och med 1973."Svenska mästare – Damer". Svenskbandy.se. Under ett par år innan dess spelades riksfinaler, som formellt inte hade SM-status.
 År Svenska mästare Finalmotståndare Finalresultat Spelplats Publik TV Tittare 1973  IK Göta  Katrineholms SK 9–6  Rocklunda, Västerås  1974  Katrineholms SK  IK Göta 8–2  Söderstadion, Stockholm  1975  Katrineholms SK  Tranås BoIS  8–3  Backavallen, Katrineholm  1976  IK Göta  Katrineholms SK 8–3  Backavallen, Katrineholm  1977  IK Göta  Katrineholms SK 7–4  Söderstadion, Stockholm  1978  IK Göta  Katrineholms SK 5–4  Söderstadion, Stockholm  202 1979  IK Göta  Katrineholms SK 2–0  Söderstadion, Stockholm  1980  IK Göta  Edsbyns IF 9–1  Söderstadion, Stockholm  >1 000 1981  IK Göta  Selånger SK 1–4  Söderstadion, Stockholm  100 1982  IF Boltic  IK Göta 7–3  Söderstadion, Stockholm  1983  IK Göta  IF Boltic 5–2  Söderstadion, Stockholm  500 1984  IF Boltic  IFK Kungälv 6–1  Söderstadion, Stockholm  322 1985  IF Boltic  Västerstrands AIK 4–2  Söderstadion, Stockholm  1986  IF Boltic  Stångebro BK 5–2  Söderstadion, Stockholm  1987   IF Boltic  Stångebro BK 14–3  Söderstadion, Stockholm  1988  AIK   IF Boltic 7–1  Söderstadion, Stockholm  1989  IF Boltic  Sandvikens AIK 5–4  Söderstadion, Stockholm  1990  AIK  IF Boltic 3–1  Rocklunda, Västerås  615 1991  Västerstrands AIK  Sandvikens AIK 9–0  Studenternas IP, Uppsala  1 500 1992  Västerstrands AIK  Sandvikens AIK 7–3  Studenternas IP  854 1993  Sandvikens AIK  Västerstrands AIK  6–5 förl.  Studenternas IP  755 1994  Västerstrands AIK  AIK 9–4  Studenternas IP  1995  AIK  Västerstrands AIK 6–4  Studenternas IP  1 100 1996  AIK  Västerstrands AIK 5–4  Studenternas IP  1997  Västerstrands AIK  Kareby IS 2–1  Studenternas IP  1 007 1998  AIK  Kareby IS  7–4  Studenternas IP  1 720 1999  AIK  Kareby IS 6–3  Studenternas IP  1 009 2000  AIK  Västerstrands AIK 5–4  Studenternas IP  1 200 2001  Västerstrands AIK   AIK 4–2  Studenternas IP  1 315 2002  Västerstrands AIK  AIK 7–6 SD  Studenternas IP  2 089 2003  AIK  Sandvikens AIK 10–0  Studenternas IP  2 560 2004  AIK  Västerstrands AIK 4–1  Studenternas IP  3 174 2005  AIK  Västerstrands AIK 3–1 (1–0)  Studenternas IP  3 902 2006  AIK  Västerstrands AIK 4–2  Studenternas IP  3 223 2007  Sandvikens AIK  Västerstrands AIK 5–1  Studenternas IP  1 200 2008  AIK  IFK Nässjö 3–0  Studenternas IP  1 850 2009  IFK Nässjö  AIK 2–1  Studenternas IP  2 735 2010  AIK  IFK Nässjö 5–3  Studenternas IP  1 143 2011  Kareby IS  AIK 3–2 (1–1)  Studenternas IP  983 2012  AIK  Sandvikens AIK 5–4 (4–2) SD  Studenternas IP  2 237 2013  Sandvikens AIK  AIK 4–2 (3–1)  Friends Arena, Solna  2 216Illerhag, Erik (2013-03-16): "SAIK fick revansch på AIK". arbetarbladet.se. Läst 7 oktober 2015. 2014  AIK  Kareby IS 5–1 (0–1)  Friends Arena  1227https://www.svenskbandy.se/BANDYFINALEN/HISTORIK/Svenskamastare/Damer/TT (2014-03-15): "AIK vände och vann SM-finalen". aftonbladet.se. Läst 7 oktober 2015. 2015  Kareby IS  AIK  3–1 (3–1)  Tele2 Arena, Stockholm  1 429Matchrapport  2016  Kareby IS  AIK  3–1 (1–0)  Tele2 Arena  1 114  SVT2  2017    Kareby IS   Västerås SK 3–1 (1–0) Tele2 Arena   1 633 SVT2   2018    Skutskärs IF   AIK 3–2 (1–1) Studenternas IP  5 198Nilsson, Alexander (2018-03-17): "Historiskt SM-guld till Skutskär efter Rodionovas dubbel – besegrade AIK med uddamålet". gd.se. Läst 30 mars 2018. SVT2   62 000 2019 Västerås SKSkutskärs IF 3–3 (2–1), 5–3 e. str. Studenternas IP 6 478  SVT2   114 000 2020 Västerås SKSkutskärs IF 4–3 (1–1) Studenternas IP —  SVT1  154 000 2021  Villa Lidköping BK Västerås SK 6–3 (3–2) Recoverhallen, Uppsala—  SVT12022Villa Lidköping BKAIK4-0 (2-0)Studenternas IP4 735SV

Finaler, damer Kareby IS firar 3–1-segern mot AIK i 2015 års damfinal. Damernas finaler har spelats från och med 1973."Svenska mästare – Damer". Svenskbandy.se.


Svenska kyrkan

miniatyr|Uppsala domkyrka, Svenska kyrkans "rikshelgedom".

Svenska kyrkan är ett svenskt kristet trossamfund (kyrka) med evangelisk-luthersk inriktning. Den har drygt 5,6 miljoner medlemmar (2021) och är därmed det största trossamfundet i Sverige. Från Gustav Vasas reformation 1536 var den statskyrka i Sverige. Svenska kyrkan skildes från staten den 1 januari 2000 och blev då ett självständigt trossamfund.

Svenska kyrkan räknar sina historiska rötter till Sveriges kristnande, och var då en del av den Romersk-katolska kyrkan. Genom Reformationen på 1500-talet kom det som tidigare varit Uppsala kyrkoprovins och som löd under påven att bli en nationell evangelisk-luthersk bekännelsekyrka under kungen. Central för reformationen i Sverige var Uppsala möte år 1593, där den svenska kyrkan anslöt sig till den Augsburgska bekännelsen, kungen blev kyrkans beskyddare och katolsk, kalvinism och zwinglism förbjöds.

Den aktuella benämningen Svenska kyrkan blev officiell i och med dissenterlagen 1860, då behovet av särskiljning uppstod när riksdagen beslutade att tillåta andra kristna kyrkor i Sverige. Inför separationen av kyrka och stat beslutade riksdagen 1998 om lagen om Svenska kyrkan, där det framgår att Svenska kyrkan är ett trossamfund som ska vara rikstäckande, evangeliskt-luthersk, och en folkkyrka.

Den 1 januari 2022 var kyrkan indelad i 1 297 församlingar i Sverige och 30 församlingar utomlands. Den har sitt säte i Uppsala. Sedan juni 2014 är Antje Jackelén kyrkans ärkebiskop och främsta företrädare. Svenska kyrkan tillhör Lutherska världsförbundet.

Svenska kyrkan definierar sig själv som en teologiskt progressiv och öppen folkkyrka. I svensk lag anges bland annat att Svenska kyrkan ska vara ett evangeliskt-lutherskt trossamfund och en öppen folkkyrka som i samverkan mellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete ska bedriva en rikstäckande verksamhet. Detta är något som syns i Svenska kyrkans verksamhet på flera sätt. Sedan 1958 vigs kvinnliga präster, sedan 1994 prästvigs dessutom inte män som vägrar samarbete med prästvigda kvinnor och äktenskapet är könsneutralt i Svenska kyrkan sedan 2009. Under 1900-talet har Svenska kyrkan orienterat sig alltmer åt ekumenik, vilket påverkat församlingslivet.

Den kristna högern och partipolitik-motståndare menar att Socialdemokraterna har, i och med partiernas fortsatta intresse i kyrkoarenan, maktövertaget över Svenska kyrkan. Tanken är att Socialdemokraterna såg omöjligheten i att avskaffa kyrkan helt, och istället valde att påverka den inifrån till att bli en privatsak och få minimal samhällelig påverkan..

”Vilket arv har reformationen lämnat till Europa?” Det var temat för konferensen som hölls på universitetet Sorbonne i den franska huvudstaden.
– Poängen var att lyfta fram reformationens stora betydelse för Europa under 500 år, berättar Per Ewert på telefon från Paris.
Han var en av 50-talet forskare – historiker, teologer och sociologer – från hela Europa som hade samlats för att både lära sig och föreläsa.
Per Ewert, direktor för svenska Claphaminstitutet, talade om hur reformationen påverkat Sverige. Och framför allt, om hur många av reformationens frukter gått förlorade.
– Jag visade hur reformationen har kidnappats av en ohelig allians mellan Socialdemokraterna och Svenska kyrkan. När Socialdemokraterna såg att det inte gick att avskaffa kyrkan helt och besegra den kristna tron, så valde man strategin att påverka den inifrån, menar Per Ewert.
Han berättar att kollegorna i åhörarskaren, de flesta vänner av reformationen, reagerade med engagemang och delvis förvåning över det de fick höra om Sverige.
– På något sätt hade de inte förstått hur oerhört starkt en sekulär livsåskådning kunnat påverka den lutherska kyrkan när politiker tagit över den. Det som hänt i Sverige är väldigt extremt, säger Per Ewert.
Han tror att hans anförande blev en ögonöppnare för många. Även han själv fick en ögonöppnare av att höra kollegornas starka reaktion inför det som skett i Sverige, om hur medvetet socialdemokraterna agerat för att ta över och förändra Svenska kyrkan.
– Reformationen har fått genomslag i många länder på det sätt som var avsett. Men i Sverige har man lyckats fylla kyrkan med ett innehåll som egentligen är helt motsatt till vad Luther och reformationen önskade.


Svenska kyrkan

Svenska kyrkan definierar sig själv som en teologiskt progressiv och öppen folkkyrka. I svensk lag anges bland annat att Svenska kyrkan ska vara ett evangeliskt-lutherskt trossamfund och en öppen folkkyrka som i samverkan mellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete ska bedriva en rikstäckande verksamhet. Detta är något som syns i Svenska kyrkans verksamhet på flera sätt. Sedan 1958 vigs kvinnliga präster, sedan 1994 prästvigs dessutom inte män som vägrar samarbete med prästvigda kvinnor och äktenskapet är könsneutralt i Svenska kyrkan sedan 2009. Under 1900-talet har Svenska kyrkan orienterat sig alltmer åt ekumenik, vilket påverkat församlingslivet. Ett starkt engagemang syns också för interreligiösa relationer, och ungefär hälften av Svenska kyrkans präster tror att kristendom och islam utgår ifrån samma Gud.


Svenska kyrkan


Svenska kyrkan

Svenska kyrkan definierar sig själv som en teologiskt progressiv och öppen folkkyrka. I svensk lag anges bland annat att Svenska kyrkan ska vara ett evangeliskt-lutherskt trossamfund och en öppen folkkyrka som i samverkan mellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete ska bedriva en rikstäckande verksamhet. Detta är något som syns i Svenska kyrkans verksamhet på flera sätt. Sedan 1958 vigs kvinnliga präster, sedan 1994 prästvigs dessutom inte män som vägrar samarbete med prästvigda kvinnor och äktenskapet är könsneutralt i Svenska kyrkan sedan 2009. Under 1900-talet har Svenska kyrkan orienterat sig alltmer åt ekumenik, vilket påverkat församlingslivet. Ett starkt engagemang syns också för interreligiösa relationer, och ungefär hälften av Svenska kyrkans präster tror att kristendom och islam utgår ifrån samma Gud. Stor teologisk kraft ägnats åt en maktkritisk självkritik, i andan att undvika en återgång till rötterna som en överhetskyrka. I denna kritik har ingått bland annat en genusmedvetenhet.


Svenska kyrkan

Svenska kyrkan definierar sig själv som en teologiskt progressiv och öppen folkkyrka. I svensk lag anges bland annat att Svenska kyrkan ska vara ett evangeliskt-lutherskt trossamfund och en öppen folkkyrka som i samverkan mellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete ska bedriva en rikstäckande verksamhet. Detta är något som syns i Svenska kyrkans verksamhet på flera sätt. Sedan 1958 vigs kvinnliga präster, sedan 1994 prästvigs dessutom inte män som vägrar samarbete med prästvigda kvinnor och äktenskapet är könsneutralt i Svenska kyrkan sedan 2009. Under 1900-talet har Svenska kyrkan orienterat sig alltmer åt ekumenik, vilket påverkat församlingslivet. Ett starkt engagemang syns också för interreligiösa relationer, och ungefär hälften av Svenska kyrkans präster tror att kristendom och islam utgår ifrån samma Gud. Stor teologisk kraft ägnats åt en maktkritisk självkritik, i andan att undvika en återgång till rötterna som en överhetskyrka. I denna kritik har ingått bland annat en genusmedvetenhet. Feministisk teologi befrämjas, som bland annat bejakar Guds kvinnliga egenskaper med nedtoning av patriarkala Gudsbilder. Kyrkan har också inspirerats av den latinamerikanska befrielseteologin. Svenska kyrkan arbetar aktivt för att öka kunskapen om relationen mellan naturvetenskap och religion.Satsning på relationen teologi-naturvetenskap Liberalteologi anses ofta ha banat vägen för detta modernistiska tankesätt, med ärkebiskopen Nathan Söderblom som förgrundsgestalt.Nationalencyklopedin om Liberalteologi. Andra liberalteologer inom Svenska kyrkan är exempelvis ärkebiskop K.G. Hammar och nuvarande ärkebiskop Antje Jackelén.


Svenska kyrkan

Svenska kyrkan definierar sig själv som en teologiskt progressiv och öppen folkkyrka. I svensk lag anges bland annat att Svenska kyrkan ska vara ett evangeliskt-lutherskt trossamfund och en öppen folkkyrka som i samverkan mellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete ska bedriva en rikstäckande verksamhet. Detta är något som syns i Svenska kyrkans verksamhet på flera sätt. Sedan 1958 vigs kvinnliga präster, sedan 1994 prästvigs dessutom inte män som vägrar samarbete med prästvigda kvinnor och äktenskapet är könsneutralt i Svenska kyrkan sedan 2009. Under 1900-talet har Svenska kyrkan orienterat sig alltmer åt ekumenik, vilket påverkat församlingslivet. Ett starkt engagemang syns också för interreligiösa relationer, och ungefär hälften av Svenska kyrkans präster tror att kristendom och islam utgår ifrån samma Gud. Stor teologisk kraft ägnats åt en maktkritisk självkritik, i andan att undvika en återgång till rötterna som en överhetskyrka. I denna kritik har ingått bland annat en genusmedvetenhet. Feministisk teologi befrämjas, som bland annat bejakar Guds kvinnliga egenskaper med nedtoning av patriarkala Gudsbilder. Kyrkan har också inspirerats av den latinamerikanska befrielseteologin. Svenska kyrkan arbetar aktivt för att öka kunskapen om relationen mellan naturvetenskap och religion.Satsning på relationen teologi-naturvetenskap Liberalteologi anses ofta ha banat vägen för detta modernistiska tankesätt, med ärkebiskopen Nathan Söderblom som förgrundsgestalt.Nationalencyklopedin om Liberalteologi. Andra liberalteologer inom Svenska kyrkan är exempelvis ärkebiskop K.G. Hammar och nuvarande ärkebiskop Antje Jackelén.

Från kritiskt håll anklagas denna teologi för att bidra till sekulariseringen i kyrkan och i landet. Jackelén har avvisat denna anklagelse genom att peka på kyrkans historia och rötter, vilken visar kyrkofädernas sökande efter olika tolkningsmöjligheter.'Antje Jackelén ser sig som "reformationens dotter"' ur Göteborgs-Posten Annan kritik inkluderar Svenska kyrkan relation till politiska vänstern.


Tecknad serie

En tecknad serie är en serie (sekvens, följd) av bilder, med eller utan text, vilka presenterar en historia eller på annat sätt står i ett tidsförhållande till varandra, ofta med en kort paus mellan varje ruta. Som konstform kombinerar den tecknade serien narrativt berättande och bildberättande, och utgör därmed ett mellanting mellan litteratur och bildkonst. I bland annat Frankrike används termen "Den nionde konstformen" om tecknade serier." De la BD considérée comme un des beaux-arts ". lefigaro.fr, 2012-10-29. Läst 8 september 2015.

Den moderna tecknade seriens födelse brukar vanligen anges till 1800-talets sista decennium, även om dess historiska rötter är betydligt äldre. Under 1900-talet kom mediet att slå igenom stort, framför allt inom barn- och ungdomskulturen, och många gånger sida vid sida med den animerade filmen.

Geografiska områden med en etablerad serietradition är framförallt USA, Frankrike-Belgien och Japan.Strömberg 2003, s. 57 Exempel på framgångsrika tecknad serier är Tintin, Knoll och Tott, Stålmannen, Snobben, Blixt Gordon, Knasen, Fantomen, Astro Boy, Lucky Luke och Bamse.

Utbildning i serieteori och serieskapande blev vanligare först under senare delen av 1900-talet, till viss del som följd av 1960- och 1970-talens manifestationer omkring och förnyelse inom seriemediet. I länder som USA, Belgien (sedan 1965"Une école ouverte sur la ville et sur le quartier Marc Streker et Danielle Leenaerts, directeurs". stluc-bruzelles-esa.org. Läst 8 september 2015. ), FrankrikeDogan, Belya (2012-09-30): "Auteur BD: Formations universitaires, à distance ou à l'étranger". scribium.com. Läst 8 september 2015.  och Italien"Scuola internazionale di comics". scuolacomics.com. Läst 8 september 2015.  etablerades särskilda "serieskolor", med kurser eller hela utbildningar i serieskapande eller seriekunskap. Bland involverade lärare och serieskapare fanns då namn som Joe Kubert och Will Eisner (USA). Redan på 1950- och 1960-talen bedrevs dock undervisning på högskolenivå i ämnet i Argentina och Brasilien.Torre, Iván de la (2014): 100 años de historieta argentina: Recetas y leyendas, s. 15. Ediciones Lea. Läst 8 september 2015.

I Sverige etablerades undervisning i ämnet ännu senare. 1992 startades Serietecknarskolan i Hofors, på initiativ från Hofors; sedan 2007 är utbildningen belägen i Gävle, som del av Högskolan i Gävle.Hammarlund, Ola (2007-11-24): "Serietecknarskolan i Hofors flyttar". bildobubbla.se. Läst 8 september 2015. Serieskolan i Malmö (vid starten benämnd "Serietecknarskolan") startades 1999 som en ettårig konstutbildning med inriktning på tecknade serier. Utbildningen är nu tvåårig och bedrivs inom ramen för Kvarnby Folkhögskola. Sedan 2010 huserar Serieskolan i lokaler i Kulturhuset Mazetti (Seriecenter)."Serieskolan". kvarnby.fhsk.se. Läst 8 september 2015. Serietecknarutbildningen vid Skarpnäcks folkhögskola är en ett år lång utbildning som har drivits sedan 2016. Enstaka kurser i serieteori förekommer även på exempelvis Göteborgs universitet."EN2213, The Medium of Comics: an Anglo-American Overview, 7.5 hec".  gu.se. Läst 8 september 2015.

Forskningen om tecknade serier har tagit fart på senare år, med början i de större "serieländerna". Italienaren Umberto Eco har skrivit om serier och tecken, och i Frankrike etablerades under 1980-talet en vetenskaplig litteratur i ämnet med författare som Bruno Lecigne och Thierry Groensteen.Aveline, Franck (1998): "Thierry Groensteen". du9.org/L'Indispensable #1. Läst 8 september 2015.  I USA har tidskriften Mechademia sedan 2006 samlat akademiska texter om manga och anime."about".  Mechademia.org. Läst 7 juni 2014.

Den första svenska akademiska avhandlingen om manga  – Ylva Sommerlands Tecknad tomboy – lades fram 2012 vid Göteborgs universitetGöteborgs universitet (2012-09-19): "Manga – lek med stereotypa könsskildringar".  Forskning.se. Läst 7 juni 2014.

The Nordic Network for Comics Research, NNCORE, grundades 2011. Den finansierades de två första åren av det danska rådet för fristående forskning och samlar forskare från alla nordiska länder plus Estland."NNCORE, Nordic Network for Comics Research".  Sdu.dk. Läst 7 juni 2014.


Tecknad serie

Utbildning i serieteori och serieskapande blev vanligare först under senare delen av 1900-talet, till viss del som följd av 1960- och 1970-talens manifestationer omkring och förnyelse inom seriemediet. I länder som USA, Belgien (sedan 1965"Une école ouverte sur la ville et sur le quartier Marc Streker et Danielle Leenaerts, directeurs". stluc-bruzelles-esa.org. Läst 8 september 2015. ), FrankrikeDogan, Belya (2012-09-30): "Auteur BD: Formations universitaires, à distance ou à l'étranger". scribium.com. Läst 8 september 2015.  och Italien"Scuola internazionale di comics". scuolacomics.com. Läst 8 september 2015.  etablerades särskilda "serieskolor", med kurser eller hela utbildningar i serieskapande eller seriekunskap. Bland involverade lärare och serieskapare fanns då namn som Joe Kubert och Will Eisner (USA). Redan på 1950- och 1960-talen bedrevs dock undervisning på högskolenivå i ämnet i Argentina och Brasilien.Torre, Iván de la (2014): 100 años de historieta argentina: Recetas y leyendas, s. 15. Ediciones Lea. Läst 8 september 2015.

I Sverige etablerades undervisning i ämnet ännu senare. 1992 startades Serietecknarskolan i Hofors, på initiativ från Hofors; sedan 2007 är utbildningen belägen i Gävle, som del av Högskolan i Gävle.Hammarlund, Ola (2007-11-24): "Serietecknarskolan i Hofors flyttar". bildobubbla.se.


Tecknad serie


Wikipedia

Wikipedia () är en wiki och en mångspråkig webbaserad encyklopedi. Den har i huvudsak fritt och öppet innehåll som utvecklas av dess användare, ofta benämnda wikipedianer.Håkansson, Axel (2006-03-30): "Wikipedianer har 200 språk". Svd.se. Läst 17 oktober 2013. Innehållet bygger på oberoende trovärdiga källor. Wikipedia lanserades den 15 januari 2001 av Jimmy Wales och Larry Sanger, ursprungligen i en engelskspråkig version, och är det mest besökta uppslagsverket på internet. Svenskspråkiga Wikipedia startades den 21 maj 2001. Wikipedia är (2020) rankad som världens sjunde och Sveriges sjätte mest besökta webbplats enligt Similarweb. Wikipedia drivs av den icke-vinstinriktade stiftelsen Wikimedia Foundation med stöd av privata donatorer. Projektet bygger på wikiprogramvaran Mediawiki, som är fri programvara och har öppen källkod.

Sökmotorer som Google leder ofta till Wikipedia och driver webbtrafik till Wikipedia. Wikipedia är (2022) rankad som världens sjunde och Sveriges sjätte mest besökta webbplats enligt . Enligt Wikimedias egna statistik besöktes Wikipedia (alla språkversioner inräknade) av i snitt 1,8 miljarder unika enheter varje månad under 2021.

Samma undersökning visade 2018 att i åldersgruppen upp till 45 år använde 90 procent Wikipedia. Det var fler män än kvinnor som använde Wikipedia varje vecka: 45 procent män och 33 procent kvinnor.

Fler än fyra femtedelar av svenskarna använder Wikipedia. Två femtedelar gör det varje vecka. Bland 12–15 åringar använder varannan Wikipedia regelbundet varje vecka.
Över hälften av de svenska internetanvändarna googlar varje dag. Självförtroendet när vi söker har däremot minskat. Kanske betyder det att vi under det senaste året blivit mer skeptiska till det vi hittar och vem som bestämt vad som visas för oss.
I korthet:
- 97 procent söker information på internet. 61 procent googlar varje dag.
- 85 procent använder Wikipedia, 39 procent varje vecka. Mer än hälften (51 %) av 12–15-åringarna använder Wikipedia varje vecka.
- 89 procent tar del av offentlig information på nätet. Det är nära en fördubbling sedan 2008.
- Självförtroendet att hitta sökord när man söker på nätet har minskat. 2017 ansåg 62 procent helt och hållet att det var enkelt att hitta rätt sökord när de söker på nätet. I år har siffran sjunkit till 47 procent.
- 34 procent har fått utbildning i källkritik.
Fler än hälften googlar dagligen
97 procent av internetanvändarna använder internet för att söka efter information, en tredjedel (34 %) gör det dagligen.
Fler personer uppger att de använder Google sök dagligen (61 %) än som uppger att de söker efter information dagligen på internet (34 %). Det kan betyda att många använder Google som en genväg till en sida, att de skriver in ett sökord i stället för en webbadress.
Fler söker varje dag
Det är framförallt det dagliga sökandet efter information som ökar. På tre år har det mer än fördubblats, från 15 procent 2015 till 34 procent 2018. Att söka information mer sällan än dagligen har länge varit vanligt. Redan för tio år sedan sökte 89 procent av internetanvändarna efter information på internet. 2018 har siffran ökat till 97 procent, samma som för 2017.
97 procent använder Google
98 till 99 procent av 16–65-åringarna använder Google. Det dagliga användandet är störst hos 16–25-åringar med 74 procent. Lägst dagligt användande finns hos de som är 76 år och äldre (33 %). Men även hos dem använder 86 procent Google.
85 procent använder Wikipedia
Upp till 45 år använder över 90 procent av internetanvändarna det digitala uppslagsverket Wikipedia. 52 procent av 12–15-åringarna använder Wikipedia varje vecka. Även vid en fördelning av svaren på skolstadier så använder 52 procent av såväl högstadieeleverna som gymnasieeleverna Wikipedia varje vecka.
Att använda Wikipedia avtar med åldern. Bland de äldsta, 76 år och äldre, använder drygt hälften (57 %) Wikipedia.
Män använder Wikipedia i högre utsträckning (86 %) än kvinnor (83 %). Skillnaden är tydligare vid oftare användande. 45 procent av männen använder Wikipedia varje vecka jämfört med 33 procent av kvinnorna.
Fler tar del av offentlig information på internet
89 procent av internetanvändarna tar del av offentlig information från kommun och myndigheter på internet. Det är nära en fördubbling sedan 2008, då 45 procent gjorde det. Att ta del av offentlig information regelbundet varje vecka har nära trefaldigats sedan 2008, från 10 till 29 procent.
35–45-åringar tar del av offentlig information i högst grad
Den åldersgrupp som i högst grad tar del av offentlig information är 36–45 år. Totalt gör 96 procent det och 35 procent gör det varje vecka. Den som har barn som bor hemma tar i högre grad del av information varje vecka (38 %). 27 procent av de som inte har barn hemma tar del av offentlig information veckovis.
88 procent letar information om medicin och hälsa på nätet
Nära nio av tio internetanvändare (88 %) tar del av information om medicin och hälsa på nätet. 17 procent tar del av det varje vecka. För fyra år sedan, 2014, tog 67 procent del av medicinsk information på nätet.
26–45-åringarna söker mest efter medicinsk information
De åldersgrupper som söker mest efter medicinsk information på nätet är 26–35-åringarna (94 %) och 36–45-åringarna (95 %).
Kvinnor söker oftare efter information om medicin och hälsa (93 %) än män (83 %). Även de som är hemma med barn söker i högre grad medicinsk information på nätet (97 %). 30 procent av dem gör det varje vecka. Även de som har barn som bor hemma söker oftare information om medicin och hälsa än andra. 94 procent av de som har barn hemma gör det jämfört med 86 procent av de som bor utan barn.
Två av tre unga har fått utbildning i källkritik
Var tredje internetanvändare har fått utbildning i att värdera information på nätet (34 %) Det är en minskning sedan förra året då 38 procent svarade att de fått utbildning. Det är en stor övervikt av unga bland de som fått utbildning i att värdera information. 63 procent av 12–15-åringarna och 65 procent av 16–25-åringarna har fått utbildning. 2017 uppgav dock ännu fler (75 %) av 16–25-åringarna att de fått utbildning.
Skolan utbildar flest i källkritik
Skolan är det vanligaste sättet att få utbildning i att värdera information på internet (63 %). Det är naturligtvis vanligare att de yngre har fått den utbildningen i skolan än äldre. 96 procent av 12–15-åringarna och 93 procent av 15–25-åringarna har fått det. På samma sätt är det vanligare att de äldre som har fått utbildning i att värdera information har fått det på jobbet. 57 procent av 36–45-åringarna, 63 procent av 46–55-åringarna och 67 procent av 56–65-åringarna som har fått utbildning har fått det på sitt arbete.
12–15-åringar har även fått frågan om de fått utbildning i att värdera information på internet av sina föräldrar. 51 procent av 12–15-åringarna som fått utbildning har fått det av föräldrarna vilket motsvarar att en tredjedel av alla 12–15-åringar har fått utbildning hemma.
Män mer självsäkra på hur söktjänster fungerar
Andel internetanvändare (16+ år) som angivit svarsalternativ 4 eller 5 på en femgradig skala i hur väl de håller med om påståendet “Jag förstår hur internettjänster som Facebook och Google använder datorprogram för att styra vad som visas för just mig.”, år 2018.
Förstår hur nättjänster använder algoritmer
Fler män än kvinnor uppger att de förstår hur internettjänster som Facebook och Google styr vad som visas individuellt. 59 procent anger svarsalternativ fyra eller fem på en femgradig skala. Motsvarande siffra för kvinnorna är 42 procent. Män i åldersgruppen 26–35 år ligger högst. Här uppger 79 procent av männen att de förstår hur internettjänster använder datorprogram för att styra vad som visas individuellt.


Wikipedia

Sökmotorer som Google leder ofta till Wikipedia och driver webbtrafik till Wikipedia. Wikipedia är (2022) rankad som världens sjunde och Sveriges sjätte mest besökta webbplats enligt . Enligt Wikimedias egna statistik besöktes Wikipedia (alla språkversioner inräknade) av i snitt 1,8 miljarder unika enheter varje månad under 2021.

Många studenter, journalister, författare, forskare, med flera yrkeskategorier, hämtar dagligen uppgifter från Wikipedia, där snabbheten är en stor fördel jämfört med att leta i litteratur och forskningsartiklar. Wikipediaartiklar anses emellertid främst användbara för att hitta andra mer auktoritativa källor snarare än som informationskälla till egna publikationer."Wikipedia är en bra källa". Journalisten.se, 2010-03-02. Läst 9 januari 2015.


Wikipedia

Sökmotorer som Google leder ofta till Wikipedia och driver webbtrafik till Wikipedia. Wikipedia är (2022) rankad som världens sjunde och Sveriges sjätte mest besökta webbplats enligt . Enligt Wikimedias egna statistik besöktes Wikipedia (alla språkversioner inräknade) av i snitt 1,8 miljarder unika enheter varje månad under 2021.

Många studenter, journalister, författare, forskare, med flera yrkeskategorier, hämtar dagligen uppgifter från Wikipedia, där snabbheten är en stor fördel jämfört med att leta i litteratur och forskningsartiklar. Wikipediaartiklar anses emellertid främst användbara för att hitta andra mer auktoritativa källor snarare än som informationskälla till egna publikationer."Wikipedia är en bra källa". Journalisten.se, 2010-03-02. Läst 9 januari 2015.

En svensk undersökning visade 2019 att 83 procent av de svenska internetanvändarna använde Wikipedia, varav tio procent gjorde det varje dag. Bland de som studerar använde 94 procent Wikipedia för att söka information.


Björn Söderberg

Björn Mikael Söderberg, född 1 april 1958 i Spånga i Stockholm, död 12 oktober 1999 i Skärholmen i Stockholm, var fackligt aktiv och tillhörde det syndikalistiska fackförbundet Sveriges Arbetares Centralorganisation (SAC). Han mördades utanför dörren till sin lägenhet i Sätra i Stockholm och är begravd på Sandsborgskyrkogården i Gamla Enskede.

Den 16 september 1999 avslöjade SAC:s tidning Arbetaren att Robert Vesterlund, en känd person i den svenska nynazistiska rörelsen, satt i styrelsen för den lokala avdelningen av fackförbundet Handels vid Svanströms lager i Stockholm. Arbetaren hade delgivits informationen genom en av Vesterlunds arbetskamrater, syndikalisten Björn Söderberg. En vecka senare uteslöts Vesterlund från Handels och sade därefter upp sig.

På grund av detta begav sig Hampus Hellekant, Björn Lindberg Hernlund och Jimmy Niklasson till Söderbergs hem i Sätra den 12 oktober. Hellekant har erkänt att han ringt Söderberg några timmar tidigare. Ett gräl utbröt, och några minuter senare hade Söderberg blivit skjuten med ett flertal skott, bland annat i huvudet

Han ringde offret strax före mordet
I dag åtalas tre nazister för mordet på Björn Söderberg
I dag åtalas Hampus Hellekant, Jimmy Niklasson och Björn Lindberg-Hernlund för mordet på syndikalisten Björn Söderberg, 41.
Hampus Hellekant erkänner att han på uppdrag av en annan person ringde till offret bara timmarna innan mordet.
Det är ingen vanlig människa som bad mig göra det, säger han i förhören.
Polisen har beslagtagit samma sorts ammunition som användes vid mordet hemma hos Hampus Hellekant i Stockholm.
Bland alla beslagen finns också Hampus Hellekants dator med listor på en rad kändisar som har registrerats med bilder och personuppgifter.
Bland namnen märks bland andra:
Ingrid Segerstedt-Wiberg, Unni Brandeby, Johan Lönnroth, Thomas Bolme, Michael Alonzo, Kurdo Baksi, Helene Lööw, Laila Freivalds, Sten Heckscher, Janne Josefsson, Lars Leijonborg, Mona Sahlin, Sven Wollter, Gudrun Schyman, Robert Aschberg samt riksdagsledamöterna Kent Härstedt och Siw Persson.
Kartläggning av journalistparet
Hellekant har i sin bostad också bilder på sig själv när han står i sitt kök med munkavle och gör Hitlerhälsning.
Polisen har säkrat e-post som visar att Hampus Hellekant även sysslat med kartläggning av journalistfamiljen i Nacka som utsattes för ett bilbombsattentat.
Knappt två månader efter attentatet, den 20 augusti förra året, gick följande e-postmeddelande från Hampus Hellekant:
Synd att han inte dog, jag menar nån jävla gräns får det ju finnas för vad såna där människor tar sig till.
En som benämns 88 svarar:
Har du kollat upp uppgifterna om journalisten, barn, personnummer på barn.
Den 29 september får Hampus Hellekant mer e-post om journalistparet som föll offer vid bombattentatet:
Familjen står skriven på samma adress som vanligt.
Hellekant svarar:
Barnens namn och personnummer då
Kan du maila det till mig
När Hampus Hellekant frågas ut i polisförhören om den aktuella e-posten svarar han:
Det här känner jag inte igen.
Efter bilbombsattentatet började Säpo spana på Hampus Hellekant, Jimmy Niklasson och Björn Lindberg-Hernlund.
Först såg spanarna alla tre alldeles intill Björn Söderbergs bostad i Sätra i södra Stockholm.
Samma dag som mordet skedde den 12 oktober såg spanarna återigen alla tre vid platsen. Säpo gjorde då ingen koppling till någon hotsituation mot Björn Söderberg och beslutade klockan 20.30 att upphöra med spaningen.
Kvinna var vittne till mordet
Bara en dryg halvtimme senare mördades Björn Söderberg.
En kvinna i samma trappuppgång satt och tittade på tv och hörde bråk utanför sin dörr.
Hon gick till sitt tittöga och såg hur Björn Söderberg störtade upp för trappan och vek sig av smärta. Kort efter kom en man och sen en till.
Björn Söderberg träffades av minst fyra skott, varav ett tog i huvudet han och segnade ner död på tröskeln in till sin bostad.
Några vittnen ser kort efter två män springa vid en park i närheten. En av dem beskrivs som lite rund och misstänks vara Björn Lindberg-Hernlund.
Spåren ledde snabbt till de tre nu misstänkta männen.
Hellekant förnekar anklagelserna
Tre dagar efter mordet, den 15 oktober klockan 15.50, delgavs Hampus Hellekant misstanke om mord. Han fick omgående frågan hur han ställde sig till anklagelsen:
Att jag inte gjort något. Vad ska jag säga, ska jag säga att jag är oskyldig eller erkänner inte eller vad fan ska jag säga, svarade han.
Han frågas sen ut om tomhylsor och ammunition av kaliber 22 som hittats hemma i hans bostad. Samma typ av ammunition som användes vid mordet.
Men Hellekant förnekar inblandning och påstår att han inte vet hur ammunitionen hamnat i hans bostad.
Hampus Hellekant uppger att han lärde känna Jimmy Niklasson relativt nyligen.
Vi håller på att ta jägarexamen tillsammans
Genom Säpos spaning och listor över telefontrafik har polisen knutit Hampus Hellekant till två märkliga samtal under morddagen.
Först ringde han ett samtal till offret, Björn Söderberg, från en telefonkiosk. Kort efter gick Hellekant till en annan telefonkiosk och ringde till sin medmisstänkte kompis Björn Lindberg-Hernlund.
Hellekant uppger att han fick i uppdrag att ringa samtalet till Söderberg, men vägrar uppge vem som gav honom uppdraget.
Björn Lindberg-Hernlund och Jimmy Niklasson förnekar också brott.
Nazistflaggor och rånarhuvor
Vid husrannsakan hemma hos Lindberg-Hernlund hittades bland annat nazistflaggor, boken Hitlers krig och en rad annan nazistpropaganda.
Hemma hos Niklasson hittades gevär, rånarhuvor, tejp och yxor.
I dag åtalas trion för mord, förberedelse till grovt rån, vapenbrott och dopingbrott.
Den pistol som användes vid mordet har inte hittats.
Nej, det har man inte, säger biträdande chefsåklagare Eva Finné.
Björn Söderbergs anhöriga kommer kräva Hampus Hellekant, Björn Lindberg-Hernlund och Jimmy Niklasson på sammanlagt cirka 150 000 kronor i skadestånd.
Allt känns jobbigt och besvärligt. Men man måste stålsätta sig, det går ju inte bara att lägga sig ner och dö, säger pappan Börje Söderberg.
Björn Söderbergs närmaste anhöriga kommer att sitta med under rättegången.
Det svåraste blir väl om de visar bilder på Björn när han är skjuten, då får jag väl titta ner i golvet eller gå ut den där tiden. Jag har pratat med åklagaren om det här, säger pappan.
Även Björn Söderbergs bror, Kjell, tycker att det hela känns plågsamt:
Allt kommer rivas upp igen, det kommer bli fruktansvärt jobbigt.
Tipsa Aftonbladets nyhetsredaktion: ettan@aftonbladet.se
tips: 08-411 11 11
fax: 08-600 01 77
växeln: 08-725 20 00


Björn Söderberg

Den 16 september 1999 avslöjade SAC:s tidning Arbetaren att Robert Vesterlund, en känd person i den svenska nynazistiska rörelsen, satt i styrelsen för den lokala avdelningen av fackförbundet Handels vid Svanströms lager i Stockholm. Arbetaren hade delgivits informationen genom en av Vesterlunds arbetskamrater, syndikalisten Björn Söderberg. En vecka senare uteslöts Vesterlund från Handels och sade därefter upp sig.


Björn Söderberg


Ryssland

Ryssland (; Rossija), formellt Ryska federationen (; Rossijskaja Federatsija), är en federal republik som omfattar stora delar av Östeuropa och hela Nordasien. Landet gränsar till Norge, Finland, Estland, Lettland, Belarus och Ukraina, samt via exklaven Kaliningrad oblast vid Östersjökusten till Litauen och Polen, i väster, och Georgien, Azerbajdzjan, Svarta havet samt Kaspiska havet i sydväst. I norr gränsar Ryssland till Norra ishavet och i söder till Kina, Nordkorea, Mongoliet och Kazakstan. Landet gränsar i öster till Stilla havet och har där även havsgräns mot Japan och den amerikanska delstaten Alaska.

Ryssland är världens till ytan största land och täcker stora delar av både Europa och Asien. Gränsen mellan världsdelarna går vid Uralbergen. Ryssland har omkring 145 miljoner invånare. I huvudstaden Moskva bor cirka 12 miljoner människor.

Ryska federationen består av sammanlagt 89 administrativa och territoriella enheter, så kallade federationssubjekt. De 89 subjekten utgörs av 21 republiker, 6 territorier (kraj), 50 regioner (oblast), 9 autonoma distrikt, 1 autonom region och två federala städer. Samtliga federationssubjekt är representerade med två ledamöter var i det ryska parlamentets överhus, federationsrådet, som alltså sammanlagt har 178 ledamöter. Det påminner om sammansättningen av USA:s senat men går också tillbaka på tidigare traditioner i Ryssland då Sovjetunionens högsta sovjet uppdelades i två kammare med olika representation från olika landsdelar.

Ryssland skapades som en ombildning av Ryska SFSR, i samband med Sovjetunionens sammanbrott 1991. Republiken var under den sovjetiska tiden unionens överlägset största delrepublik, och ryska var det prioriterade unionsspråket. Landet har sedan dess återknutit och utvecklat de ekonomiska banden med många före detta sovjetrepubliker, inklusive genom framväxten av Euroasiska ekonomiska unionen. Med flera andra före detta sovjetrepubliker har Ryssland dock ansträngda relationer, vilket bland annat lett fram till GUAM-samarbetet mellan Georgien, Ukraina, Azerbajdzjan och Moldavien. Alla dessa har under senare år varit direkt eller indirekt inblandade i militära konflikter med Ryssland, och i alla fyra länderna patrullerar rysk militär i ockuperade delar av deras territorium. Sedan februari 2022 har Ryssland inlett ett fullskaligt militärt angrepp på Ukraina – ett grannland med en konfliktfylld relation till Ryssland – med en massiv nedfrysning av ekonomiska och politiska relationer till västvärlden som följd.

Ryssland har under 2000-talet, som den största av de tidigare Sovjetrepublikerna, försökt att återuppnå Sovjetunionens roll som stormakt och supermakt. Man har länge hindrats av landets svåra ekonomiska, sociala och militära problem. Ryssland har under olika tidsperioder varit involverat i inbördeskrig i Tjetjenien: första Tjetjenienkriget (från 1994 till 1996) och andra Tjetjenienkriget (sedan 1999).

Efter västvärldens sanktioner och hjälp till Ukraina, i landets försök att hejda invasionen, har Ryssland försökt hävda sin roll som supermakt. Man har påmint omvärlden om att man är en kärnvapenmakt, och att man kan utnyttja detta ifall andra länder intervenerar i den rysk-ukrainska konflikten.

The Kremlin again raised the spectre of the use of nuclear weapons in the war with Ukraine as Russian forces struggled to hold a key city in the south of the country.
Dmitry Medvedev, a former Russian president who is deputy chairman of the country’s security council, said Moscow could strike against an enemy that only used conventional weapons while Vladimir Putin’s defence minister claimed nuclear “readiness” was a priority.
The comments on Saturday prompted Ukraine’s president, Volodymyr Zelenskiy, in an appearance by video link at Qatar’s Doha Forum to warn that Moscow was a direct threat to the world.
“Russia is deliberating bragging they can destroy with nuclear weapons, not only a certain country but the entire planet,” Zelenskiy said.
Putin established the nuclear threat at the start of the war, warning that western intervention would reap “consequences you have never seen”.
Western officials have said the threats may be simply an attempt to divert attention from the failure of Putin’s forces to secure a swift occupation of the Ukrainian capital, Kyiv, and to make advances in other key areas of the country.
An adviser to Ukraine’s defence ministry, Markian Lubkivskyi, claimed on Saturday that Russia would soon lose control of the southern city of Kherson, the first major centre to fall to the Kremlin since the war began on 24 February.
He said: “I believe that today the city will be fully under the control of Ukrainian armed forces. We have finished in the last two days the operation in the Kyiv region so other armed forces are now focused on the southern part trying to get free Kherson and some other Ukrainian cities.”
Russia has approximately 6,000 nuclear warheads – the largest stockpile of nuclear weapons in the world. In an interview on Saturday, Medvedev said Russia’s nuclear doctrine did not require an enemy state to use such weapons first.
He said: “We have a special document on nuclear deterrence. This document clearly indicates the grounds on which the Russian Federation is entitled to use nuclear weapons. There are a few of them, let me remind them to you: number one is the situation, when Russia is struck by a nuclear missile. The second case is any use of other nuclear weapons against Russia or its allies.
“The third is an attack on a critical infrastructure that will have paralysed our nuclear deterrent forces. And the fourth case is when an act of aggression is committed against Russia and its allies, which jeopardised the existence of the country itself, even without the use of nuclear weapons, that is, with the use of conventional weapons.”
Medvedev added that there was a “determination to defend the independence, sovereignty of our country, not to give anyone a reason to doubt even the slightest that we are ready to give a worthy response to any infringement on our country, on its independence”.
Russia’s defence minister, Sergei Shoigu, who had not been seen for 12 days before a brief appearance on Friday and an address to his generals on Saturday, also spoke about the nuclear threat contained within Russia’s arsenal.
In a video, uploaded on social media by the Russian defence ministry, Shoigu said he had discussed issues related to the military budget and defence orders with the finance ministry.
He said: “We continue ahead-of-schedule delivery of weaponry and equipment by means of credits. The priorities are long-range, high-precision weapons, aircraft equipment and maintenance of engagement readiness of strategic nuclear forces.”


Ryssland

Ryssland har under 2000-talet, som den största av de tidigare Sovjetrepublikerna, försökt att återuppnå Sovjetunionens roll som stormakt och supermakt. Man har länge hindrats av landets svåra ekonomiska, sociala och militära problem. Ryssland har under olika tidsperioder varit involverat i inbördeskrig i Tjetjenien: första Tjetjenienkriget (från 1994 till 1996) och andra Tjetjenienkriget (sedan 1999).

Våren 2014 annekterade landet illegalt halvön Krim från Ukraina (se Krimkrisen). Därefter bidrog man med militärt och ekonomiskt stöd till de två ukrainska utbrytarrepublikerna Donetsk och Lugansk, så att de kunde stå emot Ukrainas försök att återerövra områdena. Från 2015 engagerade sig landet i inbördeskriget i Syrien, på Assad-regimens sida.


Ryssland

Ryssland har under 2000-talet, som den största av de tidigare Sovjetrepublikerna, försökt att återuppnå Sovjetunionens roll som stormakt och supermakt. Man har länge hindrats av landets svåra ekonomiska, sociala och militära problem. Ryssland har under olika tidsperioder varit involverat i inbördeskrig i Tjetjenien: första Tjetjenienkriget (från 1994 till 1996) och andra Tjetjenienkriget (sedan 1999).

Våren 2014 annekterade landet illegalt halvön Krim från Ukraina (se Krimkrisen). Därefter bidrog man med militärt och ekonomiskt stöd till de två ukrainska utbrytarrepublikerna Donetsk och Lugansk, så att de kunde stå emot Ukrainas försök att återerövra områdena. Från 2015 engagerade sig landet i inbördeskriget i Syrien, på Assad-regimens sida.

I juli 2021 uttalade president Putin att Ukraina är en "omistlig del av Ryssland", vilket följdes av upptrappad rysk militärnärvaro i gränsområdena mot Ukraina och i Belarus.


Ryssland

Söndagen den 4 december 2011 hölls parlamentsval. Enligt svensk tid öppnade första vallokalen lördagen den 3 december 2011 klockan 21.00 och den sista stängde söndagen den 4 december 2011 klockan 18.00.

Endast ett urval politiska partier tilläts att kandidera till parlamentsvalet 2011, medan flera uteslöts.

Antalet röstberättigade till parlamentsvalet 2011 var 110 miljoner och antalet vallokaler 95 000. De partier som kandiderade i valet 2011 var Enade Ryssland, Kommunistpartiet (KPRF), Liberaldemokraterna (LDPR), Rättvisa Ryssland, Rysslands patrioter, Rätta saken och Jabloko.

För att komma in i parlamentet gällde detta år en sjuprocentspärr, med enstaka mandat som tröst för partier som kom nära spärren, ett fall som dock inte inträdde.

Ordföranden för den oberoende valobservatörorganisationen Golos greps på lördagen den 3 december 2011, några timmar innan valet inleddes i Rysslands östra delar. På söndagen den 4 december greps ungvänsterns talesman och Golos hemsida, liberala Moskva Eko och oppositionella nyhetssajter utsattes för cyberattacker

Ordföranden för den oberoende valobservatörorganisationen Golos greps på lördagen den 3 december 2011, några timmar innan valet inleddes i Rysslands östra delar. På söndagen den 4 december greps ungvänsterns talesman och Golos hemsida, liberala Moskva Eko och oppositionella nyhetssajter utsattes för cyberattacker.

Ryska sajter attackerade under valet
Ryska observatörsorganisationen Golos webbsida attackerades under söndagen, samtidigt som parlamentsvalet pågick. Även den liberala radiostationen Moskvas Eko och flera oppositionella nyhetssajter låg nere efter cyberattacker.
– Attacken mot webbsidan på valdagen är helt klart ett försök att hindra publiceringen av information om överträdelser, skriver radiostationen chefredaktör på Twitter.
Golos har under veckan varit hårt ansatta av myndigheterna. I fredags stod organisationen inför rätta i Moskva, med anledning av den karta över inrapporterade valöverträdelser som tagits fram. Golos anklagades också för att skapa en negativ bild av maktpartiet Enade Ryssland och dömdes till böter. Kartan finns på Golos webbplats.


Ryssland

Söndagen den 4 december 2011 hölls parlamentsval. Enligt svensk tid öppnade första vallokalen lördagen den 3 december 2011 klockan 21.00 och den sista stängde söndagen den 4 december 2011 klockan 18.00.


Ryssland

Söndagen den 4 december 2011 hölls parlamentsval. Enligt svensk tid öppnade första vallokalen lördagen den 3 december 2011 klockan 21.00 och den sista stängde söndagen den 4 december 2011 klockan 18.00.

Endast ett urval politiska partier tilläts att kandidera till parlamentsvalet 2011, medan flera uteslöts.

Antalet röstberättigade till parlamentsvalet 2011 var 110 miljoner och antalet vallokaler 95 000. De partier som kandiderade i valet 2011 var Enade Ryssland, Kommunistpartiet (KPRF), Liberaldemokraterna (LDPR), Rättvisa Ryssland, Rysslands patrioter, Rätta saken och Jabloko.

För att komma in i parlamentet gällde detta år en sjuprocentspärr, med enstaka mandat som tröst för partier som kom nära spärren, ett fall som dock inte inträdde.


Ryssland


Ryssland

Ryssland har enorma naturtillgångar där beroendet av råvaruproduktionen är väldigt stort. Naturgas, olja, oljeprodukter och kol står för cirka hälften av landets exportintäkter, år 2010 exporterade Ryssland 243 260 000 ton råolja. Rysslands omfattande olje- och gasexport ger landet ett stort överskott i handeln med utlandet men det starka beroendet av denna sektor gör den ryska ekonomin extremt sårbart för plötsliga prisfall på råvarumarknaden. De viktigaste importvarorna består av maskiner, livsmedel och fordon. Rysslands viktigaste handelspartner är USA, Tyskland, Storbritannien, Kina och Italien. Ryssland har också ett partnerskaps- och samarbetsavtal gällande handel med EU som trädde i kraft år 1995.

Efter många år av förhandlingar blev Ryssland år 2011 medlem i världshandelsorganisationen WTO. Detta underlättade handeln betydligt för Ryssland som till större del öppnades upp för omvärlden. En rad restriktioner för den ryska exporten till EU hade hävts och handeln med EU kom att stå för över hälften av den ryska utrikeshandeln. Varuexporten uppgick till 529 104 miljoner USA-dollar år 2012. Varuimporten uppgick till 335 830 miljoner USA-dollar samma år. År 2009 uppgick bytesbalansen till 49 433 miljoner USA-dollar och år 2011 uppgick handelsbalansen till 198 181 miljoner USA-dollar. Importen av varor och tjänster utgjorde 22 procent år 2010.

Under senare år har landets handel dock i tilltagande utsträckning drabbats av sanktioner från olika länder, främst som ett resultat av landets konflikt med Ukraina

Ryssland
Ryssland är världens största land och en viktig aktör inom internationell politik och handel. Landet har gått från kommunistisk diktatur till marknadsekonomi, men demokratiseringsprocessen har mer eller mindre avstannat.
Nyckeltal och fakta
Huvudstad
- Moskva
Etniska grupper
- Russian 77.7%, Tatar 3.7%, Ukrainian 1.4%, Bashkir 1.1%, Chuvash 1%, Chechen 1%, other 10.2%, unspecified 3.9% (2010)
Språk
- Ryska (officiellt), många minoritetsspråk
Religion
- Rysk-ortodoxa 15-20 %, muslimer 10-15 %, andra kristna 2 %, andra/ospeficiferat/ingen 55-56 % (2006)
Befolkningsantal
- 142,320,790 (Juli 2021)
Demokrati och statsskick
- Federal republik
Area
- 17,098,242 km2
Valuta
- Rubel
Bruttonationalinkomst per invånare
- 32 803 PPP$
Nationaldag
- 12 juni
Andra landsidor
-
Geografi
Ryssland är världens största land och sträcker sig över elva tidszoner. Landet domineras av stora slätter i de södra delarna, tät barrskog längre norrut och tundra längs den arktiska kusten. Flera bergskedjor skapar naturliga gränser mot sydöstra Europa och Centralasien. I mitten av landet sträcker sig Uralbergen från norr till söder som en naturlig gräns mellan Europa och Asien. Landets nordligaste asiatiska del utgörs av den lågt liggande västsibiriska slätten och den centralsibiriska platån.
Med undantag för de arktiska kustområdena och de södra slätterna har större delen av Ryssland ett typiskt inlandsklimat med relativt lite nederbörd, långa, kalla vintrar och korta, varma somrar. Miljöproblemen är stora efter sovjettidens industrialisering och mer än 75 procent av landets sötvatten är odrickbart. Omfattande utsläpp från 1950- och 60-talet av tung industri och radioaktiv förorening har gjort stora områden obeboeliga och flera skogsområden hotas av erosion och okontrollerad avverkning.
Historia
Nomadiska stammar dominerade dagens Ryssland fram till 1000-talet f.Kr. då städer växte fram i Centralasien och vid Svarta havet. Kievriket grundades i dagens Ukraina ca 800 e.Kr. och blev snabbt ett rikt handelscentrum med kontroll över stora delar av västra Ryssland. Efter att mongolerna invaderat Kiev på 1200-talet växte Moskva fram som ett betydande furstendöme.
De följande 500 åren växte imperiet explosionsartat och blev år 1721 omdöpt till Det ryska imperiet av Peter den store. Vid denna punkt var Ryssland en europeisk stormakt, men det enväldiga styret ledde till fattigdom och underutveckling i större delen av landet. Revolutionsförsök stoppades 1820 och 1905, men lyckades 1917 då tsar Nikolaj Romanov avgick. En av de centrala aktörerna i revolutionen var Vladimir Lenin. Det var även Lenins bolsjeviker som avrättade tsarfamiljen året efter Romanov avgått.
Efter flera års maktkamp blev Ryssland en del av det kommunistiska Sovjetunionen som bildades 1922. Unionen blev starkt präglat av Josef Stalins diktatoriska styre (1924-1953) och led av enorma förluster under andra världskriget. Sovjetunionen upplöstes 1991 efter flera år av intern instabilitet. Ryssland har sedan dess genomgått omfattande reformer och har blivit Sovjetunionens politiska, ekonomiska och militära arvtagare.
Ekologiskt fotavtryck
3,2
Samhälle och politik
Ryssland är en federal republik där presidenten väljs sex år i taget, och utnämner premiärministern samt regeringen. Presidentens beslut kan omprövas av duman som är den största av parlamentets två kamrar. Presidenten är militärens överbefälhavare och utser ett antal högt uppsatta tjänstemän. De olika regionerna har ett visst mått av inre självstyre, men under de senaste åren har landet blivit allt mer centralstyrt. Under hela 1990-talet genomgick de flesta delar av samhället djupgående reformer men stora utmaningar kvarstår.
Ryssland har ärvt många av Sovjetunionens problem i form av stora sociala och ekonomiska skillnader mellan landets olika regioner, utbredd korruption, etniska motsättningar och en komplicerad byråkrati.
Vladmir Putin har dominerat landets politik sedan han blev president år 2000. Efter ett uppehåll som president mellan 2008-2012 är Putin nu tillbaka på presidentposten. De senaste åren har demokratiseringsprocessen som startade efter Sovjetunionens fall avstannat. Press- och yttrandefriheten är begränsad och valen i landet kritiseras av internationella observatörer. Senaste valet i Ryssland hölls 2018, det innebär att nästa val är år 2024.
Landet är däremot en viktig aktör inom internationell politik och är en av de fem permanenta medlemmarna i FN: s säkerhetsråd. Under de senaste åren har landet varit djupt involverad i konflikten i Ukraina, och har blivit kritiserat av omvärlden för annekteringen av Krimhalvön.
Utrikespolitik
Ryssland är en stormakt och vill ha mer inflytande internationellt än de har idag. Landet har stora tillgångar av olja och gas, något som har gett landet förnyat självförtroende. I vissa fall har Ryssland använt sina enorma gasreserver som en form av utpressning gentemot andra länder i olika internationella frågor. Ryssland vill behålla sitt inflytande bland de gamla sovjetrepublikerna. Därför vill landet inte att någon av de gamla sovjetrepublikerna ska ansluta sig till Nato eller EU.
Ryssland är generellt mer skeptiskt till att FN ska ingripa mot enskilda länder och konflikter än vad många västerländska länder är. Detta kan förklaras av det faktum att de vill undvika uppmärksamhet riktat till sin egen inblandning i konflikter, exempelvis de som rör Tjetjenien, Krimhalvön, och den allmänna bristen på demokrati, yttrandefrihet och rättssäkerhet som finns i landet.
Förhållandet till andra länder i säkerhetsrådet
Efter att länderna varit oense i årtionden kom Ryssland och Kina år 2004 överens om vem som skulle äga öarna i gränsområdet mellan de två länderna. Efter överenskommelsen har förhållandet mellan de två länderna blivit märkbart bättre. Kina är också en av Rysslands viktigaste handelspartners, Ryssland vill därför ha ett gott samarbete med Kina. Ryssland och Kina har båda motvilliga inställningar till att FN ska kunna ingripa mot enskilda länder. Tillsammans utgör de en stark motvikt till USA och de europeiska länderna i säkerhetsrådet.
Förhållandet till USA har gått upp och ner genom historien. Från 2008-2012 var den nuvarande premiärministern Dimitri Medvedev president och förhållandet mellan länderna blev bättre än det hade varit under president Vladimir Putin. När Putin återigen blev president år 2012 blev förhållandet länderna emellan återigen ansträngt. Relationen har också försämrats i samband med utvecklingen i Ukraina och på Krim-halvön. Anklagelser om att Ryssland ska ha lagt sig i det amerikanska valet 2016 bidrar även det till ytterligare skada i ländernas relation.
Förhållandet mellan Ryssland och Storbritannien är också dåligt efter en serie episoder av spionage från båda hållen. Detta har försämrats efter att en före detta rysk spion och hans dotter blivit förgiftade i Storbritannien under 2018. Något som Storbritannien anklagat Ryssland för. Ryssland har i sin tur tillbakavisat anklagelserna. Ryssland och Frankrike är i grunden långt ifrån varandra med tanke på de mänskliga rättigheterna och i vilken utsträckning FN bör spela en aktiv roll i världen men har ett bra förhållande länderna emellan. Frankrike säljer till exempel en del avancerad militärutrustning till Ryssland, något som USA och andra västländer inte är särskilt glada över.
Ukraina har historiskt nära band med Ryssland och många ryska medborgare. Efter Ryssland annekterade Krimhalvön, och stödde ett väpnat uppror i östra Ukraina 2014, har förhållandet mellan länderna blivit mycket spänt. Japan och Ryssland har officiellt inte slutit fred efter andra världskriget. Länderna har emellertid haft diplomatiska förbindelser sedan 1956. Det största hindret för ett fredsavtal är konflikten som rör de fyra öar som sovjetiska trupper tog kontroll över när kriget gick mot sitt slut. Ryssland har uttryckt sin vilja att släppa två av dem, medan Japan kräver att ha kontroll över samtliga.
Kärnvapen
Ryssland är idag världens största kärnvapenstat, och man uppskattar att landet har ca. 6200 kärnvapenspets i sin arsenal. Ryssland har alltså fler kärnstridsspetsar än USA, även om det bara handlar om några hundra vapen.
Fram till nyligen samarbetade USA och Ryssland om nedrustning av sina kärnvapenarsenaler och hade ingått flera avtal för att minska det militära hot som de utgjorde mot varandra. Men förtroendet och samarbetsklimatet mellan de två länderna har drabbats av ett stort bakslag de senaste åren, och när Donald Trump kom till makten drog han ut USA från flera sådana avtal.
Ryssland är medlem i icke-spridningsfördraget och krävs faktiskt för att bli av med alla sina kärnvapen. De minskade stadigt antalet vapen under 80- och 90-talen, men sedan 2010 har det stannat nästan helt. Ryssland är inte medlem i fördraget om icke-spridning av kärnvapen och planerar inte att bli det. De tror att deras kärnvapen är en säkerhetsgaranti som de inte kan ge upp, och att ett globalt förbud bara är en symbolisk politik så länge det är omöjligt att garantera att länder inte har hemliga kärnvapen.
När kärnkraftsavtalet undertecknades 2015 var Ryssland mycket positivt. Som en nära partner till Iran vill Ryssland att landet släpper de sanktioner som det utsätts för och därmed blomstra både politiskt och ekonomiskt. När Trump drog sig tillbaka från avtalet 2018 blev Ryssland djupt besviken och kritiserade USA hårt för dess ansvarslöshet och oförutsägbarhet. Ryssland trodde då och än i dag att avtalet måste bevaras och fortsättas, och att det är USA: s ansvar att återvända ovillkorligt för att avtalet ska sparas.
Sedan 1995 har försök gjorts att upprätta en kärnvapenfri zon i Mellanöstern, med Ryssland bland de ursprungliga länderna som föreslår detta. Ryssland anser nu att det inte är nödvändigt för alla länder i regionen att komma överens innan zonen etableras. Att behöva vänta på Israels krav på bättre förbindelser för att en sådan zon ska upprättas beskrivs av Ryssland som "oproduktivt" och "konstigt". När den första konferensen för en sådan zon hölls 2019, Ryssland, men inte USA och Israel. Konferensen antog en politisk förklaring och beslutade att fortsätta och träffas årligen.
Mänsklig utveckling
50 av 188
Ekonomi och handel
Ryssland är en av världens största ekonomier. Landet har stora utmaningar från Sovjettiden, särskilt med hög arbetslöshet och en föråldrad industri. Ryssland har enorma naturtillgångar och besitter bland annat världens största gasreserver samt världens största sammanhängande skogsområden. Landet är världsledande inom oljeproduktion, har rika mineraltillgångar och ett omfattande jordbruk. Beroendet av ett litet urval exportvaror gör landet mycket sårbart för förändringar i världsekonomin. Den ryska ekonomin har genomgått stora förändringar under 1990-talet efter övergången från planekonomi till marknadsekonomi. Omfattande reformer kunde dock inte förhindra att tusentals företag starkt gick tillbaka och fattigdomen ökade dramatiskt i mitten av 1990-talet. Tack vara solida valutareserver tog sig Ryssland igenom den första delen av finanskrisen 2008 på egen hand, dock föll den ryska rubeln i värde på grund av kriget i Georgien och de snabbt sjunkande oljepriserna.
2014 infördes ekonomiska sanktioner mot landet som en följd av konflikten i Ukraina samtidigt som oljepriserna sjönk kraftigt. Detta har haft stor påverkan på Ryssland som fortfarande inte har återhämtat sig.
Kartor
Statistik
Här kan du ta reda på värden för Ryssland för utvalgte indikatorer (senaste rapporterade året). Jag vill se all statistik för landet.
Befolkningsantal
Befolkningsantal
145 805 944
Barn per kvinne
Talet visar hur många barn som föds per kvinna.
1,8
Barnadödlighet
Antal barn som dör före fem års ålder per 1000 levande födda.
5
Fattigdom
BNP per invånare
Bruttonasjonalprodukt dividerat med antalet invånare i landet, justerat för köpkraft.
32 803
Undernärd befolkning
Andelen av befolkningen som är undernärda.
Klimat
CO2-utsläpp
Ton CO2 per invånare
11,80
Hälse
Vaksine
Andelen av barn som er vaksinert mot meslinger
9,7
Rent vatten
Andel av befolkningen som har tillgång till rent och säkert dricksvatten
7,6
Utbildning
Läs- och skrivkunnighet
Procentdel av befolkningen över 15 år som kan läsa och skriva.


Ryssland

miniatyr|Världsmästerskapet i fotboll 2018 spelades i Ryssland.
De populäraste sporterna i Ryssland är fotboll och ishockey. Även basketboll är populärt och Rysslands herrlandslag blev europeiska mästare år 2007. I fotboll har det ryska landslaget nått framgångar under 2000-talet, och de tog sig till semifinal i Europamästerskapet 2008 men besegrades där av Spaniens lag. Kända spelare i det ryska landslaget är Andrej Arsjavin (FK Kuban Krasnodar) och Pavel Pogrebnjak (Dynamo Moskva). Bland ryska fotbollsklubbar har lag som FK Zenit Sankt Petersburg och CSKA Moskva fått framgångar i europeiska mästerskap.

Ryska idrottare och lag tvingades de kommande åren tävla utom rysk flag, och utan Rysslands nationalsång vid prispallsceremonierna. Efter Rysslands invasion av Ukraina i februari 2022 stängdes såväl Ryssland som Belarus av från flera internationella idrottstävlingar, som en del av omvärldens sanktioner.

Idrottsvärlden har svarat på invasionen av Ukraina med en lång rad sanktioner på Ryssland. Längre ner i artikeln radas sanktionerna upp.
Frågan är vad de får för effekt. Jakob Hedenskog, analytiker vid Centrum för Östeuropastudier, ger följande svar till SVT Sport:
– Som idrottsland drabbas Ryssland uppenbarligen hårt. Idrotten spelar stor roll i Putins bygge och man har använt sporten som ett sätt att marknadsföra landet. Så det är en stor prestigeförlust för Ryssland ur ett idrottsperspektiv.
Hur tror du den ryska opinionen om invasionen påverkas?
– Jag är inte säker på att det har en sådan effekt man förväntar sig. Jag är inte säker på att det får opinionen att vända sig mot regimen. Jag tror snarare att regimen kan använda sanktionerna för att påpeka hur illa behandlade man blir av västvärlden. På det sättet skulle det kunna stärka stödet för regimen. Att man cementerar bilden av ett ondskefullt väst som är emot Ryssland.
Badminton
Ryssland och Belarus stoppas från alla internationella tävlingar.
Bandy
Sverige och Finland har bojkottat herrarnas VM i ryska Syktyvkar i mars. Mästerskapet meddelas en vecka senare bli framflyttat, men till när är ännu inte klart.
Bilsport
Den ryska GP-tävlingen i formel 1 i Sotji i september är inställd. De ryska och belarusiska förarna i F1 och andra bilsportstävlingar, såsom Haas Nikita Mazepin, tillåts tävla men under neutral flagg.
Det brittiska förbundet går dock emot beslutet och portar helt ryska förare från att delta i tävlingar i Storbritannien. Mazepin får således inte tävla på klassiska Silverstone.
Bordtennis
Inga ryska eller belarusiska spelare får vara med i internationella tävlingar.
Boxning
Svenska proffsboxningskommissionen beslutade redan i lördags att inte tillåta ryska boxare att gå matcher i Sverige. Man tillåter inte heller boxare med svenska licenser att möta ryska boxare utomlands.
Curling
EM i ryska Perm i november flyttas. Ny arrangör ska utses. Internationella curlingförbundet har också beslutat att ryssar inte får delta i säsongens återstående mästerskap.
Fotboll
Internationella fotbollsförbundet (Fifa) ) och det europeiska fotbollsförbundet (Uefa) stoppar tills vidare alla ryska lands- och klubblag från Fifa-sanktionerade matcher och turneringar. Därmed kastas herrlandslaget ut från playoffspelet till VM i Qatar och de ryska klubblagen ur Europa League.
Måndagens beslut var en helomvändning från Fifa, som så sent som i söndags meddelade att det ryska herrlandslaget skulle få spela på neutral plan utan åskådare.
Beskedet kan också påverka sommarens fotbolls-EM för damer. Där är Sverige lottat i samma grupp som Ryssland, Nederländerna och Schweiz.
Schweiz har redan meddelat att man vägrar spela mot Ryssland i EM.
Ryssland fråntas Champions League-finalen för herrar som skulle ha spelats den 28 maj i S:t Petersburg. Finalen spelas i stället i Paris.
Uefa avslutar sponsor- och samarbetsavtalet med det ryska företaget Gazprom.
Uefa har också beslutat att belarusiska klubblag och landslag måste spela hemmamatcher på neutral plan utan publik.
Friidrott
Ryska och belarusiska idrottare stoppas från alla internationella tävlingar under ”överskådlig framtid”, meddelade det internationella friidrottsförbundet på tisdagen. Bland de stora tävlingarna i år märks inomhus-VM i Belgrad 18–20 mars och VM i Eugene, USA, 15–24 juli.
Det ryska friidrottsförbundet är avstängt från den internationella friidrottsscenen sedan 2015, på grund av dopningsbrott. Fram till nu har ryska idrottare kunnat tävla under neutral flagg, men den möjligheten tas bort i och med det senaste beskedet.
Handboll
Ryssland och Belarus utesluts från samtliga matcher och turneringar som arrangeras av det europeiska handbollsförbundet (EHF).
Innebandy
Ryssland och Belarus utesluts från internationella tävlingar.
Ishockey
Ryssland och Belarus stoppas från alla ishockeyturneringar på obestämd tid.
Sanktionerna gäller alla åldersgrupper och för såväl klubb- som landslag. Det innebär att nationerna inte får spela bland annat i herrarnas VM i Finland i maj.
Ryssland får heller inte vara med i herrarnas junior-VM i sommar och fråntas värdskapet för JVM 2023. På damsidan utestängs det ryska damlaget från både U18-VM i juni och VM i augusti/september.
Finländska Jokerit har dragit sig ur KHL-slutspelet och lettiska Dinamo Riga har dragit sig ur KHL.
NHL avbryter sina affärsrelationer med företag i Ryssland. Ligan pausar dessutom sina ryskspråkiga plattformar på nätet samt avbryter alla eventuella planer på att förlägga matcher i Ryssland.
Judo
Internationella judoförbundet (IJF) stänger av den ryske presidenten Vladimir Putin som hedersordförande.
Konståkning
Ryssland och Belarus stoppas från internationella tävlingar.
Orientering
Ryssland utesluts från internationella tävlingar.
Ridsport
Internationella ridsportförbundet meddelade på måndagen att man bestämt sig för att ställa in samtliga internationella tävlingar i Ryssland och Belarus under 2022. Ett besked om hur man hanterar enskilda ryska och belarusiska idrottare väntas inom kort.
-Det känns viktigt att poängtera att även Belarus bär skuld för den situation Europa och speciellt Ukraina nu befinner sig i. För oss är det självklart att den bojkott mot rysk idrott som Riksidrottsförbundet och Sveriges regering vill få till, även bör omfatta Belarus, sade Ulf Brömster, ordförande i Svenska Ridsportförbundet, till Tidningen Ridsport.
– Vi anser också, liksom IOK, att ryska och belarusiska deltagare bör stoppas från deltagande vid internationella tävlingar.
Simning
Ryska Kazan fråntas junior-VM i augusti. Internationella simförbundet (Fina) söker en ny arrangör. Kortbane-VM i Kazan i december är ännu inte inställt eller flyttat.
Ryssar och belarusier tillåts tävla som neutrala.
Skidskytte
Ryska och belarusiska åkare tillåts först tävla i världscupen och IBU-cupen som neutrala. Men sedan ändrade sig IBU – och nu tillåts inte de att tävla. Man utreder även om nationsförbunden ska uteslutas ur det internationella förbundet.
Skidsport
Internationella skidförbundet (Fis) har ställt in eller flyttat alla tävlingar i Ryssland. Man stoppar också alla ryska och belarusiska åkare från samtliga tävlingar.
Långloppscupen Ski Classics stoppar ryska och belarusiska åkare från bland annat Vasaloppet.
Tennis
Internationella tennisförbundet meddelade på tisdagskvällen, efter uppmaningar från bland annat de nordiska tennisförbunden, att de stänger av Rysslands och Belarus tennisförbund från medlemskap i ITF. Det innebär att de inte får delta i internationella lagtävlingar.
De ryska lagen är regerande mästare i Billy Jean Cup på damsidan och Davis Cup på herrsidan.
De nordiska tennisförbunden bad på tisdagen ITF och dess europeiska motsvarighet Tennis Europe (TE) att utesluta både Ryssland och Belarus från alla tävlingar, även på individnivå.
Volleyboll
Ryssland fråntas herrarnas VM i augusti–september.
Idrotten i stort
Internationella olympiska kommittén (IOK) uppmanar alla medlemsförbund att inte bara bojkotta ryska tävlingar, utan också att inte tillåta ryska eller belarusiska utövare.
Paraidrottare världen över kräver att ryska och belarusiska utövare stoppas från Paralympics i Peking som invigs på fredag. Internationella paralympiska kommittén (IPC) har meddelat att de ryska utövarna tillåts tävla, men under neutral flagg.


Ryssland

miniatyr|Världsmästerskapet i fotboll 2018 spelades i Ryssland.
De populäraste sporterna i Ryssland är fotboll och ishockey. Även basketboll är populärt och Rysslands herrlandslag blev europeiska mästare år 2007. I fotboll har det ryska landslaget nått framgångar under 2000-talet, och de tog sig till semifinal i Europamästerskapet 2008 men besegrades där av Spaniens lag. Kända spelare i det ryska landslaget är Andrej Arsjavin (FK Kuban Krasnodar) och Pavel Pogrebnjak (Dynamo Moskva). Bland ryska fotbollsklubbar har lag som FK Zenit Sankt Petersburg och CSKA Moskva fått framgångar i europeiska mästerskap.

Rysslands herrlandslag i ishockey har vunnit flera världsmästerskap. Den ryska ligan KHL innehåller 26 klubbar från 7 länder; ligan är skapad som ett försök att konkurrera med NHL och har politiskt stöd.

Ryssland arrangerade även Världsmästerskapet i fotboll 2018.


Ryssland

miniatyr|Världsmästerskapet i fotboll 2018 spelades i Ryssland.
De populäraste sporterna i Ryssland är fotboll och ishockey. Även basketboll är populärt och Rysslands herrlandslag blev europeiska mästare år 2007. I fotboll har det ryska landslaget nått framgångar under 2000-talet, och de tog sig till semifinal i Europamästerskapet 2008 men besegrades där av Spaniens lag. Kända spelare i det ryska landslaget är Andrej Arsjavin (FK Kuban Krasnodar) och Pavel Pogrebnjak (Dynamo Moskva). Bland ryska fotbollsklubbar har lag som FK Zenit Sankt Petersburg och CSKA Moskva fått framgångar i europeiska mästerskap.

Rysslands herrlandslag i ishockey har vunnit flera världsmästerskap. Den ryska ligan KHL innehåller 26 klubbar från 7 länder; ligan är skapad som ett försök att konkurrera med NHL och har politiskt stöd.

Ryssland arrangerade även Världsmästerskapet i fotboll 2018.

Efter flera år av dopinganklagelser beslutade IOK den 5 december 2017 att införa straffåtgärder mot Ryssland.