Ungern

Ungern (ungerska: Magyarország ) är en republik i Centraleuropa. Ungerns huvudstad är Budapest. Landet gränsar till Österrike, Slovakien, Ukraina, Rumänien, Serbien, Kroatien och Slovenien.

Ungern har anor från 800-talet och befolkningen talar ungerska, som är ett finsk-ugriskt språk. Landet gick 1999 med i Nato och är sedan 2004 medlemsstat i Europeiska unionen.

miniatyr|vänster|Ungerns krona.
thumb|Karta över södra Ungern, Bosnien och Kroatien, från 1664.
thumb|Karta över Ungern, från 1679.
miniatyr|vänster|Kungariket Ungern i Europa.
miniatyr|vänster|Budapest (1875).

Stora delar av Ungern hörde i antiken till den romerska provinsen Pannonien. Senare invandrade germanska stammar, och på 400-talet var landet först centrum i hunnerriket och därefter i avarernas rike, som erövrades av Karl den store 796.

I slutet av 800-talet vandrade magyariska stammar under Árpád västerut från nuvarande Ryssland. Några av dessa stammar bosatte sig på slätten mellan Donau och Tisza. År 1000/1001 skapades en kristen statsbildning av Stefan I, som omfattade nästan hela det område som kallas Donaubäckenet eller Karpaterbäckenet.  Rikets storhetstid inföll på 1300- och 1400-talen. Det framträngande  Osmanska riket besegrade ungrarna i slaget vid Mohács 1526 och  under 1500- och 1600-talen delades Ungern i tre delar:  Kungliga Ungern med kung från österrikiska Habsburg-ätten, furstendömet Transsylvanien och en del som ingick i Osmanska riket.  Osmanerna besegrades 1697 men försök att bilda ett helt självständigt Ungern slogs ner och hela landet fick en Habsburg-kung. En ungersk riksdag verkade under lång tid i ständig konflikt med hovet i Wien.

Den 15 mars 1848 bröt en revolution ut mot Habsburgarna och under 1 1/2 år var Ungern självständigt. Därefter återtog Habsburgarna makten  med hjälp också av ryska styrkor. De tvingades dock så småningom till stora eftergifter och i och med 1867 års Ausgleich ("utjämning") bildades dubbelmonarkin Österrike-Ungern. Ungern fick stor inre självständighet men  makten över utrikes-, försvars- och delar av finanspolitiken låg kvar i Wien.

I första världskriget deltog Österrike-Ungern  och Tyskland gemensamt på den förlorande sidan. I Trianonfördraget (1920) avtvingades Ungern cirka två tredjedelar (71,5 procent) av det historiska Ungern till Rumänien, Tjeckoslovakien, Jugoslavien och Österrike. Efter första världskriget utbröt en kommunistisk revolution under ledning av Béla Kun som ledde till upprättandet av den Ungerska sovjetrepubliken 1919. Sovjetrepubliken krossades dock efter ett halvår när rumänska styrkor intog Budapest i augusti.

Ungern återinförde 1920 monarkin som statsskick men tronen förblev vakant trots att Karl IV ("Karl I" enligt österrikisk räkning) försökte återta tronen i Ungern. Statschef var istället riksföreståndaren Miklós Horthy. Under mellankrigstiden rådde ett flerpartisystem där emellertid socialistiska och kommunistiska partier var förbjudna. Under denna tid rådde en stark revanschistisk anda gällande de förlorade områdena. Förtroendet för västmakterna var lågt och Ungern drogs allt närmare in i samarbete med Tyskland och Italien. Horthy hyste dock ingen sympati för de fascistiska eller nazistiska ideologierna. Han var snarare politiskt starkt konservativ och byggde sin politik på de traditionella maktgrupperna som adeln och kyrkan. I fyra etapper 1938-1941 återfick Ungern stora delar av de förlorade territorierna.

Under andra världskriget deltog Ungern på axelmakternas sida men till Adolf Hitlers förtret vägrade Horthy att deportera de ungerska judarna till Tyskland. Detta och det faktum att Horthy i hemlighet förhandlade med västmakterna fick Hitler att tappa tålamodet och Ungern ockuperades på våren 1944 av tyska trupper. En stor del av de ungerska judarna deporterades därefter och bara en mindre del överlevde. Adolf Eichmann styrde operationerna. Horthy inskred sommaren 1944 för att skydda judarna i Budapest men blev så småningom bortförd i fångenskap till Tyskland (Operation Panzerfaust) där han senare befriades av amerikanska trupper. Hitler tillsatte i stället en marionettregering bestående av medlemmar i det ungerska nazistpartiet Pilkorsarna under ledning av Ferenc Szálasi. Det var under denna tid som Raoul Wallenberg var verksam i Budapest för att skydda och rädda judar.

Efter andra världskriget återgick Ungern till Trianon-fördragets gränser. Den tyska ockupationen ersattes av en sovjetisk. En provisorisk regering tillkom med Zoltán Tildy som premiärminister 1945–1946. Sovjetunionen tog under slutet av kriget 600 000 ungrare som krigsfångar, vilka bortfördes som tvångsarbetare. Av dem återkom 200 000 aldrig till Ungern. Zoltán Tildy hade varit stark motståndare till att Ungern dragits med i andra världskriget, och blev nu vald till Ungerns president 1946 med sitt självständighetsparti som fick 57 procent av de avgivna rösterna. De tilläts dock inte bilda egen majoritetsregering, utan i stället bildades en koalition där även kommunister fanns representerade. Det Ungerska arbetarpartiet (Magyar Dolgozók Pártja) av sovjetisk modell tog snart över makten och med hjälp av justitiemord förbjöds alla andra partier. Mellan 1946 och 1948 genomdrevs en omfattande sovjetisering av landet genom hot och terror och Folkrepubliken Ungern utropades 1949.
miniatyr|Esterháza.
Ungernrevolten bröt ut 1956, men slogs brutalt ner av sovjetiska trupper efter att bland annat premiärministern Imre Nagy verkade för att dra ur Ungern från Warszawapakten och göra landet alliansfritt. Även om Ungernrevolten inte infriade de förväntningar som fanns i stort, ledde det till att Ungern redan under tidigt 1960-tal i jämförelse med övriga länder i den sovjetiska intressesfären kunde avvika från den sovjetiska linjen och i stället bli en mer självständig stat med så småningom betydande ekonomiska reformer och personliga friheter. János Kádár var den ledande politikern. Ungern var en socialistisk enpartistat fram till 1989 då kommunistpartiet avvecklades.

Den ungerska regeringen beslutade 1989 att montera ner järnridån vilket påbörjades i augusti 1989. Denna händelse medverkade senare till att de sovjetstödda regimerna inom östblocket också föll. Den 23 oktober 1989, på minnesdagen av 1956 års revolt, utropades Ungern till republik. Året därpå (1990) hölls det första fria valet i Ungern.

Ungern blev 1999 medlem i Nato och 2004 i Europeiska unionen (EU). Högerpartiet Fidesz har styrt Ungern sedan 2010. Premiärminister Viktor Orbáns regering har genomfört den mest radikala samhällsförändringen i Europa sedan kommunistregimernas fall 1989. Regeringen kritiseras av omvärlden, inhemsk opposition och aktivister för att inskränka demokratiska rättigheter och utöva politisk styrning över statliga institutioner, utbildning och rättsväsende.
 Geografi
miniatyr|Topografisk karta över Ungern.

Större delen av Ungern består av slättland, bland annat det stora området Alföld med inslag av pusta. Under förhistorisk tid var den ungerska slätten täckt av vatten, och kom när vattnet drog sig tillbaka att täckas av flodavlagringar, som i dag tillsammans med ditblåst lössjord ger stora vidder av mycket bördig mark.

Två tredjedelar av Ungerns yta är uppodlad. Främst odlas vete och majs, men det finns också stora odlingar av frukt, sockerbetor och grönsaker. På Bakonyskogens sydsluttningar och i nordvästra delen av landet odlas vin.

Den helt dominerande staden i landet är huvudstaden Budapest, med över två miljoner invånare. Den gamla stadsdelen Buda ligger på Donaus västra strand, och den modernare stadsdelen Pest på dess östra strand. Berömda byggnader är Kröningskyrkan och parlamentsbyggnaden. Staden var besatt av turkarna 1541–1686. Stora skador vållades under andra världskriget och folkresningen 1956.

Andra stora städer är Miskolc, Nyíregyháza, Debrecen, Pécs, Szeged med flera.

Ungerns största sjö är Balaton, som också är centraleuropas största insjö

Ungerns största sjö är Balaton, som också är centraleuropas största insjö.

Ungern
Redaktionens favoriter: Szimpla Kert
Vagabonds reporter Karin Wallén tipsar om barhäng i Budapest.
Redaktionens favoriter: For Sale Pub – Budapests skönaste sunkpub
Sköna sunkpuben i Budapest översvämmas av tusentals lappar som täcker både golv och tak.
Femstjärniga hotell i Budapest – här är stadens lyxigaste boenden
Slå på stort i Budapest och boka in dig på ett femstjärnigt boende. Här är fyra högklassiga hotell i den vackra huvudstaden.
5 weekendstäder för dig med liten reskassa
De bästa kaféerna och mysigaste hotellen i Venedig och Paris gräver stora hål i reskassan. Därför har vi letat rätt på fem lika billiga, som charmiga, europeiska städer.
Lista: 5 sköna sparesor i Europa
Är du i behov av att bara ta det lugnt, bli ompysslad och fyllas av energi? Unna dig en weekend i hälsans tecken på ett skönt spa i bortamiljö.
Budapests dynamiska distrikt
Synagogor och heta barer sida vid sida. Pampiga palats bredvid fattigkvarter. Ungerska huvudstaden Budapests mest intressanta områden just nu hittar man i de dynamiska distrikten nummer 7 och 8 i stadsdelen Pest.
Guide till ridresor i Europa
Att bo på en hästgård är ett utmärkt sätt att se en bit av Europa utanför de upptrampade turiststråken. Vagabond guidar till lockande ridresor i Estland, Nederländerna, Frankrike, Italien och Ungern.
Europas bästa musikfestivaler
Sommaren är här och därmed också musikfestivalerna. Här är sommarens tio bästa!
Budapest – glöm inte paprikan
Budapest har tagit steget ut ur järnridåns skuggor. Torgen är lika fina som förr och kaféerna blomstrar. Ändå är det paprikan alla pratar om. Johan Tell besöker en vacker stad i ett kulturellt vakuum.


Ungern

miniatyr|vänster|Ungerns krona.
thumb|Karta över södra Ungern, Bosnien och Kroatien, från 1664.
thumb|Karta över Ungern, från 1679.
miniatyr|vänster|Kungariket Ungern i Europa.
miniatyr|vänster|Budapest (1875).

Stora delar av Ungern hörde i antiken till den romerska provinsen Pannonien. Senare invandrade germanska stammar, och på 400-talet var landet först centrum i hunnerriket och därefter i avarernas rike, som erövrades av Karl den store 796.

I slutet av 800-talet vandrade magyariska stammar under Árpád västerut från nuvarande Ryssland. Några av dessa stammar bosatte sig på slätten mellan Donau och Tisza. År 1000/1001 skapades en kristen statsbildning av Stefan I, som omfattade nästan hela det område som kallas Donaubäckenet eller Karpaterbäckenet.  Rikets storhetstid inföll på 1300- och 1400-talen. Det framträngande  Osmanska riket besegrade ungrarna i slaget vid Mohács 1526 och  under 1500- och 1600-talen delades Ungern i tre delar:  Kungliga Ungern med kung från österrikiska Habsburg-ätten, furstendömet Transsylvanien och en del som ingick i Osmanska riket.  Osmanerna besegrades 1697 men försök att bilda ett helt självständigt Ungern slogs ner och hela landet fick en Habsburg-kung. En ungersk riksdag verkade under lång tid i ständig konflikt med hovet i Wien.

Den 15 mars 1848 bröt en revolution ut mot Habsburgarna och under 1 1/2 år var Ungern självständigt. Därefter återtog Habsburgarna makten  med hjälp också av ryska styrkor. De tvingades dock så småningom till stora eftergifter och i och med 1867 års Ausgleich ("utjämning") bildades dubbelmonarkin Österrike-Ungern. Ungern fick stor inre självständighet men  makten över utrikes-, försvars- och delar av finanspolitiken låg kvar i Wien.

I första världskriget deltog Österrike-Ungern  och Tyskland gemensamt på den förlorande sidan. I Trianonfördraget (1920) avtvingades Ungern cirka två tredjedelar (71,5 procent) av det historiska Ungern till Rumänien, Tjeckoslovakien, Jugoslavien och Österrike. Efter första världskriget utbröt en kommunistisk revolution under ledning av Béla Kun som ledde till upprättandet av den Ungerska sovjetrepubliken 1919. Sovjetrepubliken krossades dock efter ett halvår när rumänska styrkor intog Budapest i augusti.

Ungern återinförde 1920 monarkin som statsskick men tronen förblev vakant trots att Karl IV ("Karl I" enligt österrikisk räkning) försökte återta tronen i Ungern. Statschef var istället riksföreståndaren Miklós Horthy. Under mellankrigstiden rådde ett flerpartisystem där emellertid socialistiska och kommunistiska partier var förbjudna. Under denna tid rådde en stark revanschistisk anda gällande de förlorade områdena. Förtroendet för västmakterna var lågt och Ungern drogs allt närmare in i samarbete med Tyskland och Italien. Horthy hyste dock ingen sympati för de fascistiska eller nazistiska ideologierna. Han var snarare politiskt starkt konservativ och byggde sin politik på de traditionella maktgrupperna som adeln och kyrkan. I fyra etapper 1938-1941 återfick Ungern stora delar av de förlorade territorierna.

Under andra världskriget deltog Ungern på axelmakternas sida men till Adolf Hitlers förtret vägrade Horthy att deportera de ungerska judarna till Tyskland. Detta och det faktum att Horthy i hemlighet förhandlade med västmakterna fick Hitler att tappa tålamodet och Ungern ockuperades på våren 1944 av tyska trupper. En stor del av de ungerska judarna deporterades därefter och bara en mindre del överlevde. Adolf Eichmann styrde operationerna. Horthy inskred sommaren 1944 för att skydda judarna i Budapest men blev så småningom bortförd i fångenskap till Tyskland (Operation Panzerfaust) där han senare befriades av amerikanska trupper. Hitler tillsatte i stället en marionettregering bestående av medlemmar i det ungerska nazistpartiet Pilkorsarna under ledning av Ferenc Szálasi. Det var under denna tid som Raoul Wallenberg var verksam i Budapest för att skydda och rädda judar.

Efter andra världskriget återgick Ungern till Trianon-fördragets gränser. Den tyska ockupationen ersattes av en sovjetisk. En provisorisk regering tillkom med Zoltán Tildy som premiärminister 1945–1946. Sovjetunionen tog under slutet av kriget 600 000 ungrare som krigsfångar, vilka bortfördes som tvångsarbetare. Av dem återkom 200 000 aldrig till Ungern. Zoltán Tildy hade varit stark motståndare till att Ungern dragits med i andra världskriget, och blev nu vald till Ungerns president 1946 med sitt självständighetsparti som fick 57 procent av de avgivna rösterna. De tilläts dock inte bilda egen majoritetsregering, utan i stället bildades en koalition där även kommunister fanns representerade. Det Ungerska arbetarpartiet (Magyar Dolgozók Pártja) av sovjetisk modell tog snart över makten och med hjälp av justitiemord förbjöds alla andra partier. Mellan 1946 och 1948 genomdrevs en omfattande sovjetisering av landet genom hot och terror och Folkrepubliken Ungern utropades 1949.
miniatyr|Esterháza.
Ungernrevolten bröt ut 1956, men slogs brutalt ner av sovjetiska trupper efter att bland annat premiärministern Imre Nagy verkade för att dra ur Ungern från Warszawapakten och göra landet alliansfritt. Även om Ungernrevolten inte infriade de förväntningar som fanns i stort, ledde det till att Ungern redan under tidigt 1960-tal i jämförelse med övriga länder i den sovjetiska intressesfären kunde avvika från den sovjetiska linjen och i stället bli en mer självständig stat med så småningom betydande ekonomiska reformer och personliga friheter. János Kádár var den ledande politikern. Ungern var en socialistisk enpartistat fram till 1989 då kommunistpartiet avvecklades.

Den ungerska regeringen beslutade 1989 att montera ner järnridån vilket påbörjades i augusti 1989. Denna händelse medverkade senare till att de sovjetstödda regimerna inom östblocket också föll. Den 23 oktober 1989, på minnesdagen av 1956 års revolt, utropades Ungern till republik. Året därpå (1990) hölls det första fria valet i Ungern.


Ungern

miniatyr|vänster|Ungerns krona.
thumb|Karta över södra Ungern, Bosnien och Kroatien, från 1664.
thumb|Karta över Ungern, från 1679.
miniatyr|vänster|Kungariket Ungern i Europa.
miniatyr|vänster|Budapest (1875).

Stora delar av Ungern hörde i antiken till den romerska provinsen Pannonien. Senare invandrade germanska stammar, och på 400-talet var landet först centrum i hunnerriket och därefter i avarernas rike, som erövrades av Karl den store 796.

I slutet av 800-talet vandrade magyariska stammar under Árpád västerut från nuvarande Ryssland. Några av dessa stammar bosatte sig på slätten mellan Donau och Tisza. År 1000/1001 skapades en kristen statsbildning av Stefan I, som omfattade nästan hela det område som kallas Donaubäckenet eller Karpaterbäckenet.  Rikets storhetstid inföll på 1300- och 1400-talen. Det framträngande  Osmanska riket besegrade ungrarna i slaget vid Mohács 1526 och  under 1500- och 1600-talen delades Ungern i tre delar:  Kungliga Ungern med kung från österrikiska Habsburg-ätten, furstendömet Transsylvanien och en del som ingick i Osmanska riket.  Osmanerna besegrades 1697 men försök att bilda ett helt självständigt Ungern slogs ner och hela landet fick en Habsburg-kung. En ungersk riksdag verkade under lång tid i ständig konflikt med hovet i Wien.

Den 15 mars 1848 bröt en revolution ut mot Habsburgarna och under 1 1/2 år var Ungern självständigt. Därefter återtog Habsburgarna makten  med hjälp också av ryska styrkor. De tvingades dock så småningom till stora eftergifter och i och med 1867 års Ausgleich ("utjämning") bildades dubbelmonarkin Österrike-Ungern. Ungern fick stor inre självständighet men  makten över utrikes-, försvars- och delar av finanspolitiken låg kvar i Wien.

I första världskriget deltog Österrike-Ungern  och Tyskland gemensamt på den förlorande sidan. I Trianonfördraget (1920) avtvingades Ungern cirka två tredjedelar (71,5 procent) av det historiska Ungern till Rumänien, Tjeckoslovakien, Jugoslavien och Österrike. Efter första världskriget utbröt en kommunistisk revolution under ledning av Béla Kun som ledde till upprättandet av den Ungerska sovjetrepubliken 1919. Sovjetrepubliken krossades dock efter ett halvår när rumänska styrkor intog Budapest i augusti.

Ungern återinförde 1920 monarkin som statsskick men tronen förblev vakant trots att Karl IV ("Karl I" enligt österrikisk räkning) försökte återta tronen i Ungern. Statschef var istället riksföreståndaren Miklós Horthy. Under mellankrigstiden rådde ett flerpartisystem där emellertid socialistiska och kommunistiska partier var förbjudna. Under denna tid rådde en stark revanschistisk anda gällande de förlorade områdena. Förtroendet för västmakterna var lågt och Ungern drogs allt närmare in i samarbete med Tyskland och Italien. Horthy hyste dock ingen sympati för de fascistiska eller nazistiska ideologierna. Han var snarare politiskt starkt konservativ och byggde sin politik på de traditionella maktgrupperna som adeln och kyrkan. I fyra etapper 1938-1941 återfick Ungern stora delar av de förlorade territorierna.

Under andra världskriget deltog Ungern på axelmakternas sida men till Adolf Hitlers förtret vägrade Horthy att deportera de ungerska judarna till Tyskland. Detta och det faktum att Horthy i hemlighet förhandlade med västmakterna fick Hitler att tappa tålamodet och Ungern ockuperades på våren 1944 av tyska trupper. En stor del av de ungerska judarna deporterades därefter och bara en mindre del överlevde. Adolf Eichmann styrde operationerna. Horthy inskred sommaren 1944 för att skydda judarna i Budapest men blev så småningom bortförd i fångenskap till Tyskland (Operation Panzerfaust) där han senare befriades av amerikanska trupper. Hitler tillsatte i stället en marionettregering bestående av medlemmar i det ungerska nazistpartiet Pilkorsarna under ledning av Ferenc Szálasi. Det var under denna tid som Raoul Wallenberg var verksam i Budapest för att skydda och rädda judar.

Efter andra världskriget återgick Ungern till Trianon-fördragets gränser. Den tyska ockupationen ersattes av en sovjetisk. En provisorisk regering tillkom med Zoltán Tildy som premiärminister 1945–1946. Sovjetunionen tog under slutet av kriget 600 000 ungrare som krigsfångar, vilka bortfördes som tvångsarbetare. Av dem återkom 200 000 aldrig till Ungern. Zoltán Tildy hade varit stark motståndare till att Ungern dragits med i andra världskriget, och blev nu vald till Ungerns president 1946 med sitt självständighetsparti som fick 57 procent av de avgivna rösterna. De tilläts dock inte bilda egen majoritetsregering, utan i stället bildades en koalition där även kommunister fanns representerade. Det Ungerska arbetarpartiet (Magyar Dolgozók Pártja) av sovjetisk modell tog snart över makten och med hjälp av justitiemord förbjöds alla andra partier. Mellan 1946 och 1948 genomdrevs en omfattande sovjetisering av landet genom hot och terror och Folkrepubliken Ungern utropades 1949.
miniatyr|Esterháza.
Ungernrevolten bröt ut 1956, men slogs brutalt ner av sovjetiska trupper efter att bland annat premiärministern Imre Nagy verkade för att dra ur Ungern från Warszawapakten och göra landet alliansfritt. Även om Ungernrevolten inte infriade de förväntningar som fanns i stort, ledde det till att Ungern redan under tidigt 1960-tal i jämförelse med övriga länder i den sovjetiska intressesfären kunde avvika från den sovjetiska linjen och i stället bli en mer självständig stat med så småningom betydande ekonomiska reformer och personliga friheter. János Kádár var den ledande politikern. Ungern var en socialistisk enpartistat fram till 1989 då kommunistpartiet avvecklades.

Den ungerska regeringen beslutade 1989 att montera ner järnridån vilket påbörjades i augusti 1989. Denna händelse medverkade senare till att de sovjetstödda regimerna inom östblocket också föll. Den 23 oktober 1989, på minnesdagen av 1956 års revolt, utropades Ungern till republik. Året därpå (1990) hölls det första fria valet i Ungern.

Ungern blev 1999 medlem i Nato och 2004 i Europeiska unionen (EU). Högerpartiet Fidesz har styrt Ungern sedan 2010. Premiärminister Viktor Orbáns regering har genomfört den mest radikala samhällsförändringen i Europa sedan kommunistregimernas fall 1989. Regeringen kritiseras av omvärlden, inhemsk opposition och aktivister för att inskränka demokratiska rättigheter och utöva politisk styrning över statliga institutioner, utbildning och rättsväsende.
 Geografi
miniatyr|Topografisk karta över Ungern.


Ungern

miniatyr|vänster|Ungerns krona.
thumb|Karta över södra Ungern, Bosnien och Kroatien, från 1664.
thumb|Karta över Ungern, från 1679.
miniatyr|vänster|Kungariket Ungern i Europa.
miniatyr|vänster|Budapest (1875).

Stora delar av Ungern hörde i antiken till den romerska provinsen Pannonien. Senare invandrade germanska stammar, och på 400-talet var landet först centrum i hunnerriket och därefter i avarernas rike, som erövrades av Karl den store 796.

I slutet av 800-talet vandrade magyariska stammar under Árpád västerut från nuvarande Ryssland. Några av dessa stammar bosatte sig på slätten mellan Donau och Tisza. År 1000/1001 skapades en kristen statsbildning av Stefan I, som omfattade nästan hela det område som kallas Donaubäckenet eller Karpaterbäckenet.  Rikets storhetstid inföll på 1300- och 1400-talen. Det framträngande  Osmanska riket besegrade ungrarna i slaget vid Mohács 1526 och  under 1500- och 1600-talen delades Ungern i tre delar:  Kungliga Ungern med kung från österrikiska Habsburg-ätten, furstendömet Transsylvanien och en del som ingick i Osmanska riket.  Osmanerna besegrades 1697 men försök att bilda ett helt självständigt Ungern slogs ner och hela landet fick en Habsburg-kung. En ungersk riksdag verkade under lång tid i ständig konflikt med hovet i Wien.

Den 15 mars 1848 bröt en revolution ut mot Habsburgarna och under 1 1/2 år var Ungern självständigt. Därefter återtog Habsburgarna makten  med hjälp också av ryska styrkor. De tvingades dock så småningom till stora eftergifter och i och med 1867 års Ausgleich ("utjämning") bildades dubbelmonarkin Österrike-Ungern. Ungern fick stor inre självständighet men  makten över utrikes-, försvars- och delar av finanspolitiken låg kvar i Wien.

I första världskriget deltog Österrike-Ungern  och Tyskland gemensamt på den förlorande sidan. I Trianonfördraget (1920) avtvingades Ungern cirka två tredjedelar (71,5 procent) av det historiska Ungern till Rumänien, Tjeckoslovakien, Jugoslavien och Österrike. Efter första världskriget utbröt en kommunistisk revolution under ledning av Béla Kun som ledde till upprättandet av den Ungerska sovjetrepubliken 1919. Sovjetrepubliken krossades dock efter ett halvår när rumänska styrkor intog Budapest i augusti.

Ungern återinförde 1920 monarkin som statsskick men tronen förblev vakant trots att Karl IV ("Karl I" enligt österrikisk räkning) försökte återta tronen i Ungern. Statschef var istället riksföreståndaren Miklós Horthy. Under mellankrigstiden rådde ett flerpartisystem där emellertid socialistiska och kommunistiska partier var förbjudna. Under denna tid rådde en stark revanschistisk anda gällande de förlorade områdena. Förtroendet för västmakterna var lågt och Ungern drogs allt närmare in i samarbete med Tyskland och Italien. Horthy hyste dock ingen sympati för de fascistiska eller nazistiska ideologierna. Han var snarare politiskt starkt konservativ och byggde sin politik på de traditionella maktgrupperna som adeln och kyrkan. I fyra etapper 1938-1941 återfick Ungern stora delar av de förlorade territorierna.

Under andra världskriget deltog Ungern på axelmakternas sida men till Adolf Hitlers förtret vägrade Horthy att deportera de ungerska judarna till Tyskland. Detta och det faktum att Horthy i hemlighet förhandlade med västmakterna fick Hitler att tappa tålamodet och Ungern ockuperades på våren 1944 av tyska trupper. En stor del av de ungerska judarna deporterades därefter och bara en mindre del överlevde. Adolf Eichmann styrde operationerna. Horthy inskred sommaren 1944 för att skydda judarna i Budapest men blev så småningom bortförd i fångenskap till Tyskland (Operation Panzerfaust) där han senare befriades av amerikanska trupper. Hitler tillsatte i stället en marionettregering bestående av medlemmar i det ungerska nazistpartiet Pilkorsarna under ledning av Ferenc Szálasi. Det var under denna tid som Raoul Wallenberg var verksam i Budapest för att skydda och rädda judar.

Efter andra världskriget återgick Ungern till Trianon-fördragets gränser. Den tyska ockupationen ersattes av en sovjetisk. En provisorisk regering tillkom med Zoltán Tildy som premiärminister 1945–1946. Sovjetunionen tog under slutet av kriget 600 000 ungrare som krigsfångar, vilka bortfördes som tvångsarbetare. Av dem återkom 200 000 aldrig till Ungern. Zoltán Tildy hade varit stark motståndare till att Ungern dragits med i andra världskriget, och blev nu vald till Ungerns president 1946 med sitt självständighetsparti som fick 57 procent av de avgivna rösterna. De tilläts dock inte bilda egen majoritetsregering, utan i stället bildades en koalition där även kommunister fanns representerade. Det Ungerska arbetarpartiet (Magyar Dolgozók Pártja) av sovjetisk modell tog snart över makten och med hjälp av justitiemord förbjöds alla andra partier. Mellan 1946 och 1948 genomdrevs en omfattande sovjetisering av landet genom hot och terror och Folkrepubliken Ungern utropades 1949.
miniatyr|Esterháza.
Ungernrevolten bröt ut 1956, men slogs brutalt ner av sovjetiska trupper efter att bland annat premiärministern Imre Nagy verkade för att dra ur Ungern från Warszawapakten och göra landet alliansfritt. Även om Ungernrevolten inte infriade de förväntningar som fanns i stort, ledde det till att Ungern redan under tidigt 1960-tal i jämförelse med övriga länder i den sovjetiska intressesfären kunde avvika från den sovjetiska linjen och i stället bli en mer självständig stat med så småningom betydande ekonomiska reformer och personliga friheter. János Kádár var den ledande politikern. Ungern var en socialistisk enpartistat fram till 1989 då kommunistpartiet avvecklades.

Den ungerska regeringen beslutade 1989 att montera ner järnridån vilket påbörjades i augusti 1989. Denna händelse medverkade senare till att de sovjetstödda regimerna inom östblocket också föll. Den 23 oktober 1989, på minnesdagen av 1956 års revolt, utropades Ungern till republik. Året därpå (1990) hölls det första fria valet i Ungern.

Ungern blev 1999 medlem i Nato och 2004 i Europeiska unionen (EU). Högerpartiet Fidesz har styrt Ungern sedan 2010. Premiärminister Viktor Orbáns regering har genomfört den mest radikala samhällsförändringen i Europa sedan kommunistregimernas fall 1989. Regeringen kritiseras av omvärlden, inhemsk opposition och aktivister för att inskränka demokratiska rättigheter och utöva politisk styrning över statliga institutioner, utbildning och rättsväsende.
 Geografi
miniatyr|Topografisk karta över Ungern.

Större delen av Ungern består av slättland, bland annat det stora området Alföld med inslag av pusta. Under förhistorisk tid var den ungerska slätten täckt av vatten, och kom när vattnet drog sig tillbaka att täckas av flodavlagringar, som i dag tillsammans med ditblåst lössjord ger stora vidder av mycket bördig mark.

Två tredjedelar av Ungerns yta är uppodlad. Främst odlas vete och majs, men det finns också stora odlingar av frukt, sockerbetor och grönsaker. På Bakonyskogens sydsluttningar och i nordvästra delen av landet odlas vin.

Den helt dominerande staden i landet är huvudstaden Budapest, med över två miljoner invånare. Den gamla stadsdelen Buda ligger på Donaus västra strand, och den modernare stadsdelen Pest på dess östra strand. Berömda byggnader är Kröningskyrkan och parlamentsbyggnaden. Staden var besatt av turkarna 1541–1686. Stora skador vållades under andra världskriget och folkresningen 1956.

Andra stora städer är Miskolc, Nyíregyháza, Debrecen, Pécs, Szeged med flera.


Neandertalare

Homo neanderthalensis, vanligen kallad Neandertalare, även Neandertalmänniska, var en förhistorisk människoart i familjen hominider. När arten uppkom är omstritt men den har en kronologisk utbredning från för cirka 300 000 år sedan och den dog ut för mer än 30 000 år sedan. Neandertalare levde i Europa och västra delarna av Asien. Arten är namngiven efter dalen Neandertal i Tyskland, där man år 1856 fann det första fossilet efter en neandertalare. Ibland kategoriseras neandertalare som en underart till människan, Homo sapiens subsp. neanderthalensis.

Neandertalare ansågs under en längre period vara avsevärt primitivare än den moderna människan (Homo sapiens), något som har lett till att benämningen "neandertalare" använts som en nedsättande beteckning på en person som anses rå och dum. I modern tid har detta dock reviderats och neandertalare anses numera stå närmare den moderna människan. Neandertalare var nomader som nyttjade eld och tillverkade avancerade verktyg. De tog hand om åldriga som blivit hjälplösa, begravde sina döda tillsammans med gåvor, tillverkade smycken och bedrev avancerad grottmålning.

Neandertalare var kraftigare byggda än den moderna människan och troligen den kraftigaste människoart som historiskt funnits. Då jakt huvudsakligen utövades med stenspetsspjut, har det föreslagits att deras kraftiga kroppsbyggnad och styrka här var till fördel, när spjut på nära håll stöttes in i bytesdjur.

Av okänd anledning började neandertalarna kraftigt sjunka i antal för cirka 50 000 år sedan och kom att försvinna helt för cirka 30 000 år sedan när den moderna människan homo sapiens vandrade in i Europa från Afrika. Det uppskattas att cirka 10 000 neandertalare fanns kvar i Europa vid denna tidpunkt och det finns tecken på att dessa snabbt assimilerades av homo sapiens och att de även fick gemensam avkomma.. Hur och varför neandertalarna började dö ut är inte känt.

Neandertalmänniskan hade en grövre byggd kropp än den moderna människan, med ett bredare och mera utskjutande revbensparti, varigenom de saknade midja. De var ungefär lika långa som Homo sapiens från samma tid, mellan 152 och 168 cm, och betydligt tyngre.Kappelman, John (1997) 'They might be giants', Nature 387:126-127
Bäckenbenet var bredare och dess nedre del var längre. Neandertalare i västra Europa var robustare än på andra håll. Deras ryggrad var inte lika S-formad (svankig) som Homo sapiens, och deras hals var kortare. Lårbenet var kurvat framåt från höften till knät, knäskålen bred och fästet vid bäckenet utåtriktat. De hade breda fingertoppar, och den yttersta leden på tummen var förhållandevis lång. Stortån var kortare än de andra tårna och mycket bred.s. 23 ff  DNA-tester visar att neandertalarna bar anlag för rött hår och ljus hy; deras rödhåriga anlag saknade en mutation som Homo sapiens har.
miniatyr|left|Skallar av Homo sapiens (till vänster) och neandertalare (till höger).
Neandertalarens skalle var något större än Homo sapiens, vilket också innebär att dess hjärna kan ha varit större. Skallformen skilde sig dock. Högsta punkten låg mitt på hjässan (nutidsmänniskans högsta punkt ligger längst bak). Pannan var bakåtlutande, bakhuvudet utskjutande och längden från panna till bakhuvud större. Å andra sidan var skallen i sidled smalare än kindbenen medan Homo sapiens huvudskål är bredare i sidled än kindbenen. Ansiktet var långt och brett i förhållande till pannan, hakan fallande och ansiktets mittparti var utskjutande: maxillan (överkäken) stack ut längre än pannan och hakan sett i profil. Ansiktet gav därmed ett konvext uttryck. Kindbenen var breda i sidled men kindkotorna var inte särskilt utskjutande framåt, varmed den fördjupning som människor har mellan kindkota och näsa saknas. Neandertalarna hade bred, utstickande näsa och utvuxna ögonbrynsben som var kurvade över ögonen. Bakom de bakre molarerna fanns ett mellanrum. Käkbenet var liksom hos Homo erectus utskjutande. De hade stora, rundade ögonhålor och stora framtänder.s. 9  Tungbenet liknande den moderna människans, men andra fysiska egenheter talar för att de hade ljusare röst.
 Kulturen
thumb|upright=0.8|right|Rekonstruktion av en gammal neandertalman.
Redskapskulturen kännetecknas av bearbetade stenredskap som handyxor, tveeggade redskap och skrapor, huvudsakligen tillhörande Moustérienkulturen. Fynd av kastvapen som kastspjut och pilbågar saknas. Däremot har man hittat jaktspjut som använts som stötvapen. Dessa hade stenspetsar fästa med björksav som värmebehandlats för att bli ett starkt lim. Arkeologiska fynd har gjorts som visar att neandertalarna har tillverkat smycken och därför var kapabla till symboliskt tänkande.

Forskningsdata från flera olika utgrävningar pekar på att kannibalism förekom hos vissa grupper av neandertalare (liksom hos moderna Homo sapiens). Ben från Neandertalare har hittats som behandlats på samma sätt som djurben i samma grottor.Defleur et al (1999) Neanderthal cannibalism at Moula-Guercy, Ardeche, France, Science 286:128-131Mann et al (2005) Carnivore and Neandertal Interactions at the Les Pradelles Site, Charente, Southwest France, Abstracts of the Paleoanthropology Society 2005 Meeting

Det har gjorts fynd som tolkats som att neandertalarna ibland begravde sina anhöriga, men detta har på senare tid ifrågasatts.Gargett, R.~H. (1999). Middle Palaeolithic burial is not a dead issue: the view from Qafzeh, Saint-Cesaire, Kebara, Amud, and Dederiyeh. Journal of Human Evolution 37:27-90 Majoriteten av forskarna är dock överens om att beläggen för begravningar är starka.Skelett begravda hela tyder på medvetna begravningar och det finns flera exempel: Kebara, La Chapelle-aux-Saints, La Ferrassie och Shanidar. Kropparna är hela och har varit skyddade mot rovdjur. I graven Amud 7 hittades i Israel en rödfärgad hjortkäke begravd tillsammans med ett 10 månader gammalt spädbarn. Barngravar är associerade med gravgåvor, artefakter och ben. En nyfödd i La Ferrassie hittades begraven med tre flintskrapor, och ett barn från Dederiyeh-grottan i Syrien med en triangulär flintspets på bröstet. Skelettet från Teshik-Tash 1 från Uzbekistan hade en cirkel av stenbockshorn, och en kalkstenshäll stödde huvudet. Fyndet har dock ifrågasatts på grund av bristfällig dokumentation. Invid ett begravt barn från Kiik-Koba på Krim hade ett flintspån med ristningar lagts. Dessa gravgåvor ger dock inte mycket information om neandertalarnas eventuella religiösa idéer.

Assimilering Sexuella kontakter mellan neandertalarna och moderna människor har ägt rum. Den tidigare diskussionen om "blandade" egenskaper hos fossil som korsningar av modern människa och neandertalareDuarte et al. (1999).


Neandertalare

Neandertalmänniskan hade en grövre byggd kropp än den moderna människan, med ett bredare och mera utskjutande revbensparti, varigenom de saknade midja. De var ungefär lika långa som Homo sapiens från samma tid, mellan 152 och 168 cm, och betydligt tyngre.Kappelman, John (1997) 'They might be giants', Nature 387:126-127
Bäckenbenet var bredare och dess nedre del var längre. Neandertalare i västra Europa var robustare än på andra håll. Deras ryggrad var inte lika S-formad (svankig) som Homo sapiens, och deras hals var kortare. Lårbenet var kurvat framåt från höften till knät, knäskålen bred och fästet vid bäckenet utåtriktat. De hade breda fingertoppar, och den yttersta leden på tummen var förhållandevis lång. Stortån var kortare än de andra tårna och mycket bred.s. 23 ff  DNA-tester visar att neandertalarna bar anlag för rött hår och ljus hy; deras rödhåriga anlag saknade en mutation som Homo sapiens har.
miniatyr|left|Skallar av Homo sapiens (till vänster) och neandertalare (till höger).
Neandertalarens skalle var något större än Homo sapiens, vilket också innebär att dess hjärna kan ha varit större. Skallformen skilde sig dock. Högsta punkten låg mitt på hjässan (nutidsmänniskans högsta punkt ligger längst bak). Pannan var bakåtlutande, bakhuvudet utskjutande och längden från panna till bakhuvud större. Å andra sidan var skallen i sidled smalare än kindbenen medan Homo sapiens huvudskål är bredare i sidled än kindbenen. Ansiktet var långt och brett i förhållande till pannan, hakan fallande och ansiktets mittparti var utskjutande: maxillan (överkäken) stack ut längre än pannan och hakan sett i profil. Ansiktet gav därmed ett konvext uttryck. Kindbenen var breda i sidled men kindkotorna var inte särskilt utskjutande framåt, varmed den fördjupning som människor har mellan kindkota och näsa saknas. Neandertalarna hade bred, utstickande näsa och utvuxna ögonbrynsben som var kurvade över ögonen. Bakom de bakre molarerna fanns ett mellanrum. Käkbenet var liksom hos Homo erectus utskjutande. De hade stora, rundade ögonhålor och stora framtänder.s. 9  Tungbenet liknande den moderna människans, men andra fysiska egenheter talar för att de hade ljusare röst.
 Kulturen
thumb|upright=0.8|right|Rekonstruktion av en gammal neandertalman.
Redskapskulturen kännetecknas av bearbetade stenredskap som handyxor, tveeggade redskap och skrapor, huvudsakligen tillhörande Moustérienkulturen. Fynd av kastvapen som kastspjut och pilbågar saknas. Däremot har man hittat jaktspjut som använts som stötvapen. Dessa hade stenspetsar fästa med björksav som värmebehandlats för att bli ett starkt lim. Arkeologiska fynd har gjorts som visar att neandertalarna har tillverkat smycken och därför var kapabla till symboliskt tänkande.

Forskningsdata från flera olika utgrävningar pekar på att kannibalism förekom hos vissa grupper av neandertalare (liksom hos moderna Homo sapiens). Ben från Neandertalare har hittats som behandlats på samma sätt som djurben i samma grottor.Defleur et al (1999) Neanderthal cannibalism at Moula-Guercy, Ardeche, France, Science 286:128-131Mann et al (2005) Carnivore and Neandertal Interactions at the Les Pradelles Site, Charente, Southwest France, Abstracts of the Paleoanthropology Society 2005 Meeting

Det har gjorts fynd som tolkats som att neandertalarna ibland begravde sina anhöriga, men detta har på senare tid ifrågasatts.Gargett, R.~H. (1999). Middle Palaeolithic burial is not a dead issue: the view from Qafzeh, Saint-Cesaire, Kebara, Amud, and Dederiyeh. Journal of Human Evolution 37:27-90 Majoriteten av forskarna är dock överens om att beläggen för begravningar är starka.Skelett begravda hela tyder på medvetna begravningar och det finns flera exempel: Kebara, La Chapelle-aux-Saints, La Ferrassie och Shanidar. Kropparna är hela och har varit skyddade mot rovdjur.


Neandertalare

Neandertalmänniskan hade en grövre byggd kropp än den moderna människan, med ett bredare och mera utskjutande revbensparti, varigenom de saknade midja. De var ungefär lika långa som Homo sapiens från samma tid, mellan 152 och 168 cm, och betydligt tyngre.Kappelman, John (1997) 'They might be giants', Nature 387:126-127
Bäckenbenet var bredare och dess nedre del var längre. Neandertalare i västra Europa var robustare än på andra håll. Deras ryggrad var inte lika S-formad (svankig) som Homo sapiens, och deras hals var kortare. Lårbenet var kurvat framåt från höften till knät, knäskålen bred och fästet vid bäckenet utåtriktat. De hade breda fingertoppar, och den yttersta leden på tummen var förhållandevis lång. Stortån var kortare än de andra tårna och mycket bred.s. 23 ff  DNA-tester visar att neandertalarna bar anlag för rött hår och ljus hy; deras rödhåriga anlag saknade en mutation som Homo sapiens har.
miniatyr|left|Skallar av Homo sapiens (till vänster) och neandertalare (till höger).
Neandertalarens skalle var något större än Homo sapiens, vilket också innebär att dess hjärna kan ha varit större. Skallformen skilde sig dock. Högsta punkten låg mitt på hjässan (nutidsmänniskans högsta punkt ligger längst bak). Pannan var bakåtlutande, bakhuvudet utskjutande och längden från panna till bakhuvud större. Å andra sidan var skallen i sidled smalare än kindbenen medan Homo sapiens huvudskål är bredare i sidled än kindbenen. Ansiktet var långt och brett i förhållande till pannan, hakan fallande och ansiktets mittparti var utskjutande: maxillan (överkäken) stack ut längre än pannan och hakan sett i profil. Ansiktet gav därmed ett konvext uttryck. Kindbenen var breda i sidled men kindkotorna var inte särskilt utskjutande framåt, varmed den fördjupning som människor har mellan kindkota och näsa saknas. Neandertalarna hade bred, utstickande näsa och utvuxna ögonbrynsben som var kurvade över ögonen. Bakom de bakre molarerna fanns ett mellanrum. Käkbenet var liksom hos Homo erectus utskjutande. De hade stora, rundade ögonhålor och stora framtänder.s. 9  Tungbenet liknande den moderna människans, men andra fysiska egenheter talar för att de hade ljusare röst.
 Kulturen
thumb|upright=0.8|right|Rekonstruktion av en gammal neandertalman.
Redskapskulturen kännetecknas av bearbetade stenredskap som handyxor, tveeggade redskap och skrapor, huvudsakligen tillhörande Moustérienkulturen. Fynd av kastvapen som kastspjut och pilbågar saknas. Däremot har man hittat jaktspjut som använts som stötvapen. Dessa hade stenspetsar fästa med björksav som värmebehandlats för att bli ett starkt lim. Arkeologiska fynd har gjorts som visar att neandertalarna har tillverkat smycken och därför var kapabla till symboliskt tänkande.

Forskningsdata från flera olika utgrävningar pekar på att kannibalism förekom hos vissa grupper av neandertalare (liksom hos moderna Homo sapiens). Ben från Neandertalare har hittats som behandlats på samma sätt som djurben i samma grottor.Defleur et al (1999) Neanderthal cannibalism at Moula-Guercy, Ardeche, France, Science 286:128-131Mann et al (2005) Carnivore and Neandertal Interactions at the Les Pradelles Site, Charente, Southwest France, Abstracts of the Paleoanthropology Society 2005 Meeting

Det har gjorts fynd som tolkats som att neandertalarna ibland begravde sina anhöriga, men detta har på senare tid ifrågasatts.Gargett, R.~H. (1999). Middle Palaeolithic burial is not a dead issue: the view from Qafzeh, Saint-Cesaire, Kebara, Amud, and Dederiyeh. Journal of Human Evolution 37:27-90 Majoriteten av forskarna är dock överens om att beläggen för begravningar är starka.Skelett begravda hela tyder på medvetna begravningar och det finns flera exempel: Kebara, La Chapelle-aux-Saints, La Ferrassie och Shanidar. Kropparna är hela och har varit skyddade mot rovdjur. I graven Amud 7 hittades i Israel en rödfärgad hjortkäke begravd tillsammans med ett 10 månader gammalt spädbarn.


Europeiska unionen

Europeiska unionen (EU) är en fördragsbunden union mellan 27 europeiska stater och ett unikt överstatligt samarbete i världen. Unionen upprättades den 1 november 1993 utifrån Europeiska gemenskaperna. Den bär huvudansvaret för fullföljandet av den europeiska integrationsprocess som påbörjades den 9 maj 1950 genom Schumandeklarationen och som syftade till att bringa ett slut på krigen i Europa.

Unionen omfattar 27 medlemsstater: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike. Med syfte att nå sina gemensamma mål har dessa stater tilldelat vissa befogenheter till unionen och dess sju institutioner: Europaparlamentet, Europeiska rådet, Europeiska unionens råd, Europeiska kommissionen, EU-domstolen, Europeiska centralbanken och Europeiska revisionsrätten.

Unionens övergripande mål är enligt fördraget om Europeiska unionen att främja freden, unionens grundläggande värden (såsom frihet, demokrati och jämlikhet) och folkens välfärd. Unionen har som ambition att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser, en inre marknad med fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital, en ekonomisk och monetär union med en gemensam valuta, och att verka för sina värden runt om i världen, bland annat genom en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Unionen har även inrättat ett unionsmedborgarskap, som är kopplat till vissa grundläggande rättigheter, såsom rätten att röra sig fritt inom unionen.

EU-samarbetet har varit föremål för omfattande diskussioner och utgör en kontroversiell fråga i stora delar av unionen. Kritiker hävdar bland annat att unionen är odemokratisk, byråkratisk och för centraliserad och komplex, medan förespråkarna hävdar att unionen utgör ett viktigt samarbete för att utveckla det ekonomiska och sociala välståndet i Europa samt för att bevara freden sedan andra världskriget.

Europeiska unionen tilldelades 2012 Nobels fredspris med motiveringen ”för att i över 60 år ha bidragit till fred, försoning, demokrati och mänskliga rättigheter i Europa”.

Utöver institutionerna finns det ett flertal organ och byråer med uppgifter som antingen specificeras i fördragen eller i de rättsakter som institutionerna har antagit med fördragen som rättslig grund. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) och Europeiska regionkommittén (ReK) är två rådgivande organ till institutionerna. EESK består av arbetsgivare, fackföreningar, företagare och andra representanter från det civila samhället och syftar till att förankra vissa av unionens beslut. ReK består av nationella politiker som är engagerade på regional och kommunal nivå. Dess uppgift är att ge synpunkter i frågor som rör regionalpolitiken. Förutom EESK och ReK, återfinns även bestämmelser om Europeiska investeringsbanken, Europeiska ombudsmannen, Europeiska åklagarmyndigheten, Eurojust och Europol i fördragen. Även en europeisk datatillsynsman har inrättats inom unionen. Därutöver finns det byråer, som var och en utgör en juridisk person med ansvar för vissa tekniska, vetenskapliga eller administrativa uppgifter. Byråernas verksamheter är decentraliserade i unionen

Filtrera efter
EU:s byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter arbetar för en mer konkurrenskraftig, effektiv och tryggad energimarknad.
- Webbplats
- https://www.acer.europa.eu/
- E-post
- Telefon
- +386 8 205 34 00
- Adress
- Trg republike 3, 1000 Ljubljana, Slovenia
Berecbyrån bidrar till att EU-reglerna för elektronisk kommunikation tillämpas enhetligt i hela EU.
- Webbplats
- http://berec.europa.eu/
- E-post
- Telefon
- +371 6000 7600+371 6000 7602
- Adress
- Z.A. Meierovica Bulvaris 14, Riga, LV-1050, Latvia
Cedefop hjälper EU-institutionerna och olika organisationer att analysera och tillgodose behoven av yrkesutbildning.
- Webbplats
- http://www.cedefop.europa.eu/en
- E-post
- Telefon
- +30 2310 490 111
- Adress
- Europe 123, 57001 Thessaloniki (Pylea), Greece
Cepol anordnar utbildning för poliser och andra som arbetar med brottsbekämpning i EU.
- Webbplats
- https://www.cepol.europa.eu/
- E-post
- Adress
- Budapest, Pf.314, 1903, Hungary
Cert-EU ingriper vid informationssäkerhetsincidenter och it-hot som påverkar datorsystemen i alla EU:s institutioner, byråer och organ.
- Webbplats
- https://cert.europa.eu/cert/plainedition/en/cert_about.html
- E-post
- Telefon
- +32 (0) 2 299 00 05
- Adress
- Rue de la Loi 107, 1000 Bruxelles/Brussel, Belgium
Genomförandeorganet för innovation och nätverk sköter EU:s infrastruktur- och forskningsprogram för transport, energi och telekommunikationer.
- Webbplats
- https://cinea.ec.europa.eu
- E-post
- Telefon
- +32 2 299 11 11
- Adress
- European Commission, W910, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgium
Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO)
- Webbplats
- https://cpvo.europa.eu/en
- E-post
- Telefon
- +33 2 41 25 64 00
- Adress
- 3 boulevard Maréchal Foch, 49101 Angers 02, France
Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa arbetar för att främja konkurrenskraftiga biobaserade industrier i EU.
- Webbplats
- https://www.cbe.europa.eu
- Adress
- White Atrium Building, Avenue de la Toison d'Or/Guldenvlieslaan 56-60, 1060 Bruxelles/Brussel, Belgium
Det gemensamma företaget EuroHPC arbetar med att utveckla ett superdatorekosystem i världsklass i EU.
- Webbplats
- https://eurohpc-ju.europa.eu/
- Telefon
- (+352) 28 12 45 00
- Adress
- Drosbach Building (DRB) - Wing E – 1st floor, 12E rue Guillaume Kroll, 2920 Luxembourg, Luxembourg
Det gemensamma företaget för förnybar vätgas stöder forskning och innovation inom vätgasteknik i Europa.
- Webbplats
- https://www.clean-hydrogen.europa.eu/index_en
- E-post
- Telefon
- +32 2 221 81 48
- Adress
- Avenue de la Toison d’Or 56-60, 1060 Brussels, Belgium
Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 stöder forskningssamarbeten för att utforma tillgängliga, lämpliga och prisvärda medicinska interventioner mot fattigdomsrelaterade smittsamma sjukdomar i afrikanska länder söder om Sahara.
Det gemensamma företaget omsätter forskning och innovation till konkreta fördelar för patienter och samhället och gör EU:s hälso- och sjukvårdsindustri globalt konkurrenskraftig.
- Webbplats
- https://www.ihi.europa.eu/
- E-post
- Telefon
- +32 2 221 81 81
- Adress
- IHI JU, TO 56, 1049 Bruxelles / Brussel, Belgium
Det gemensamma företaget för ren luftfart utvecklar innovativ teknik för att minska flygplanens koldioxidutsläpp och bullernivån.
- Webbplats
- https://www.clean-aviation.eu/
- Telefon
- +32 2 221 81 52
- Adress
- Clean Aviation Joint Undertaking, White Atrium Building TO56, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgium
Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster verkar för en harmonisering av forskning och innovation om 6G med EU-länderna och främjar utbyggnaden av 5G i Europa.
Det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska stärka EU:s strategiska oberoende inom elektroniska komponenter och system.
- Webbplats
- https://www.kdt-ju.europa.eu/
- E-post
- Telefon
- 00 32 2 221 81 02
- Adress
- White Atrium Building, Avenue de la Toison d'Or/Guldenvlieslaan 56-60, 1060 Bruxelles/Brussel, Belgium
EU:s byrå för luftfartssäkerhet arbetar för gemensamma säkerhets- och miljöstandarder för civilflyget i EU.
- Webbplats
- http://easa.europa.eu/
- E-post
- Telefon
- +49 221 8999 000
- Adress
- Konrad-Adenauer-Ufer 3, 50668 D-50668 Köln, Germany
Europeiska bankmyndigheten arbetar med att införa standardregler för reglering och tillsyn av banker i alla EU-länder.
- Webbplats
- http://www.eba.europa.eu/
- E-post
- Telefon
- +33 (0)1 86 52 70 00
- Adress
- Tour Europlaza, 20 Avenue André-Prothin, 92400 Courbevoie, France
Europeiska revisionsrätten ser till att EU-medel redovisas korrekt och anskaffas och används i enlighet med EU:s finansiella regler.
- Webbplats
- https://www.eca.europa.eu/en/Pages/ecadefault.aspx
- Telefon
- +352 4398 1
- Adress
- 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, Luxembourg
Europeiska centralbanken förvaltar euron och genomför EU:s ekonomiska och monetära politik.
- Webbplats
- http://www.ecb.europa.eu/home/html/index.en.html
- Telefon
- +49 69 13 44 0
- Adress
- Sonnemannstrasse 20, 60314 Frankfurt-am-Main, Germany


Europeiska unionen

Utöver institutionerna finns det ett flertal organ och byråer med uppgifter som antingen specificeras i fördragen eller i de rättsakter som institutionerna har antagit med fördragen som rättslig grund. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) och Europeiska regionkommittén (ReK) är två rådgivande organ till institutionerna.


Europeiska unionen

Utöver institutionerna finns det ett flertal organ och byråer med uppgifter som antingen specificeras i fördragen eller i de rättsakter som institutionerna har antagit med fördragen som rättslig grund. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) och Europeiska regionkommittén (ReK) är två rådgivande organ till institutionerna. EESK består av arbetsgivare, fackföreningar, företagare och andra representanter från det civila samhället och syftar till att förankra vissa av unionens beslut. ReK består av nationella politiker som är engagerade på regional och kommunal nivå.


Skellefteå kommun

Skellefteå kommun är en kommun i Västerbottens län i landskapet Västerbotten i Sverige. Centralort är Skellefteå.

Byskeälven börjar i området kring Arvidsjaur och passerar Byske innan den mynnar ut i Byskefjärden i Bottenviken, och Kågeälven är en sju mil lång skogsälv med början i Stavaträsk och mynnar ut i Bottenviken vid Kåge. Slutligen rinner även Åbyälven, som börjar i Arvidsjaur kommun, genom kommunen.


Skellefteå kommun

miniatyr|300px|Åbyälven vid Ålund.

Genom kommunen flyter Skellefteälven, som börjar i källsjön Ikesjaure och fortsätter sedan sydöst genom Hornavan, Uddjaur och Storavan med utlopp i Skellefteå till Bottenviken. I Skellefteå kommun återfinns även Bureälven som har sitt ursprung i Bastuträsk, Norsjö kommun och har sitt utlopp i Bureå mot Bottenviken.


Skellefteå kommun


Skellefteå kommun

Arbetsmarknad
Privat sektor med  av totalt  personer (2009) dominerar när det gäller andel sysselsatta. Detta motsvarar cirka 68 procent av alla sysselsatta.Skellefteå kommun - Näringslivsfakta Näringslivsregister (2012-07-07) Den största arbetsgivaren år 2020 var Skellefteå kommun med  och den största privata arbetsgivaren var Boliden med  anställda samma år. Bland andra större arbetsgivare märks Skellefteå lasarett med  anställda år 2021, IT-företaget Tietoevry och Northvolt

Den största arbetsgivaren år 2020 var Skellefteå kommun med och den största privata arbetsgivaren var Boliden med anställda samma år. Bland andra större arbetsgivare märks Skellefteå lasarett med anställda år 2021, IT-företaget Tietoevry och Northvolt.


Skellefteå kommun

miniatyr|Kommunägda Skellefteå Kraft är det näst största svenska kraftbolaget efter Vattenfall.En betydande andel av Sveriges mineraltillgångar finns i Skelleftefältet. Till största del består fältet av sura vulkaniter som är runt 1,9 miljarder år gamla. Ett stort antal av dessa är komplexa sulfidmalmer som inkluderar zink, koppar och guld.

I kommunen finns det kommunalt ägda bolaget Skellefteå Kraft. År 2019 var Skellefteå kommun den svenska kommun där vindkraften ökade mest. År 2021 kom 89,1 procent av Skellefteå Krafts produktion från förnybara källor. De sista procenten kom från kärnkraft genom delägarskap i kärnkraftsanläggningen Forsmark. Bland annat i Skellefteälven finns flera vattenkraftverk

De sista procenten kom från kärnkraft genom delägarskap i kärnkraftsanläggningen Forsmark. Bland annat i Skellefteälven finns flera vattenkraftverk.

Vattenkraft – en viktig del av framtidens energi
För en effektiv vattenkraftproduktion med så liten negativ miljöpåverkan som möjligt, investerar vi löpande i forskningssamarbeten och insatser för biologisk mångfald.
Från norrländska älvar, till hela Sverige
Cirka två tredjedelar av den elenergi Skellefteå Kraft producerar kommer från vattenkraft. Vår vattenkraft kommer från de mäktiga älvarna i norr. I dag driver vi 17 större och 11 mindre anläggningar, de flesta nära vårt huvudkontor i Skellefteå.
Krångfors
Byggår: 1928, 1948 och 1973
Eleffekt: 65 MW
Normal årsproduktion: 354 GWh
Selsfors
Byggår: 1944 och 1975
Eleffekt: 62 MW
Normal årsproduktion: 240 GWh
Finnfors
Byggår – gamla stationen: 1908
Byggår – nya stationen: G1 1955 och G2 1979
Eleffekt: 42 MW
Normal årsproduktion: 247 GWh
Granfors
Byggår: 1952 och 1965
Eleffekt: 39 MW
Normal årsproduktion: 218 GWh
Rengård
Byggår: 1970
Eleffekt: 35 MW
Normal årsproduktion: 205 GWh
Båtfors
Byggår: 1961 och 1962
Eleffekt: 48,6 MW
Normal årsproduktion: 180 GWh
Grytfors
Byggår: 1968
Eleffekt: 31 MW
Normal årsproduktion: 195 GWh
Rebnis
Byggår: 1974
Eleffekt: 64 MW
Normal årsproduktion: 144 GWh
Bergnäs
Byggår: 1989
Eleffekt: 8 MW
Normal årsproduktion: 31 GWh
Slagnäs
Byggår: 1989
Eleffekt 7 MW
Normal årsproduktion: 30 GWh
Ringsele
Byggår: 1943
Eleffekt:
Normal årsproduktion: 4,5 GWh
Sädva
Byggår: 1985
Eleffekt: 31 MW
Normal årsproduktion: 124 GWh
Sällsjö
Byggår: 1962
Eleffekt: 160 MW
Normal årsproduktion: 346 GWh
Sikfors
Byggår: 1990
Eleffekt: 33 MW
Normal årsproduktion: 139 GWh
Klippen
Byggår: 1994
Eleffekt: 27 MW
Normal årsproduktion: 102 GWh
Agnäs
Byggår: 1950
Eleffekt: 0,85 MW
Normal årsproduktion: 5,1 GWh
Bruksforsen
Byggår: G3 1980, G1 och G2 tidigt 1900-tal
Eleffekt: 0,82 MW
Normal årsproduktion: 3,1 GWh
Bygdsiljum
Byggår: 1986
Eleffekt: 1,37 MW
Normal årsproduktion: 5,1 GWh
Falmarksforsen
Byggår: 1992
Eleffekt: 0,68 MW
Normal årsproduktion: 2,7 GWh
Fredriksforsen
Byggår: G1 tidigt 1900-tal, G2 1976
Eleffekt: 0,87 MW
Normal årsproduktion: 4,2 GWh
Hednäs
Byggår: 1977 och 1995
Eleffekt: 2,2 MW
Normal årsproduktion: 9,3 GWh
Mjödvattsforsen
Byggår: 1992
Eleffekt: 0,6 MW
Normal årsproduktion: 1,7 GWh
Petiknäs
Byggår: 1918 och 1988
Eleffekt: 0,76 MW
Normal årsproduktion: 2,6 GWh
Storforsen
Byggår: 1952 och 2007
Eleffekt: 5 MW
Normal årsproduktion: 19 GWh
Stormyrforsen
Byggår: 1976
Eleffekt: 0,38 MW
Normal årsproduktion: 1,1 GWh
Sågforsen
Byggår: G1 tidigt 1900-tal, G2 1979
Eleffekt: 0,76 MW
Normal årsproduktion: 3,4 GWh
Åman Övre
Byggår: 1950
Eleffekt: 0,45 MW
Normal årsproduktion: 1,9 GWh
Älglund
Byggår: 1985
Eleffekt: 6,5 MW
Normal årsproduktion: 24 GWh
Så fungerar vattenkraften
Vattenkraften är förnybar och en del av ett naturligt kretslopp, där energin utvinns ur vattnet som flödar i våra älvar. Vattenkraften är en energikälla vi kan lagra och styra, vilket är centralt för att bibehålla ett stabilt elsystem. När regn faller och snö smälter under de varma årstiderna, ökar flödena. Då sparar vi vattnet i dammar och magasin, för att sedan kunna släppa på och skapa energi när den behövs som mest under de kalla vintrarna.
Solen är den främsta källan till vattenkraft. När den värmer upp ytvatten i sjöar och hav, dunstar det och bildar moln, som sedan släpper nederbörd i form av snö eller regn på högt belägna platser. På vägen tillbaka ner mot sjöar och hav kommer nederbörden via åar och älvar till vattenmagasin intill kraftverken där vi producerar vår el.
Våra vattenkraftverk utnyttjar alltså fallhöjderna och flödena i våra älvar. Detta kallas lägesenergi och uppstår när vattnet förflyttar sig från en högre (1) nivå till en lägre. För att få större nivåskillnad och bättre kontroll byggs dammar (1) i anslutning till vattenkraftverken.
För att ta till vara på lägesenergin får vattnet passera en turbin (2) i vattenkraftverket. Vattnet strömmar mot ett skovelblad som då roterar och skapar rörelseenergi som omvandlas till elektrisk ström i en generator (3).
Från generatorn går sedan strömmen vidare till en transformator (4) som höjer spänningen och sedan skickar ut strömmen i elnätet.
1. I vattenkraftverkets damm har vattnet sin högsta nivå.
2. Vattnet passerar kraftverkets turbin.
3. Generatorn omvandlar turbinens rotation till elektrisk ström.
4. Transformatorn ökar spänningen på strömmen så att den kan skickas lång väg genom elnätet.
Nyttan med vattenkraft
Vattenkraften är en lagringsbar, klimatvänlig och förnybar energikälla som går att reglera och planera. Det gör den till en av Sveriges viktigaste naturtillgångar. Vattenkraften spelar en viktig roll för att Sverige ska nå målet om en 100 procent förnybar energiproduktion till år 2040.
I takt med att kärnkraften avvecklas kommer vattenkraften att bli ännu viktigare som garant för effektbalans och stabilitet i det svenska energisystemet. Vattenkraften är den mest resurseffektiva metoden och är dessutom 100 procent förnybar. Den har också fördelen att den kan regleras både i stunden och över längre tid beroende på efterfrågan.
I Energiöverenskommelsen från 2016 betonas att vattenkraften ska ska värnas, ha en fortsatt hög produktion och att en utbyggnad ska ske främst genom effektutbyggnad i befintliga verk med moderna miljötillstånd. Det går att öka vattenkraftens effekt med drygt 20 procent utan att bebygga nationalälvarna eller ta nya fallhöjder i anspråk. Ett faktum som kommer att göra stor skillnad i arbetet mot en 100 procent förnybar energiproduktion.
Vattenkraften är förnybar och klimatvänlig men har en negativ påverkan på vattendragets närmiljö. Därför tycker vi på Skellefteå Kraft att det är viktigt att branschen tar ansvar för att lindra de negativa effekterna genom att miljöåtgärder i första hand genomförs där de gör mest nytta samtidigt som man säkerställer fortsatt produktion på andra områden. En nationell prioritering kommer att göras för att säkerställa att områdena med högsta miljövärden och lägst påverkan på tillgången till vattenkraftsel prioriteras först.
Vi på Skellefteå Kraft ställer oss därför bakom den nya lagstiftning som innebär att vattenkraftverken ska få nya miljötillstånd enligt miljöbalken och att branschen ska bidra till flera investeringar för att förbättra vattendragens ekologiska status.
Branschen har också startat en gemensam fond – Vattenkraftens miljöfond. Den har till syfte att skapa en solidarisk finansiering för de miljöåtgärder som drabbar vissa kraftverk hårdare än andra.
Skellefteå kraft har 10 anläggningar under 1,5 MW vilket räknas som småskalig vattenkraft. De står för en liten del av vår totala produktion men fyller en viktig funktion i det sammantagna elsystemet eftersom den är förnybar, stabil och förutsägbar.
En stabil elproduktion kommer att bli ännu viktigare då kärnkraften fasas ut och elsystemet blir 100 procent förnybart. Sol- och vindkraft är energikällor som står för en allt större del av energiproduktionen. Men eftersom det är svårt att förutspå både väder och vind behöver vi vattenkraftens reglerbarhet och förutsägbarhet för att få stabilitet och säkerhet i energiproduktionen.
Här spelar den småskaliga vattenkraften en viktig roll för hela elsystemets pålitlighet.
Eftersom många av de småskaliga kraftstationerna är från tidigt 1900-tal har de dessutom, enligt Riksantikvarieämbetet, höga kulturhistoriska värden.
Vattenkraftens miljöpåverkan
Vattenkraften har många fördelar. Den nyttjar ett naturligt kretslopp, är helt förnybar och har därför liten klimatpåverkan vilket gör den till en viktig energikälla för framtiden. Samtidigt finns miljöutmaningar för en hållbar vattenkraftsproduktion.
Vattenkraften är lagrings- och och reglerbar, vilket möjliggör användningen av andra väderberoende, icke reglerbara, energikällor som vind och solkraft i energisystemet. Samtidigt finns miljöutmaningar för en hållbar vattenkraftsproduktion.
Det handlar framför allt om hur kraftstationer och dammar påverkar miljön och den biologiska mångfalden i och omkring vattendragen. Förändringar i vattennivåer och flöden påverkar livsmiljön för växter och djur i vattnet och strandzonen, och dammar påverkar fiskarnas möjligheter att vandra.
Insatser för att värna biologisk mångfald
I samarbete med branschen, myndigheter, forskare och intresseorganisationer driver vi ett omfattande arbete med åtgärder för att behålla en bra miljö kring våra anläggningar och värna den biologiska mångfalden. Att anlägga och utveckla fiskvägar som gör det lättare för fisken att passera kraftstationerna är ett komplext och viktigt arbete. Genom studier och undersökningar utvecklar vi kunskapen om hur påverkan och konsekvenser faktiskt ser ut, och vilken typ av åtgärder som ger bäst effekt.
Så här jobbar vi för att behålla den naturliga miljön
Tillsammans med branschen driver vi forskningsprojekt där vi studerar miljöeffekter och metoder för att minimera påverkan vid vattenkraft. Några exempel på åtgärder är:
- att installera en ny typ av turbin som är anpassad för att leda fiskyngel på sidan
- att bygga vandringsvägar som gör det möjligt för fiskarna att simma förbi anläggningarna
- att utreda vår faktiska regleringspåverkan (flöden som varierar) och vad som krävs för att minska den
Nationell och internationell lagstiftning ställer också stora miljökrav på oss som vi måste följa vid byggande och drift av en vattenkraftsanläggning.
Vattenkraften regleras av en omfattande miljölagstiftning. Utöver miljöbalken ställer EU:s ramdirektiv för vatten krav på god ekologisk status eller potential i alla vatten. Så kallade Vattendomar anger villkor för varje anläggning och damm, exempelvis vilka vattennivåer ett magasin ska ha, vilket styr hur och när vi får använda vattnet.
Vi utvecklar och underhåller våra anläggningar löpande så att de inte ska orsaka oljeutsläpp. Särskilda riskanalyser har också gjorts för varje vattenkraftanläggning. Skulle ett oljeutsläpp trots allt ske finns vattenkraftproducenter för att så snabbt som möjligt ta reda på utsläppet och minimera skadan. Skellefteå Kraft och övriga energibolag investerar i utrustning och de lokala räddningstjänsterna står för beredskap och specialutbildad personal.
Modellen har utvecklats av oss för Skellefteälven och sedan spridits till andra platser. Utrustning har nu med samma upplägg även köpts in till Piteå älv i samverkan med Piteå räddningstjänst.
Säkra dammar i första rummet
Skellefteå Kraft har ansvar för att underhålla och arbeta med säkerhetsfrågor vid de dammanläggningar som vi äger eller använder för kraftproduktion.
Vårt arbetssätt styrs såväl av egna ambitioner och krav i Miljöbalken som energibranschens riktlinjer för dammsäkerhetsarbete. Vid ett fåtal av våra dammar skulle ett dammhaveri få stora konsekvenser för samhället medan det, vid de flesta anläggningar, skulle ge en lokal och övergående påverkan. Vårt mål är att alla våra dammar ska vara säkra.
Vi har en intern organisation som kontinuerligt jobbar med dammsäkerhet. Underhåll, tillståndskontroll och riskanalyser genomförs löpande och systematiskt. De risker som identifieras hanteras genom ökad övervakning, förändrade rutiner eller genom att de byggs bort. Genom att följa branschens riktlinjer försäkrar vi oss om att vi använder den bästa tekniken och genom att bygga med säkerhetsmarginal står vi väl rustade för framtiden. Vi följer och bidrar till de utvecklingsprojekt som genomförs i branschen för att tillsammans bli bättre.
Vattenkraftens roll i framtidens energisystem
I framtiden, med en ökad andel vind och sol i produktionsmixen bedömer vi att vattenkraften i högre grad behöver finnas för att reglera obalanser och utgöra reservkapacitet när de väderberoende kraftkällorna inte levererar.
Skellefteå Kraft arbetar med att räkna ut hur vattenkraften skulle kunna bidra till ökad kapacitet och betydelse för att vara en viktig reglerresurs för det framtida kraftsystemet.
Läs våra rapporter:
Vattenkraftens framtida bidrag till ökad kapacitet och reglerförmåga (pdf).
Effektutbyggnad av vattenkraft i Sveriges största kraftproducerande älvar (pdf).
Läs mer om vårt påverkansarbete och omvärlden
Vattenkraften är en central del av Sveriges stabila elproduktion idag – och blir ännu viktigare när Sverige elektrifieras och ställer om till fossilfritt. Blickar vi framåt råder det inte så mycket tvivel om att elbehovet kommer öka. Elektrifieringen och fler elintensiva industrier innebär att vårt elbehov sannolikt kommer att fördubblas inom bara 30 år.
Sveriges omställning är grön och ger samtidigt tillväxt och skapar nya jobb – sannolikt tiotusentals nya jobb. Den här omställningen drivs till stor del av den nya gröna industriella revolutionen vi är på väg in i med satsningar som grönt stål, batterifabriker och dess kluster samt omställningen av befintlig industri och hela fordonssektorn.
För att lyckas måste vi kunna leverera den el som alla dessa framväxande industrier behöver. Här tror vi på Skellefteå Kraft att just vattenkraften kan komma att vara en viktig pusselbit i detta.
Vi utvecklar vår vattenkraft
Framtidens elproduktion i vattenkraften ska både anpassas till moderna miljökrav och möjliggöra omställningen till ett elsystem baserat på 100 procent förnybar energi. Därför har åtta vattenkraftföretag, däribland Skellefteå Kraft, tagit initiativet till att bilda en ny miljöfond som ska finansiera nödvändiga miljöåtgärder för omställningen av vattenkraftsverksamheter under en 20-årsperiod. Miljöinsatserna ska gynna såväl fiske och turism som lokal utveckling, och verkar för att både nationella och internationella miljömål uppnås.
Läs mer om miljöfonden.


Skellefteå kommun

miniatyr|Kommunägda Skellefteå Kraft är det näst största svenska kraftbolaget efter Vattenfall.En betydande andel av Sveriges mineraltillgångar finns i Skelleftefältet. Till största del består fältet av sura vulkaniter som är runt 1,9 miljarder år gamla. Ett stort antal av dessa är komplexa sulfidmalmer som inkluderar zink, koppar och guld.


Skellefteå kommun

miniatyr|Kommunägda Skellefteå Kraft är det näst största svenska kraftbolaget efter Vattenfall.En betydande andel av Sveriges mineraltillgångar finns i Skelleftefältet. Till största del består fältet av sura vulkaniter som är runt 1,9 miljarder år gamla. Ett stort antal av dessa är komplexa sulfidmalmer som inkluderar zink, koppar och guld.

I kommunen finns det kommunalt ägda bolaget Skellefteå Kraft. År 2019 var Skellefteå kommun den svenska kommun där vindkraften ökade mest.


Skellefteå kommun

miniatyr|Kommunägda Skellefteå Kraft är det näst största svenska kraftbolaget efter Vattenfall.En betydande andel av Sveriges mineraltillgångar finns i Skelleftefältet. Till största del består fältet av sura vulkaniter som är runt 1,9 miljarder år gamla. Ett stort antal av dessa är komplexa sulfidmalmer som inkluderar zink, koppar och guld.

I kommunen finns det kommunalt ägda bolaget Skellefteå Kraft. År 2019 var Skellefteå kommun den svenska kommun där vindkraften ökade mest. År 2021 kom 89,1 procent av Skellefteå Krafts produktion från förnybara källor.


Skellefteå kommun

alt=|miniatyr|Skellefteå kommuns bussbolag Skelleftebuss AB har bussar som drivs med biogas som produceras i kommunens biogasverk.Trafikverket har fått i uppdrag att bygga Norrbottniabanan som ska sträcka sig från Ytterbyn i södra delen av kommunen genom Skellefteå centrum och norrut mot Piteå, med två regionaltågstationer i Bureå och Byske. Sträckan in till Skellefteå beräknas vara klar efter år 2033.

Skellefteå Airport invigdes år 1961 och är belägen i Falmark. Därifrån går reguljärtrafik till Arlanda samt charterresor utrikes. År 2020 blev flygplatsen fossilfri och ambitionen är att flygplatsen ska bli ett nav för utveckling av elflyg

Därifrån går reguljärtrafik till Arlanda samt charterresor utrikes. År 2020 blev flygplatsen fossilfri och ambitionen är att flygplatsen ska bli ett nav för utveckling av elflyg.

Genom satsningen ska Skellefteå Airport börja kunna ta emot eldrivet flyg. I ett pressmeddelande förklarar vd Robert Lindberg att det lämpar sig bra här.
– Skellefteå har fantastiska förutsättningar för att erbjuda en testmiljö för eldrivet flyg. Vi har en flygplats med tillgängliga ytor och ett fritt luftrum. Sedan har vi Skellefteå Kraft med forskning och utveckling samt produktion av förnybar el.
Northvolt och det europeiska samverkansbolaget EIT InnoEnergy, som har etablerat ett kontor i Skellefteå, bedöms båda kunna bidra med viktiga pusselbitar här.
Northvolts arbete med batteriutveckling och energilagring ska kunna tillämpas när det kommer till effektbehovet som framtidens elflyg kräver. EIT InnoEnergys har ett internationellt kontaktnät och kunskap kring framtidens energisystem.
Det kortsiktiga målet
Ett av målen är att Skellefteå Airport ska kunna börja ta emot elflyg om ett år.
I ett första skede är det testverksamhet som ska bedrivas. Det ska gå att testa start, landning och laddning i en realistisk miljö. Det kan till exempel handla om batteri- och vätgasdrivna flygplan, eller vertikalstartande elfordon för persontransport.
– Den pågående gröna omställningen av transportsektorn är ett prioriterat utvecklingsområde för oss och det skapas många nya möjligheter i takt med att samhället elektrifieras, säger Ann-Christine Schmidt i pressmeddelandet.
Ann-Christine Schmidt är forsknings- och utvecklingsansvarig på Skellefteå Kraft.
– Vi ser fram mot ett nära partnerskap och att dela med oss av vår innovationskraft och kompetens inom förnybar energi som bidrar till flygets hållbara omställning.
Det långsiktiga målet
På längre sikt är målet att få igång kommersiell trafik till orter som befinner sig inom cirka 15-20 mils avstånd, där transportinfrastrukturen på marken är begränsad.
– Snabba och fossilfria flygtransporter till och från Skellefteå skulle kunna bidra med ökad tillgänglighet och därmed tillväxt och utveckling, säger Robert Lindberg.
Skellefteå Airport skriver att arbetet kommer att koordineras av Henrik Littorin, som har arbetat med strategi- och hållbarhetsfrågor vid Swedavia och LFV under många år. Det senaste året har han bland annat ansvarat för Swedavias elflygsarbete.


Skellefteå kommun

alt=|miniatyr|Skellefteå kommuns bussbolag Skelleftebuss AB har bussar som drivs med biogas som produceras i kommunens biogasverk.Trafikverket har fått i uppdrag att bygga Norrbottniabanan som ska sträcka sig från Ytterbyn i södra delen av kommunen genom Skellefteå centrum och norrut mot Piteå, med två regionaltågstationer i Bureå och Byske. Sträckan in till Skellefteå beräknas vara klar efter år 2033.


Skellefteå kommun

alt=|miniatyr|Skellefteå kommuns bussbolag Skelleftebuss AB har bussar som drivs med biogas som produceras i kommunens biogasverk.Trafikverket har fått i uppdrag att bygga Norrbottniabanan som ska sträcka sig från Ytterbyn i södra delen av kommunen genom Skellefteå centrum och norrut mot Piteå, med två regionaltågstationer i Bureå och Byske. Sträckan in till Skellefteå beräknas vara klar efter år 2033.

Skellefteå Airport invigdes år 1961 och är belägen i Falmark.


Skellefteå kommun

I Skellefteå kommun finns tre kommunala gymnasieskolor- Anderstorpsgymnasiet, Baldergymnasiet och Naturbruksgymnasiet. Naturbruksgymnasiet är beläget i Burträsk och har även elevinternat. Det finns också tre privata gymnasieskolor, samtliga belägna i centrala Skellefteå- Guldstadsgymnasiet, Praktiska gymnasiet samt Yrkesgymnasiet.

Det finns tre folkhögskolor. Edelviks folkhögskola finns i Burträsk, Medlefors folkhögskola i västra delen av Skellefteå och Solviks folkhögskola som finns i Frostkåge.

Vid Campus Skellefteå finns utbildning på  universitets- och högskolenivå men också Yh och Vuxenutbildning. Bland annat bedriver  Luleå tekniska universitet, Umeå universitet och Mälardalens universitet utbildning på Campus Skellefteå. I Skellefteå bedrivs forskning bland annat gällande träteknik

Bland annat bedriver Luleå tekniska universitet, Umeå universitet och Mälardalens universitet utbildning på Campus Skellefteå. I Skellefteå bedrivs forskning bland annat gällande träteknik.


Skellefteå kommun

I Skellefteå kommun finns tre kommunala gymnasieskolor- Anderstorpsgymnasiet, Baldergymnasiet och Naturbruksgymnasiet.


Skellefteå kommun

I Skellefteå kommun finns tre kommunala gymnasieskolor- Anderstorpsgymnasiet, Baldergymnasiet och Naturbruksgymnasiet. Naturbruksgymnasiet är beläget i Burträsk och har även elevinternat. Det finns också tre privata gymnasieskolor, samtliga belägna i centrala Skellefteå- Guldstadsgymnasiet, Praktiska gymnasiet samt Yrkesgymnasiet.


Skellefteå kommun

Arkitektur
Skellefteå kommun har en lång tradition av att bygga hus i trä. Under slutet av 1800-talet började byggnaderna att kläs med panel, då det fanns ett stort utbud av hyvlat virke. Det finns ett flertal hus som är byggda i trä som imiterar sten i syfte att husen mer skulle likna de stenbyggnader som fanns i större städer.

År 1994 infördes en lagändring som öppnade upp för att bygga trähus högre än två våningar och efter det har Skellefteå återgått till träbyggnadstraditionen. År 2021 stod ett av världens högsta trähus klart i och med invigningen av Sara kulturhus.

1. Dushan Shuisi Building
Nära 100 meter högt med 24 våningar, byggt av tall och gran i en stil inspirerad av Shui-folkets arkitektur. Byggnaden i sydvästra Kina stod klar 2019 men har kritiserats för sin höga kostnad, 256 miljoner yuan, motsvarande cirka 340 miljoner kronor, i det fattiga området Dushan.
2. Mjøstårnet
Trots att Shuisi-byggnaden i Kina är högre utsågs Mjøstårnet i Norge till världens högsta lastbärande träbyggnad av Guinness rekordbok i mars 2019. Kanske beror det på att ingen har ansökt om att den kinesiska byggnaden ska klassas som ett världsrekord.
Mjøstårnet finns i Brummendal, tio mil norr om Oslo, mäter drygt 85 meter på höjden och rymmer 18 våningar för bostäder. Det var färdigbyggt 2019.
Byggnadens stomme består av limträ, medan korslimmat trä har använts för hiss- och trappschakt. Det enda större element som består av betong är bjälklagen i våningarna 12-18 för att konstruktionen ska stå stadigt i kraftiga vindar.
3. HoHo Wien
Höghuset i Wien mäter 84 meter på höjden och består av 24 våningar som används som kontorslokaler, lägenheter och hotell.
Byggnaden ska bestå av trä till 75 procent och stod klar 2019.
4. Sara Kulturhus
Byggnaden är nära 80 meter högt och har 20 våningar för kulturverksamheter och hotell. Den ligger i centrala Skellefteå och får sitt namn efter författaren Sara Lidman.
Hotellets 20 våningar har byggts av prefabricerade moduler i korslimmat trä. Även de båda hisschakten består av korslimmat trä.
Den lägre delen av byggnaden, som rymmer kulturhuset, består av en prefabricerad trästomme med pelare och balkar av limträ och skjutväggar i korslimmat trä.
Byggnaden är gestaltad av White Arkitekter. Träleverantör och montör var Martinson och Derome var modulleverantör. Byggnaden beställdes av Skellefteå kommun och kostade cirka en miljard kronor.
5. Sapanta Peri Monastery
Kyrkan i Rumänien byggdes i slutet av 1990-talet och 400 kubikmeter ekträ användes. På sin högsta punkt mäter den 78 meter, vilket gör den till världens högsta träkyrka, enligt World Record Academy. Byggnaden stod färdig 2003.
Kommentarer
Välkommen att säga din mening på Ny Teknik.
Principen för våra regler är enkel: visa respekt för de personer vi skriver om och andra läsare som kommenterar artiklarna. Alla kommentarer modereras efter publiceringen av Ny Teknik eller av oss anlitad personal.


Skellefteå kommun

Arkitektur
Skellefteå kommun har en lång tradition av att bygga hus i trä. Under slutet av 1800-talet började byggnaderna att kläs med panel, då det fanns ett stort utbud av hyvlat virke. Det finns ett flertal hus som är byggda i trä som imiterar sten i syfte att husen mer skulle likna de stenbyggnader som fanns i större städer. Men risken för bränder i trähusen, liksom att det år 1924 hittades guld i Boliden, kom att påverka hur arkitekturen i området utvecklades. Skellefteå ville profilera sig som en "guldstad" och under 1930-tal började betong och stål konkurrera med trä och gamla träbyggnader ersattes av putsade funkishus. En saneringsplan antogs och allt fler trähus revs till förmån för byggnader i tegel. Under 1970-talet började invånarna protestera mot att kulturhistoriskt värdefulla byggnader revs och en inventering gjordes.


Skellefteå kommun

Arkitektur
Skellefteå kommun har en lång tradition av att bygga hus i trä. Under slutet av 1800-talet började byggnaderna att kläs med panel, då det fanns ett stort utbud av hyvlat virke. Det finns ett flertal hus som är byggda i trä som imiterar sten i syfte att husen mer skulle likna de stenbyggnader som fanns i större städer. Men risken för bränder i trähusen, liksom att det år 1924 hittades guld i Boliden, kom att påverka hur arkitekturen i området utvecklades. Skellefteå ville profilera sig som en "guldstad" och under 1930-tal började betong och stål konkurrera med trä och gamla träbyggnader ersattes av putsade funkishus. En saneringsplan antogs och allt fler trähus revs till förmån för byggnader i tegel. Under 1970-talet började invånarna protestera mot att kulturhistoriskt värdefulla byggnader revs och en inventering gjordes. Ett antal kulturhistoriska byggnader revs dock ändå under 1970-talet och 1980-talet.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0009.jsonl--Q504069--Före inträdet till Riksdagen-1--sv-0009-1167

Sverigedemokraterna

miniatyr|Jimmie Åkesson valtalar på Stortorget i Ystad 31 augusti 2018.
miniatyr|Jimmie Åkesson inför EU-valet 2014.
Sverigedemokraterna (SD) är ett nationalistiskt, socialkonservativt och högerpopulistiskt politiskt parti i Sverige. På partiets valsedlar anges partibeteckningen Sverigedemokraterna. Partiledare är sedan 2005 Jimmie Åkesson.

Sverigedemokraterna bildades 6 februari 1988 i Stockholm. Bland partiets grundare och tidiga medlemmar fanns flera personer tidigare verksamma i högerextrema och rasistiska partier och organisationer som Framstegspartiet, Sverigepartiet och Bevara Sverige Svenskt (BSS). I partiprogrammet antaget 1989 skriver partiet "Vi tror att en nationellt inriktad politik är lösningen på många av de problem som Sverige har idag."

I slutet av 2011 ändrade partiet sin ideologiska profil genom att i första hand beskriva sig som "ett socialkonservativt parti med en nationalistisk grundsyn" från att tidigare ha beskrivit sig som "ett demokratiskt, nationalistiskt parti". Genomgripande frågor för partiet är enligt detsamma bekämpning av brottslighet och en restriktiv flykting- och invandringspolitik. I den statliga utredningen "Utredningen om ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet" betecknades partiet 2012 som främlingsfientligt och att det även ger uttryck för en etnopluralistisk hållning.

Partiet fick sina första mandat i kommunfullmäktige i valet 1991 och passerade riksdagens fyraprocentsspärr i valet 2010 med resultatet 5,7 procent. I Riksdagsvalet 2014 ökade partiet med 7,16 procentenheter och fick 12,86 procent av rösterna, och i Riksdagsvalet 2018 ökades stödet ytterligare med 4,68 procentenheter och de fick 17,53 procent av rösterna. Sverigedemokraterna är därmed Sveriges tredje största riksdagsparti. Övriga riksdagspartier vägrade konsekvent att samarbeta med Sverigedemokraterna fram till 2019 då Moderaterna och Kristdemokraterna öppnade för politiskt samarbete.Magnusson, Örjan (2014-09-15): "Ideologiska skillnader stoppar SD-samarbete". svt.se. Läst 3 december 2015. (2019-12-05): "Moderaterna vill samarbeta med Sverigedemokraterna om politik". sverigesradio.se. Läst 23 februari 2021.Skagerström Lindau, Amanda (2019-12-09): "Ebba Busch Thor (KD): ”Beredda att förhandla med SD i alla frågor”". svt.se. Läst 23 februari 2021.Sohl Stjernberg, Max (2020-12-28): "Starkare samarbete mellan Sd, KD och M". expressen.se. Läst 23 februari 2021. Även Liberalerna öppnade för samarbete i mars 2021.Svensson, Olof (2021-03-28): "Sabunis linje vinner – L öppnar för samarbete med SD". aftonbladet.se. Läst 28 mars 2021. Sverigedemokraterna står som ett eget parti utanför blockpolitiken och andra koalitioner på riks- och lokalnivå.Jernberg, Peter (2014-11-26): "Alliansen ger SD poster i nya regionen". sverigesradio.se. Läst 3 december 2015.

Sverigedemokraterna har sitt starkaste stöd till övervägande del i traditionellt socialdemokratiskt styrda kommuner, koncentrerade till Sydsverige (framför allt Skåne). Svagast stöd har partiet i Västerbotten, trots socialdemokratiskt styrda kommuner.

I Europaparlamentsvalet 2014 ökade Sverigedemokraterna med 6,6 procentenheter till 9,7 procent av väljarnas röster. Efter valet anslöt sig partiets två Europaparlamentariker till EU-parlamentsgruppen Gruppen Frihet och direktdemokrati i Europa (EFDD). Partiet motsätter sig överstatlighet, och vill att EU-samarbetet ska präglas av frivillighet och mer decentraliserat beslutsfattande. I början av juli 2018 lämnade ledamöterna från Sverigedemokraterna gruppen för att istället ansluta sig till Gruppen Europeiska konservativa och reformister (ECR-gruppen).

Partiet är också en nomineringsgrupp i Svenska kyrkan.

Sverigedemokraterna bildades den 6 februari 1988 på ett extrainsatt årsmöte för Sverigepartiet i Stockholm. Närvarande på detta grundande möte var Leif Zeilon (Ericsson), Sven Davidsson, Jerker Magnusson, Ulf Ranshede, Johan Rinderheim, Johnny Bergh, och Lars Ljung. Partiets grundare och tidiga förgrundsgestalter utgjordes till viss del av personer tidigare verksamma i nationalistiska och rasistiska partier och organisationer som Nysvenska rörelsen,SD-Bulletinen 07/1989 Widfeldt, Anders. 2015. Extreme Right Parties in Scandinavia. New York: Routledge, s. 182. Framstegspartiet,Jens Rydgren, Från Le Pen till Pim Fortuyn. Sidnummer 215. Liber, 2004.  Sverigepartiet och Bevara Sverige Svenskt, däribland en av grundarna till SD Malmö, SS-veteranen Gustaf Ekström.Dagens ETC: Nazisterna som skapade Sverigedemokraterna. Läst: 7 juni 2017.Sundsvalls tidning 17 februari 2016: Här är en av landets mest övertygade nazister begravd , läst 7 juni 2017Expo: Researchpaket Sverigedemokraterna Partiets förste ordförande, Anders Klarström, var tidigare aktiv i det nazistiska Nordiska rikspartiet, vilket han tagit avstånd ifrån. I partiets första styrelse ingick även Bevara Sverige Svenskts förste ordförande Sven Davidson samt andra från en rad fascistiska och nazistiska organisationer. Partiet kännetecknades inledningsvis av högerextremism och aktivism, och i partiorganet Sverige-Kuriren marknadsfördes böcker av anti-semitiska författare som Jüri Lina,Sverige-Kuriren nr:01 Sverige-Kuriren nr:02  Ivor Benson och Douglas Reed, samt fascistiska politiker som John Tyndall.Sverige-Kuriren nr:07,08  Sverigedemokraterna fortsatte att använda parollen "Bevara Sverige Svenskt" fram till slutet av 1990-talet.Widfeldt, Anders (2015) Extreme Right Parties in Scandinavia. New York: Routledge, s. 181.

Valåret 1991 fick partiet sina första kommunala mandat i Dals Ed och Höör.

När vänsterpartiets ledare Gudrun Schyman förstamajtalade i Kungsträdgården 1993 fanns nynazisten Robert Vesterlund, ordförande för Sverigedemokratisk Ungdom och en tidigare SD-styrelseledamot i publiken beväpnade med en handgranat. En av partiets grundare, Leif Ericsson, lämnade partiet 1994 för att senare bilda Hembygdspartiet.Falköpings Tidning, 21 oktober 1995, sidan 9. Valet samma år resulterade i stora skulder och många aktiva medlemmar lämnade politiken. Mikael Jansson, som tidigare varit verksam i Centerpartiet, tog över partiledarskapet och började städa upp i partiet. Sverigedemokraterna förbjöd 1996 bomberjackor och uniformsliknande klädsel vid sina möten.Teitelbaum 2013, sid 85–86

I Europaparlamentsvalet 1999 blev Sverigedemokraterna för första gången i ett val i Sverige det största av partierna utanför riksdagen med 0,33 procent av rösterna. Sverigedemokraterna erhöll i kyrkovalet 2001 två mandat på riksnivå i kyrkomötet och ett mandat i vardera Lunds och Stockholms stiftsfullmäktige. Med anledning av kyrkovalet startades också ett nytt förbund, Fädernas kyrka. Samma år (2001) uteslöt partiledningen flera företrädare ur partiet, vilka då bildade Nationaldemokraterna.

År 2005 valdes Jimmie Åkesson till partiledare för Sverigedemokraterna efter inre stridigheter. Ett år senare bytte Sverigedemokraterna partisymbol. 1990 hade SD via medlemsomröstning valt blomman Förgätmigej som kort därpå ersattes med en hand hållande en fackla i svenska flaggans färger, en symbol som ibland jämförts med brittiska National Fronts tidigare logga. Istället för facklan antog man en blåsippa, vilket ledde till anklagelser om varumärkesintrång från småpartiet Högerpartiet de konservativa. Jimmie Åkesson förklarade bytet av symbol med att partiet genomgått så djupgående förändringar att partiet inte var detsamma som för 10–15 år sedan och att detta måste visas i yttre symboler.

I riksdagsvalet 2006 fick Sverigedemokraterna 2,93 procent av rösterna vilket var en ökning mot valet 2002 (1,44 procent), men under riksdagens fyraprocentsspärr. I Europaparlamentsvalet 2009 fick Sverigedemokraterna 3,27 procent av rösterna vilket inte räckte till något mandat. I kyrkovalet samma år utökade partiet sina mandat från fyra till sju. Partiet hade 4 094 medlemmar den 31 december 2009

I kyrkovalet samma år utökade partiet sina mandat från fyra till sju. Partiet hade 4 094 medlemmar den 31 december 2009.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0009.jsonl--Q504069--Före inträdet till Riksdagen-1--sv-0009-1168

Sverigedemokraterna

Sverigedemokraterna bildades den 6 februari 1988 på ett extrainsatt årsmöte för Sverigepartiet i Stockholm. Närvarande på detta grundande möte var Leif Zeilon (Ericsson), Sven Davidsson, Jerker Magnusson, Ulf Ranshede, Johan Rinderheim, Johnny Bergh, och Lars Ljung. Partiets grundare och tidiga förgrundsgestalter utgjordes till viss del av personer tidigare verksamma i nationalistiska och rasistiska partier och organisationer som Nysvenska rörelsen,SD-Bulletinen 07/1989 Widfeldt, Anders. 2015. Extreme Right Parties in Scandinavia.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0009.jsonl--Q504069--Före inträdet till Riksdagen-1--sv-0009-1169

Sverigedemokraterna


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0009.jsonl--Q504069--Före inträdet till Riksdagen-1--sv-0009-1170

Sverigedemokraterna

Sverigedemokraterna bildades den 6 februari 1988 på ett extrainsatt årsmöte för Sverigepartiet i Stockholm. Närvarande på detta grundande möte var Leif Zeilon (Ericsson), Sven Davidsson, Jerker Magnusson, Ulf Ranshede, Johan Rinderheim, Johnny Bergh, och Lars Ljung. Partiets grundare och tidiga förgrundsgestalter utgjordes till viss del av personer tidigare verksamma i nationalistiska och rasistiska partier och organisationer som Nysvenska rörelsen,SD-Bulletinen 07/1989 Widfeldt, Anders. 2015. Extreme Right Parties in Scandinavia. New York: Routledge, s. 182. Framstegspartiet,Jens Rydgren, Från Le Pen till Pim Fortuyn. Sidnummer 215. Liber, 2004.  Sverigepartiet och Bevara Sverige Svenskt, däribland en av grundarna till SD Malmö, SS-veteranen Gustaf Ekström.Dagens ETC: Nazisterna som skapade Sverigedemokraterna. Läst: 7 juni 2017.Sundsvalls tidning 17 februari 2016: Här är en av landets mest övertygade nazister begravd , läst 7 juni 2017Expo: Researchpaket Sverigedemokraterna Partiets förste ordförande, Anders Klarström, var tidigare aktiv i det nazistiska Nordiska rikspartiet, vilket han tagit avstånd ifrån. I partiets första styrelse ingick även Bevara Sverige Svenskts förste ordförande Sven Davidson samt andra från en rad fascistiska och nazistiska organisationer. Partiet kännetecknades inledningsvis av högerextremism och aktivism, och i partiorganet Sverige-Kuriren marknadsfördes böcker av anti-semitiska författare som Jüri Lina,Sverige-Kuriren nr:01 Sverige-Kuriren nr:02  Ivor Benson och Douglas Reed, samt fascistiska politiker som John Tyndall.Sverige-Kuriren nr:07,08  Sverigedemokraterna fortsatte att använda parollen "Bevara Sverige Svenskt" fram till slutet av 1990-talet.Widfeldt, Anders (2015) Extreme Right Parties in Scandinavia. New York: Routledge, s. 181.

Valåret 1991 fick partiet sina första kommunala mandat i Dals Ed och Höör.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0009.jsonl--Q504069--Före inträdet till Riksdagen-1--sv-0009-1172

Sverigedemokraterna

Sverigedemokraterna bildades den 6 februari 1988 på ett extrainsatt årsmöte för Sverigepartiet i Stockholm. Närvarande på detta grundande möte var Leif Zeilon (Ericsson), Sven Davidsson, Jerker Magnusson, Ulf Ranshede, Johan Rinderheim, Johnny Bergh, och Lars Ljung. Partiets grundare och tidiga förgrundsgestalter utgjordes till viss del av personer tidigare verksamma i nationalistiska och rasistiska partier och organisationer som Nysvenska rörelsen,SD-Bulletinen 07/1989 Widfeldt, Anders. 2015. Extreme Right Parties in Scandinavia. New York: Routledge, s. 182. Framstegspartiet,Jens Rydgren, Från Le Pen till Pim Fortuyn. Sidnummer 215. Liber, 2004.  Sverigepartiet och Bevara Sverige Svenskt, däribland en av grundarna till SD Malmö, SS-veteranen Gustaf Ekström.Dagens ETC: Nazisterna som skapade Sverigedemokraterna. Läst: 7 juni 2017.Sundsvalls tidning 17 februari 2016: Här är en av landets mest övertygade nazister begravd , läst 7 juni 2017Expo: Researchpaket Sverigedemokraterna Partiets förste ordförande, Anders Klarström, var tidigare aktiv i det nazistiska Nordiska rikspartiet, vilket han tagit avstånd ifrån. I partiets första styrelse ingick även Bevara Sverige Svenskts förste ordförande Sven Davidson samt andra från en rad fascistiska och nazistiska organisationer. Partiet kännetecknades inledningsvis av högerextremism och aktivism, och i partiorganet Sverige-Kuriren marknadsfördes böcker av anti-semitiska författare som Jüri Lina,Sverige-Kuriren nr:01 Sverige-Kuriren nr:02  Ivor Benson och Douglas Reed, samt fascistiska politiker som John Tyndall.Sverige-Kuriren nr:07,08  Sverigedemokraterna fortsatte att använda parollen "Bevara Sverige Svenskt" fram till slutet av 1990-talet.Widfeldt, Anders (2015) Extreme Right Parties in Scandinavia. New York: Routledge, s. 181.

Valåret 1991 fick partiet sina första kommunala mandat i Dals Ed och Höör.

När vänsterpartiets ledare Gudrun Schyman förstamajtalade i Kungsträdgården 1993 fanns nynazisten Robert Vesterlund, ordförande för Sverigedemokratisk Ungdom och en tidigare SD-styrelseledamot i publiken beväpnade med en handgranat. En av partiets grundare, Leif Ericsson, lämnade partiet 1994 för att senare bilda Hembygdspartiet.Falköpings Tidning, 21 oktober 1995, sidan 9. Valet samma år resulterade i stora skulder och många aktiva medlemmar lämnade politiken. Mikael Jansson, som tidigare varit verksam i Centerpartiet, tog över partiledarskapet och började städa upp i partiet. Sverigedemokraterna förbjöd 1996 bomberjackor och uniformsliknande klädsel vid sina möten.Teitelbaum 2013, sid 85–86

I Europaparlamentsvalet 1999 blev Sverigedemokraterna för första gången i ett val i Sverige det största av partierna utanför riksdagen med 0,33 procent av rösterna. Sverigedemokraterna erhöll i kyrkovalet 2001 två mandat på riksnivå i kyrkomötet och ett mandat i vardera Lunds och Stockholms stiftsfullmäktige. Med anledning av kyrkovalet startades också ett nytt förbund, Fädernas kyrka. Samma år (2001) uteslöt partiledningen flera företrädare ur partiet, vilka då bildade Nationaldemokraterna.

År 2005 valdes Jimmie Åkesson till partiledare för Sverigedemokraterna efter inre stridigheter. Ett år senare bytte Sverigedemokraterna partisymbol.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0009.jsonl--Q504069--Före inträdet till Riksdagen-1--sv-0009-1173

Sverigedemokraterna

Sverigedemokraterna bildades den 6 februari 1988 på ett extrainsatt årsmöte för Sverigepartiet i Stockholm. Närvarande på detta grundande möte var Leif Zeilon (Ericsson), Sven Davidsson, Jerker Magnusson, Ulf Ranshede, Johan Rinderheim, Johnny Bergh, och Lars Ljung. Partiets grundare och tidiga förgrundsgestalter utgjordes till viss del av personer tidigare verksamma i nationalistiska och rasistiska partier och organisationer som Nysvenska rörelsen,SD-Bulletinen 07/1989 Widfeldt, Anders. 2015. Extreme Right Parties in Scandinavia. New York: Routledge, s. 182. Framstegspartiet,Jens Rydgren, Från Le Pen till Pim Fortuyn. Sidnummer 215. Liber, 2004.  Sverigepartiet och Bevara Sverige Svenskt, däribland en av grundarna till SD Malmö, SS-veteranen Gustaf Ekström.Dagens ETC: Nazisterna som skapade Sverigedemokraterna. Läst: 7 juni 2017.Sundsvalls tidning 17 februari 2016: Här är en av landets mest övertygade nazister begravd , läst 7 juni 2017Expo: Researchpaket Sverigedemokraterna Partiets förste ordförande, Anders Klarström, var tidigare aktiv i det nazistiska Nordiska rikspartiet, vilket han tagit avstånd ifrån. I partiets första styrelse ingick även Bevara Sverige Svenskts förste ordförande Sven Davidson samt andra från en rad fascistiska och nazistiska organisationer. Partiet kännetecknades inledningsvis av högerextremism och aktivism, och i partiorganet Sverige-Kuriren marknadsfördes böcker av anti-semitiska författare som Jüri Lina,Sverige-Kuriren nr:01 Sverige-Kuriren nr:02  Ivor Benson och Douglas Reed, samt fascistiska politiker som John Tyndall.Sverige-Kuriren nr:07,08  Sverigedemokraterna fortsatte att använda parollen "Bevara Sverige Svenskt" fram till slutet av 1990-talet.Widfeldt, Anders (2015) Extreme Right Parties in Scandinavia. New York: Routledge, s. 181.

Valåret 1991 fick partiet sina första kommunala mandat i Dals Ed och Höör.

När vänsterpartiets ledare Gudrun Schyman förstamajtalade i Kungsträdgården 1993 fanns nynazisten Robert Vesterlund, ordförande för Sverigedemokratisk Ungdom och en tidigare SD-styrelseledamot i publiken beväpnade med en handgranat. En av partiets grundare, Leif Ericsson, lämnade partiet 1994 för att senare bilda Hembygdspartiet.Falköpings Tidning, 21 oktober 1995, sidan 9. Valet samma år resulterade i stora skulder och många aktiva medlemmar lämnade politiken. Mikael Jansson, som tidigare varit verksam i Centerpartiet, tog över partiledarskapet och började städa upp i partiet. Sverigedemokraterna förbjöd 1996 bomberjackor och uniformsliknande klädsel vid sina möten.Teitelbaum 2013, sid 85–86

I Europaparlamentsvalet 1999 blev Sverigedemokraterna för första gången i ett val i Sverige det största av partierna utanför riksdagen med 0,33 procent av rösterna. Sverigedemokraterna erhöll i kyrkovalet 2001 två mandat på riksnivå i kyrkomötet och ett mandat i vardera Lunds och Stockholms stiftsfullmäktige. Med anledning av kyrkovalet startades också ett nytt förbund, Fädernas kyrka. Samma år (2001) uteslöt partiledningen flera företrädare ur partiet, vilka då bildade Nationaldemokraterna.

År 2005 valdes Jimmie Åkesson till partiledare för Sverigedemokraterna efter inre stridigheter. Ett år senare bytte Sverigedemokraterna partisymbol. 1990 hade SD via medlemsomröstning valt blomman Förgätmigej som kort därpå ersattes med en hand hållande en fackla i svenska flaggans färger, en symbol som ibland jämförts med brittiska National Fronts tidigare logga.