Facebook

Ett par fall har uppmärksammats i media där Facebook har censurerat innehåll. Den danske performancekonstnären Uwe Max Jensen hade lagt upp en bild av Anders Zorns målning Flickan på loftet på sin Facebooksida. Facebook menade att bilden stred mot företagets bildpolicy, tog bort den och blockerade Jensen från att ladda upp fler bilder.TT Spektra. "Zorn censureras på Facebook", DN, 23 mars 2011. Läst den 27 mars 2011.

En mans konto blockerades efter att mannen använt oljemålningen Världens ursprung från 1866 av Gustave Courbet som sin profilbild."Facebook account suspended over nude Courbet painting as profile picture", The Telegraph, 13 april 2011. Läst den 20 april 2011.

Bloggaren Micke Kazarnowicz fick sitt personliga konto fryst på grund av en bild av två nakna män som lagts upp på den officiella Facebook-sidan för klädmärket Björn Borg. Bilden, som är tagen av danske Jacob Mohr Hansen, utgör enligt Kazarnowicz en del av en kampanj "Swedish Exports" för Björn Borgs underkläder. För att åter få tillgång till sitt konto var Kazarnowicz tvungen att lova att inte ladda upp pornografiskt innehåll.

En bild på två män som kysser varandra togs bort från sidan, men Facebook menade i efterhand att det var ett misstag."Facebook Deletes Gay Kiss Pic", The Advocate, 18 April 2011. Läst den 20 april 2011.

En PR-bild för filmen Attenberg där två kvinnors tungor möts förbjöds"Kyssande tjejer tas bort från Facebook", Dagens Nyheter, 6 maj 2011. Läst den 8 maj 2011." Facebook censurerar kyss - igen", Kulturnyheterna, SVT, 5 maj 2011. Läst den 23 augusti 2011. och i augusti 2011 rapporterades att en satirteckning i danska dagstidningen Politiken av Dansk Folkepartis ledartrio utan kläder plockades bort." Naken satir blev för mycket för Facebook", Kulturnyheterna, SVT, 22 augusti 2011. Läst den 23 augusti 2011.

Redaktören för tidningen Mobil Business fick sitt konto avstängt efter att ha lagt upp en bild på sin dotter.Nanok Bie. "Lade upp bild på dotter - blev avstängd från Facebook ", SVT:s webbplats, 29 augusti 2011. Läst den 4 september 2011.

Den tunisiska bloggaren Lina Ben Mhenni kritiserade Facebook för att under Tunisiska revolutionen 2010–2011 ha censurerat inlägg och lämnat ut uppgifter om sina användare."Kulturnyheterna 12 mars 2012", SVT. Sett den 12 mars 2012.

Facebook har anklagats för att vara för flathet mot våldsamt och olämpligt innehåll. Facebook ska fördubbla sin personalstyrka för att snabbare kunna ta bort våldsamt innehåll.

Inför en utställning 2015 av Anders Zorns fotografier hade Fotografiska lagt ut bilder på sitt Facebookkonto, vilka raderades.Anders Martinsson. "Facebook stoppar Zorn-bilder ", Göteborgs-Posten, 3 juni 2015. Läst den 10 juli 2015


Facebook

Facebook är ett socialt medium eller en social nätverkstjänst som skapades i februari 2004 och numera drivs och ägs av Meta Platforms, som också äger bland annat Instagram och Whatsapp. I juni 2017 hade Facebook mer än 2 miljarder aktiva användare per månad. Användarna kan skapa en personlig profil, lägga till andra användare som ”vänner” och utbyta meddelanden, samt få automatiska meddelanden när någon laddar upp meddelanden eller media på deras profil. Dessutom kan användare ansluta sig till intressegrupper, som exempelvis arbetsplats, skola eller universitet. Facebook har fått sitt namn efter de fotokataloger som i USA delas ut till studenter av universitetens administration, vars syfte är att hjälpa studenterna att lära känna varandra bättre.

Facebook grundades 2004 av Mark Zuckerberg och hans college-rumskamrater Eduardo Saverin, Dustin Moskovitz och Chris Hughes. Till en början begränsades registreringen på webbplatsen till endast Harvardstudenter, men utökades senare till några andra universitet och öppnades successivt för studenter vid övriga universitet i USA och Kanada, high school-studenter, och slutligen för allmänheten först i USA och senare i resten av världen.

År 2012 köpte Facebooks ägarföretag, då Facebook Inc., Instagram. År 2014 köpte Facebook Inc. även meddelandeapplikationen WhatsApp för 19 miljarder dollar, vilket motsvarar drygt 137 miljarder svenska kronor.

Facebook blev tillgängligt för användare i Sverige den 26 september 2006.

Vardagligt kan Facebook även kallas Fejan eller FB.

Ett par fall har uppmärksammats i media där Facebook har censurerat innehåll. Den danske performancekonstnären Uwe Max Jensen hade lagt upp en bild av Anders Zorns målning Flickan på loftet på sin Facebooksida. Facebook menade att bilden stred mot företagets bildpolicy, tog bort den och blockerade Jensen från att ladda upp fler bilder.TT Spektra. "Zorn censureras på Facebook", DN, 23 mars 2011. Läst den 27 mars 2011.

En mans konto blockerades efter att mannen använt oljemålningen Världens ursprung från 1866 av Gustave Courbet som sin profilbild."Facebook account suspended over nude Courbet painting as profile picture", The Telegraph, 13 april 2011. Läst den 20 april 2011.

Bloggaren Micke Kazarnowicz fick sitt personliga konto fryst på grund av en bild av två nakna män som lagts upp på den officiella Facebook-sidan för klädmärket Björn Borg. Bilden, som är tagen av danske Jacob Mohr Hansen, utgör enligt Kazarnowicz en del av en kampanj "Swedish Exports" för Björn Borgs underkläder. För att åter få tillgång till sitt konto var Kazarnowicz tvungen att lova att inte ladda upp pornografiskt innehåll.

En bild på två män som kysser varandra togs bort från sidan, men Facebook menade i efterhand att det var ett misstag."Facebook Deletes Gay Kiss Pic", The Advocate, 18 April 2011. Läst den 20 april 2011.

En PR-bild för filmen Attenberg där två kvinnors tungor möts förbjöds"Kyssande tjejer tas bort från Facebook", Dagens Nyheter, 6 maj 2011. Läst den 8 maj 2011."


Facebook

Ett par fall har uppmärksammats i media där Facebook har censurerat innehåll. Den danske performancekonstnären Uwe Max Jensen hade lagt upp en bild av Anders Zorns målning Flickan på loftet på sin Facebooksida. Facebook menade att bilden stred mot företagets bildpolicy, tog bort den och blockerade Jensen från att ladda upp fler bilder.TT Spektra. "Zorn censureras på Facebook", DN, 23 mars 2011. Läst den 27 mars 2011.

En mans konto blockerades efter att mannen använt oljemålningen Världens ursprung från 1866 av Gustave Courbet som sin profilbild."Facebook account suspended over nude Courbet painting as profile picture", The Telegraph, 13 april 2011. Läst den 20 april 2011.

Bloggaren Micke Kazarnowicz fick sitt personliga konto fryst på grund av en bild av två nakna män som lagts upp på den officiella Facebook-sidan för klädmärket Björn Borg. Bilden, som är tagen av danske Jacob Mohr Hansen, utgör enligt Kazarnowicz en del av en kampanj "Swedish Exports" för Björn Borgs underkläder. För att åter få tillgång till sitt konto var Kazarnowicz tvungen att lova att inte ladda upp pornografiskt innehåll.

En bild på två män som kysser varandra togs bort från sidan, men Facebook menade i efterhand att det var ett misstag."Facebook Deletes Gay Kiss Pic", The Advocate, 18 April 2011. Läst den 20 april 2011.

En PR-bild för filmen Attenberg där två kvinnors tungor möts förbjöds"Kyssande tjejer tas bort från Facebook", Dagens Nyheter, 6 maj 2011. Läst den 8 maj 2011." Facebook censurerar kyss - igen", Kulturnyheterna, SVT, 5 maj 2011. Läst den 23 augusti 2011. och i augusti 2011 rapporterades att en satirteckning i danska dagstidningen Politiken av Dansk Folkepartis ledartrio utan kläder plockades bort."


Facebook

Ett par fall har uppmärksammats i media där Facebook har censurerat innehåll. Den danske performancekonstnären Uwe Max Jensen hade lagt upp en bild av Anders Zorns målning Flickan på loftet på sin Facebooksida. Facebook menade att bilden stred mot företagets bildpolicy, tog bort den och blockerade Jensen från att ladda upp fler bilder.TT Spektra. "Zorn censureras på Facebook", DN, 23 mars 2011. Läst den 27 mars 2011.

En mans konto blockerades efter att mannen använt oljemålningen Världens ursprung från 1866 av Gustave Courbet som sin profilbild."Facebook account suspended over nude Courbet painting as profile picture", The Telegraph, 13 april 2011. Läst den 20 april 2011.

Bloggaren Micke Kazarnowicz fick sitt personliga konto fryst på grund av en bild av två nakna män som lagts upp på den officiella Facebook-sidan för klädmärket Björn Borg. Bilden, som är tagen av danske Jacob Mohr Hansen, utgör enligt Kazarnowicz en del av en kampanj "Swedish Exports" för Björn Borgs underkläder. För att åter få tillgång till sitt konto var Kazarnowicz tvungen att lova att inte ladda upp pornografiskt innehåll.

En bild på två män som kysser varandra togs bort från sidan, men Facebook menade i efterhand att det var ett misstag."Facebook Deletes Gay Kiss Pic", The Advocate, 18 April 2011. Läst den 20 april 2011.

En PR-bild för filmen Attenberg där två kvinnors tungor möts förbjöds"Kyssande tjejer tas bort från Facebook", Dagens Nyheter, 6 maj 2011. Läst den 8 maj 2011." Facebook censurerar kyss - igen", Kulturnyheterna, SVT, 5 maj 2011. Läst den 23 augusti 2011. och i augusti 2011 rapporterades att en satirteckning i danska dagstidningen Politiken av Dansk Folkepartis ledartrio utan kläder plockades bort." Naken satir blev för mycket för Facebook", Kulturnyheterna, SVT, 22 augusti 2011. Läst den 23 augusti 2011.

Redaktören för tidningen Mobil Business fick sitt konto avstängt efter att ha lagt upp en bild på sin dotter.Nanok Bie. "Lade upp bild på dotter - blev avstängd från Facebook ", SVT:s webbplats, 29 augusti 2011. Läst den 4 september 2011.

Den tunisiska bloggaren Lina Ben Mhenni kritiserade Facebook för att under Tunisiska revolutionen 2010–2011 ha censurerat inlägg och lämnat ut uppgifter om sina användare."Kulturnyheterna 12 mars 2012", SVT. Sett den 12 mars 2012.


Facebook

I samband med det amerikanska presidentvalet 2016 fick Facebook kritik för att påhittade historier med koppling till amerikansk politik och presidentkandidaterna spridits via plattformen. Enligt en undersökning gjord av BuzzFeed News var falska nyheter om amerikansk politik en av de vanligaste typerna av engelskspråkiga Facebook-bluffnyheter under 2016. Enligt undersökningen hade 23 av de 50 bluffnyheter som fått flest reaktioner koppling till amerikansk politik.

Efter presidentvalet har Facebook börjat agera mot bluffnyheter. Nya algoritmer ska bidra till att falska nyheter prioriteras ned och inför valet till Förbundsdagen i Tyskland 24 september 2017 ska Facebook ta hjälp av den tyska journalistbyrån Correctiv för att identifiera lögner som sprids medvetet i medier.

Enligt en undersökning utförd 2018 ansåg endast 12 procent av de svenska Facebookanvändarna att det mesta eller all politisk information som de tog del av på Facebook var pålitlig. Motsvarande siffra för all information på internet bland internetanvändarna i stort var 40 procent.

 Cambridge Analytica och påverkan av USA:s presidentval 2016
I mars 2018 framkom att analysföretaget Cambridge Analytica genom ett personlighetstest haft tillgång till 50 miljoner användares data på Facebook sedan 2014. Senare skulle det visa sig att upp till 87 miljoner användares data hade spridits.

Inför presidentvalet i USA 2016 anlitades Cambridge Analytica av Donald Trumps kampanj för att ge råd till i hur man skulle påverka väljarna baserat på den data som företaget kommit över. Analyser har dock visat att Cambridge Analyticas metod inte fick den effekt som företaget hävdade. Företaget har kritiserats för att med team som enbart bestod av icke-amerikanska medborgare försökt lägga sig i ett amerikanskt val, något som är förbjudet enligt amerikanska vallagar.

Situationen med Cambridge Analytica blev känd för Facebook 2015, och Facebook tog då bort appen som spred personlighetstestet och krävde att Cambridge Analytica skulle förstöra all data. Facebook gick dock inte ut med informationen till allmänheten. Efter att Christopher Wylie, före detta anställd vid Cambridge Analytica, i mars 2018 gick ut med information om hur företaget försökt påverka valet meddelade Mark Zuckerberg att Facebook förändrat sina rutiner för att skydda sina användares data. I början av april samma år meddelade Facebook att antalet användare som fått sin data utnyttjad var fler än vad som tidigare sagts – maximalt 87 miljoner användares data hade spridits. Samma månad stängdes även den politiska konsultfirman AggregateIQ av från Facebook efter att det uppdagats att även de haft otillåten tillgång till personlig information om användare samt även haft kopplingar till Cambridge Analytica.

Facebook kritiserades för att ha hanterat situationen långsamt och obeslutsamt. Företag som tyska Commerzbank och amerikanska Mozilla stoppade i samma veva sina annonser på Facebook med hänvisning till frågan om datasäkerhet. I kölvattnet av händelserna startades en kampanj under hashtagen #deletefacebook som uppmanade personer och företag att avsluta sina konton på Facebook. Uppfinnaren och entreprenören Elon Musk var en av dem som svarade på kampanjen genom att ta bort Facebooksidorna för Tesla och SpaceX.

Facebooks grundare och VD Mark Zuckerberg fick stå till svars för Cambridge Analytica-skandalen i en amerikansk senatsutfrågning som inleddes 6 april 2018.Mark Zuckerberg förhörs av kongressen publicerad 10 april 2018 19.01 https://www.expressen.se/dinapengar/mark-zuckerberg-forhors-av-kongressen/

Den 25 oktober 2018 dömde den brittiska dataskyddsmyndigheten Information Commissioner's Office (ICO) Facebook till 500 000 pund i böter. Den 24 juli 2019 dömde det amerikanska konkurrensverket Federal Trade Commission (FTC) Facebook till 5 miljarder dollar i böter.

Händelserna har beskrivits som en brytpunkt för allmänhetens förtroende för de stora techföretagen och ett startskott för en bredare debatt om personlig integritet på nätet. Cambridge Analytica upplöstes i maj 2018 och Facebooks aktiekurs rasade i samband med avslöjandet. Efter skandalen har Facebook uppgett att de fokuserat mer på att stärka användarnas personliga integritet


Facebook

I samband med det amerikanska presidentvalet 2016 fick Facebook kritik för att påhittade historier med koppling till amerikansk politik och presidentkandidaterna spridits via plattformen. Enligt en undersökning gjord av BuzzFeed News var falska nyheter om amerikansk politik en av de vanligaste typerna av engelskspråkiga Facebook-bluffnyheter under 2016. Enligt undersökningen hade 23 av de 50 bluffnyheter som fått flest reaktioner koppling till amerikansk politik.


Facebook

I samband med det amerikanska presidentvalet 2016 fick Facebook kritik för att påhittade historier med koppling till amerikansk politik och presidentkandidaterna spridits via plattformen. Enligt en undersökning gjord av BuzzFeed News var falska nyheter om amerikansk politik en av de vanligaste typerna av engelskspråkiga Facebook-bluffnyheter under 2016. Enligt undersökningen hade 23 av de 50 bluffnyheter som fått flest reaktioner koppling till amerikansk politik.

Efter presidentvalet har Facebook börjat agera mot bluffnyheter. Nya algoritmer ska bidra till att falska nyheter prioriteras ned och inför valet till Förbundsdagen i Tyskland 24 september 2017 ska Facebook ta hjälp av den tyska journalistbyrån Correctiv för att identifiera lögner som sprids medvetet i medier.

Enligt en undersökning utförd 2018 ansåg endast 12 procent av de svenska Facebookanvändarna att det mesta eller all politisk information som de tog del av på Facebook var pålitlig. Motsvarande siffra för all information på internet bland internetanvändarna i stort var 40 procent.

 Cambridge Analytica och påverkan av USA:s presidentval 2016
I mars 2018 framkom att analysföretaget Cambridge Analytica genom ett personlighetstest haft tillgång till 50 miljoner användares data på Facebook sedan 2014. Senare skulle det visa sig att upp till 87 miljoner användares data hade spridits.


Facebook

I samband med det amerikanska presidentvalet 2016 fick Facebook kritik för att påhittade historier med koppling till amerikansk politik och presidentkandidaterna spridits via plattformen. Enligt en undersökning gjord av BuzzFeed News var falska nyheter om amerikansk politik en av de vanligaste typerna av engelskspråkiga Facebook-bluffnyheter under 2016. Enligt undersökningen hade 23 av de 50 bluffnyheter som fått flest reaktioner koppling till amerikansk politik.

Efter presidentvalet har Facebook börjat agera mot bluffnyheter. Nya algoritmer ska bidra till att falska nyheter prioriteras ned och inför valet till Förbundsdagen i Tyskland 24 september 2017 ska Facebook ta hjälp av den tyska journalistbyrån Correctiv för att identifiera lögner som sprids medvetet i medier.

Enligt en undersökning utförd 2018 ansåg endast 12 procent av de svenska Facebookanvändarna att det mesta eller all politisk information som de tog del av på Facebook var pålitlig. Motsvarande siffra för all information på internet bland internetanvändarna i stort var 40 procent.

 Cambridge Analytica och påverkan av USA:s presidentval 2016
I mars 2018 framkom att analysföretaget Cambridge Analytica genom ett personlighetstest haft tillgång till 50 miljoner användares data på Facebook sedan 2014. Senare skulle det visa sig att upp till 87 miljoner användares data hade spridits.

Inför presidentvalet i USA 2016 anlitades Cambridge Analytica av Donald Trumps kampanj för att ge råd till i hur man skulle påverka väljarna baserat på den data som företaget kommit över. Analyser har dock visat att Cambridge Analyticas metod inte fick den effekt som företaget hävdade. Företaget har kritiserats för att med team som enbart bestod av icke-amerikanska medborgare försökt lägga sig i ett amerikanskt val, något som är förbjudet enligt amerikanska vallagar.


Facebook

I samband med det amerikanska presidentvalet 2016 fick Facebook kritik för att påhittade historier med koppling till amerikansk politik och presidentkandidaterna spridits via plattformen. Enligt en undersökning gjord av BuzzFeed News var falska nyheter om amerikansk politik en av de vanligaste typerna av engelskspråkiga Facebook-bluffnyheter under 2016. Enligt undersökningen hade 23 av de 50 bluffnyheter som fått flest reaktioner koppling till amerikansk politik.

Efter presidentvalet har Facebook börjat agera mot bluffnyheter. Nya algoritmer ska bidra till att falska nyheter prioriteras ned och inför valet till Förbundsdagen i Tyskland 24 september 2017 ska Facebook ta hjälp av den tyska journalistbyrån Correctiv för att identifiera lögner som sprids medvetet i medier.

Enligt en undersökning utförd 2018 ansåg endast 12 procent av de svenska Facebookanvändarna att det mesta eller all politisk information som de tog del av på Facebook var pålitlig. Motsvarande siffra för all information på internet bland internetanvändarna i stort var 40 procent.

 Cambridge Analytica och påverkan av USA:s presidentval 2016
I mars 2018 framkom att analysföretaget Cambridge Analytica genom ett personlighetstest haft tillgång till 50 miljoner användares data på Facebook sedan 2014. Senare skulle det visa sig att upp till 87 miljoner användares data hade spridits.

Inför presidentvalet i USA 2016 anlitades Cambridge Analytica av Donald Trumps kampanj för att ge råd till i hur man skulle påverka väljarna baserat på den data som företaget kommit över. Analyser har dock visat att Cambridge Analyticas metod inte fick den effekt som företaget hävdade. Företaget har kritiserats för att med team som enbart bestod av icke-amerikanska medborgare försökt lägga sig i ett amerikanskt val, något som är förbjudet enligt amerikanska vallagar.

Situationen med Cambridge Analytica blev känd för Facebook 2015, och Facebook tog då bort appen som spred personlighetstestet och krävde att Cambridge Analytica skulle förstöra all data. Facebook gick dock inte ut med informationen till allmänheten. Efter att Christopher Wylie, före detta anställd vid Cambridge Analytica, i mars 2018 gick ut med information om hur företaget försökt påverka valet meddelade Mark Zuckerberg att Facebook förändrat sina rutiner för att skydda sina användares data.


Facebook

I samband med det amerikanska presidentvalet 2016 fick Facebook kritik för att påhittade historier med koppling till amerikansk politik och presidentkandidaterna spridits via plattformen. Enligt en undersökning gjord av BuzzFeed News var falska nyheter om amerikansk politik en av de vanligaste typerna av engelskspråkiga Facebook-bluffnyheter under 2016. Enligt undersökningen hade 23 av de 50 bluffnyheter som fått flest reaktioner koppling till amerikansk politik.

Efter presidentvalet har Facebook börjat agera mot bluffnyheter. Nya algoritmer ska bidra till att falska nyheter prioriteras ned och inför valet till Förbundsdagen i Tyskland 24 september 2017 ska Facebook ta hjälp av den tyska journalistbyrån Correctiv för att identifiera lögner som sprids medvetet i medier.

Enligt en undersökning utförd 2018 ansåg endast 12 procent av de svenska Facebookanvändarna att det mesta eller all politisk information som de tog del av på Facebook var pålitlig. Motsvarande siffra för all information på internet bland internetanvändarna i stort var 40 procent.

 Cambridge Analytica och påverkan av USA:s presidentval 2016
I mars 2018 framkom att analysföretaget Cambridge Analytica genom ett personlighetstest haft tillgång till 50 miljoner användares data på Facebook sedan 2014. Senare skulle det visa sig att upp till 87 miljoner användares data hade spridits.

Inför presidentvalet i USA 2016 anlitades Cambridge Analytica av Donald Trumps kampanj för att ge råd till i hur man skulle påverka väljarna baserat på den data som företaget kommit över. Analyser har dock visat att Cambridge Analyticas metod inte fick den effekt som företaget hävdade. Företaget har kritiserats för att med team som enbart bestod av icke-amerikanska medborgare försökt lägga sig i ett amerikanskt val, något som är förbjudet enligt amerikanska vallagar.

Situationen med Cambridge Analytica blev känd för Facebook 2015, och Facebook tog då bort appen som spred personlighetstestet och krävde att Cambridge Analytica skulle förstöra all data. Facebook gick dock inte ut med informationen till allmänheten. Efter att Christopher Wylie, före detta anställd vid Cambridge Analytica, i mars 2018 gick ut med information om hur företaget försökt påverka valet meddelade Mark Zuckerberg att Facebook förändrat sina rutiner för att skydda sina användares data. I början av april samma år meddelade Facebook att antalet användare som fått sin data utnyttjad var fler än vad som tidigare sagts – maximalt 87 miljoner användares data hade spridits. Samma månad stängdes även den politiska konsultfirman AggregateIQ av från Facebook efter att det uppdagats att även de haft otillåten tillgång till personlig information om användare samt även haft kopplingar till Cambridge Analytica.

Facebook kritiserades för att ha hanterat situationen långsamt och obeslutsamt.


Facebook

I samband med det amerikanska presidentvalet 2016 fick Facebook kritik för att påhittade historier med koppling till amerikansk politik och presidentkandidaterna spridits via plattformen. Enligt en undersökning gjord av BuzzFeed News var falska nyheter om amerikansk politik en av de vanligaste typerna av engelskspråkiga Facebook-bluffnyheter under 2016. Enligt undersökningen hade 23 av de 50 bluffnyheter som fått flest reaktioner koppling till amerikansk politik.

Efter presidentvalet har Facebook börjat agera mot bluffnyheter. Nya algoritmer ska bidra till att falska nyheter prioriteras ned och inför valet till Förbundsdagen i Tyskland 24 september 2017 ska Facebook ta hjälp av den tyska journalistbyrån Correctiv för att identifiera lögner som sprids medvetet i medier.

Enligt en undersökning utförd 2018 ansåg endast 12 procent av de svenska Facebookanvändarna att det mesta eller all politisk information som de tog del av på Facebook var pålitlig. Motsvarande siffra för all information på internet bland internetanvändarna i stort var 40 procent.

 Cambridge Analytica och påverkan av USA:s presidentval 2016
I mars 2018 framkom att analysföretaget Cambridge Analytica genom ett personlighetstest haft tillgång till 50 miljoner användares data på Facebook sedan 2014. Senare skulle det visa sig att upp till 87 miljoner användares data hade spridits.

Inför presidentvalet i USA 2016 anlitades Cambridge Analytica av Donald Trumps kampanj för att ge råd till i hur man skulle påverka väljarna baserat på den data som företaget kommit över. Analyser har dock visat att Cambridge Analyticas metod inte fick den effekt som företaget hävdade. Företaget har kritiserats för att med team som enbart bestod av icke-amerikanska medborgare försökt lägga sig i ett amerikanskt val, något som är förbjudet enligt amerikanska vallagar.

Situationen med Cambridge Analytica blev känd för Facebook 2015, och Facebook tog då bort appen som spred personlighetstestet och krävde att Cambridge Analytica skulle förstöra all data. Facebook gick dock inte ut med informationen till allmänheten. Efter att Christopher Wylie, före detta anställd vid Cambridge Analytica, i mars 2018 gick ut med information om hur företaget försökt påverka valet meddelade Mark Zuckerberg att Facebook förändrat sina rutiner för att skydda sina användares data. I början av april samma år meddelade Facebook att antalet användare som fått sin data utnyttjad var fler än vad som tidigare sagts – maximalt 87 miljoner användares data hade spridits. Samma månad stängdes även den politiska konsultfirman AggregateIQ av från Facebook efter att det uppdagats att även de haft otillåten tillgång till personlig information om användare samt även haft kopplingar till Cambridge Analytica.

Facebook kritiserades för att ha hanterat situationen långsamt och obeslutsamt. Företag som tyska Commerzbank och amerikanska Mozilla stoppade i samma veva sina annonser på Facebook med hänvisning till frågan om datasäkerhet. I kölvattnet av händelserna startades en kampanj under hashtagen #deletefacebook som uppmanade personer och företag att avsluta sina konton på Facebook. Uppfinnaren och entreprenören Elon Musk var en av dem som svarade på kampanjen genom att ta bort Facebooksidorna för Tesla och SpaceX.


Spotify

Spotify Technology S.A. är ett svenskt multinationellt företag som sedan den 7 oktober 2008 tillhandahåller en tjänst för att lyssna till strömmad musik och poddradioprogram över Internet.

Sedan 2015 är Spotify världens största musiktjänst på internet och i december 2020 hade Spotify 345 miljoner månatligt aktiva användare.

I november 2021 förvärvade Spotify ljudboksplattfomen Findaway med ambitionen att vara allt som har med ljud att göra.Ljudböcker nästa för Spotify – sväljer bolag 12 november 2021 Läst 14  november 2021..

Spotify ägs till ca en femtedelSå fick Spotify skivbolagen med sig, ComputerSweden, 7 augusti 2009 av och har knutit avtal med bland annat några av världens fyra största skivbolag Universal Music Group, EMI Music, Warner Music Group och Sony BMG, samt med mindre skivbolag såsom Merlin, The Orchard och Bonnier Amigo för att deras musik ska kunna erbjudas i Spotify-tjänsten.Spotify skriver licensavtal med sju internationella musikjättar och tillkännager lansering, Spotify pressrelease 7 oktober 2008 Man har även slutit avtal med tonsättarnas upphovsrättsorganisation STIM samt med skivbolagens intresseorganisation IFPI.Spotify närmare lansering, ComputerSweden, 2 oktober 2008 Den 6 februari 2009 slöts ett avtal med bland andra CDBaby och Record Union, som är en av de största distributörerna av musik från oberoende musiker.

Olika artister och skivbolag har genom åren på grund av låga ersättningsnivåer och krympande skivförsäljning hotat med att lämna Spotify men har för det mesta sett sig tvungna att vara kvar, då Spotify blivit världens främsta källa för musikförmedling. Våren 2015 översteg marknaden för musikströmning för första gången marknaden för skivförsäljning i USA och enligt beräkningar förfogade  Spotify över mer resurser än hela den amerikanska skivindustrin, då Spotify beräknades ha tillgångar på drygt 8 miljarder US-dollar.RollingOut 25 april 2015, "Spotify Now Worth More Than Whole American Recording Industry"

Efter flera år av stora förluster inom skivförsäljningen har Spotify blivit en ny räddningsväg för skivbolagen med kraftigt växande intäkter, där så mycket som 75% av intäkterna kom från Spotify 2014.Ny Teknik 31 juli 2014, "Spotify lyfter skivbolagen" Dock har Spotify själv hittills dragits med stora resultatunderskott på grund av stora investeringar och expansionskostnader. Omkring 10% av intäkterna kom 2013 från reklamförsäljning, resterande från betalande prenumeranters månadsavgifter. 20% av intäkterna härrörde från Sverige, 80% från övriga världen. Den totala omsättningen var 2015 på motsvarande 18 miljarder kronor.http://www.musicbusinessworldwide.com/spotify-revenues-topped-2bn-last-year-as-losses-hit-194m/ Spotify fick en varning från Bolagsverket, då de 2013 inkom med sin årsredovisning för Spotify AB först i december, flera månader för sent enligt regelverket.

Artister som är anslutna till stora skivbolag betalas mångfaldigt mer per spelad låt än artister på små bolag

Den totala omsättningen var 2015 på motsvarande 18 miljarder kronor. Spotify fick en varning från Bolagsverket, då de 2013 inkom med sin årsredovisning för Spotify AB först i december, flera månader för sent enligt regelverket.


Spotify


Spotify

Spotify ägs till ca en femtedelSå fick Spotify skivbolagen med sig, ComputerSweden, 7 augusti 2009 av och har knutit avtal med bland annat några av världens fyra största skivbolag Universal Music Group, EMI Music, Warner Music Group och Sony BMG, samt med mindre skivbolag såsom Merlin, The Orchard och Bonnier Amigo för att deras musik ska kunna erbjudas i Spotify-tjänsten.Spotify skriver licensavtal med sju internationella musikjättar och tillkännager lansering, Spotify pressrelease 7 oktober 2008 Man har även slutit avtal med tonsättarnas upphovsrättsorganisation STIM samt med skivbolagens intresseorganisation IFPI.Spotify närmare lansering, ComputerSweden, 2 oktober 2008 Den 6 februari 2009 slöts ett avtal med bland andra CDBaby och Record Union, som är en av de största distributörerna av musik från oberoende musiker.

Olika artister och skivbolag har genom åren på grund av låga ersättningsnivåer och krympande skivförsäljning hotat med att lämna Spotify men har för det mesta sett sig tvungna att vara kvar, då Spotify blivit världens främsta källa för musikförmedling. Våren 2015 översteg marknaden för musikströmning för första gången marknaden för skivförsäljning i USA och enligt beräkningar förfogade  Spotify över mer resurser än hela den amerikanska skivindustrin, då Spotify beräknades ha tillgångar på drygt 8 miljarder US-dollar.RollingOut 25 april 2015, "Spotify Now Worth More Than Whole American Recording Industry"


Spotify

Spotify använder sig av freemium-affärsmodellen. Tjänsten finns i tre olika varianter där en är gratis reklamfinansierad variant och två premium-versioner där man betalar en månadsavgift för att få en reklamfri applikation. Användaren skapar ett konto för att använda programvaran. Detta konto kan användas på flera datorer, men användaren kan bara spela musik på en dator åt gången. Spotify var fram till 7 oktober 2008 endast tillgänglig i en betaversion som kunde användas av inbjudna testare, innan applikationen fritt släpptes till allmänheten. Före 18 maj 2010 krävdes det att man tecknade ett betalkonto eller fick en inbjudan för att få använda tjänsten. Den 1 maj 2011 infördes flera begränsningar i den betalfria versionen.

Spotify släpptes inledningsvis i Sverige, Storbritannien, Tyskland, Frankrike, Italien, Spanien, Finland, och Norge, men fler marknader är planerade. I mars 2009 hade Spotify 1,4 miljoner användare.26-åringen som sätter skräck i nätgiganterna , Dagens Industri, 2009-03-28 Om man dock inte skulle hitta en inbjudan och inte vill betala månadsvis kan man för 99 kr registrera ett premiumkonto och sedan avbryta prenumerationen. Då övergår statusen på ens konto automatiskt till ett gratiskonto när man ej fortsätter att betala. När man skaffar sig ett premium-konto får man även med sig två stycken inbjudningar. Från den 14 juli 2011 fungerar tjänsten även i USA.

År 2008 omsatte bolaget 725 000 kronor. Verksamhetsåret 2009 omsatte Spotify 90 miljoner med en vinst på 14 miljonerAlla Bolag 2010-08-02 och därmed det första året i dess historia som de gått med vinst. 8 mars 2011 meddelade Spotify att de hade en miljon betalande medlemmar, vilket gjorde tjänsten till världens största musikbetaltjänst. Mindre än ett halvt år senare, augusti 2011 hade tjänsten 1,9 miljoner betalande medlemmar.

Den 22 september 2011 inleddes ett samarbete med Facebook så att en användare som har kopplat sitt konto till Facebook kan lyssna på låtarna direkt via Facebook och låtarna som användare lyssnar på visas även i loggen. Man införde då också krav på konto hos Facebook för nya kunder

Den 22 september 2011 inleddes ett samarbete med Facebook så att en användare som har kopplat sitt konto till Facebook kan lyssna på låtarna direkt via Facebook och låtarna som användare lyssnar på visas även i loggen. Man införde då också krav på konto hos Facebook för nya kunder.

Mer från IDG-nätverket
- Spotify: Dags att betalaComputer Sweden Linus Larsson
- Gratisanvändare söker SpotifyalternativComputer Sweden Karin Lindström
Förra veckan presenterades ett omfattande samarbete mellan svenska Spotify och Facebook, som bland annat innebär en tät integration av musiktjänsten i Facebook.
Som en förmodad konsekvens av samarbetet har Spotify nu stängt registreringen för nya användare som inte har ett Facebook-konto.
Förändringen uppmärksammades först på Spotifys inofficiella supportforum på Getsatisfaction.com, och bekräftas där av en Spotify-anställd.
"Tyvärr behöver du ett Facebook-konto för att få tillgång till Spotify från och med nu", skriver den anställde och tillägger att det inte gäller för den som redan har ett Spotifykonto. Han skriver också att inget hindrar en ny användare från att skapa en helt tom Facebookprofil för att därigenom få tillgång till Spotify.
I den aktuella tråden på forumet är tonläget upprört. "Det dummaste jag någonsin hört" och "jag kan inte förstå varför ni gör detta", är bara två av reaktionerna.
– Som befintlig Spotify-användare kan du fortfarande använda tjänsten utan att ha ett Facebook-konto, säger Sofie Grant, presschef på Spotify, till CS.
– Alla nya användare behöver dock ett Facebook-konto. Vi gör detta för att det ska bli enkelt för alla nya Spotify användare att signa upp för sig för tjänsten.
Uppdatering:
Sent på måndagskvällen återkommer Spotify med ytterligare kommentarer:
"För oss handlar det om att skapa en ny typ av användarupplevelse som gör det enklare att upptäcka ny musik. Många av våra användare är redan kopplade mot Facebook, så det var logiskt för oss att integrera inloggningen.
Alla nya Spotify-användare behöver ett Facebook-konto för att skapa en användarprofil. Detta gör det enklare och smidigare med ett mindre användarnamn/lösenord att komma ihåg.
Som användare behöver man dock inte koppla tjänsten mot Facebook, man kan alltid kontrollera vad man delar via inställningarna i Spotify när som helst.
Vi testar hela tiden nya saker för att förbättra upplevelsen. Vi kommer alltid att lyssna på de synpunkter som våra användare för fram och genomföra ändringar baserat på dessa om vi har möjlighet", skriver Sofie Grant i ett mejl till CS.
Senaste nytt


Spotify

Spotify använder sig av freemium-affärsmodellen. Tjänsten finns i tre olika varianter där en är gratis reklamfinansierad variant och två premium-versioner där man betalar en månadsavgift för att få en reklamfri applikation. Användaren skapar ett konto för att använda programvaran. Detta konto kan användas på flera datorer, men användaren kan bara spela musik på en dator åt gången. Spotify var fram till 7 oktober 2008 endast tillgänglig i en betaversion som kunde användas av inbjudna testare, innan applikationen fritt släpptes till allmänheten. Före 18 maj 2010 krävdes det att man tecknade ett betalkonto eller fick en inbjudan för att få använda tjänsten. Den 1 maj 2011 infördes flera begränsningar i den betalfria versionen.

Spotify släpptes inledningsvis i Sverige, Storbritannien, Tyskland, Frankrike, Italien, Spanien, Finland, och Norge, men fler marknader är planerade.


Spotify

Spotify använder sig av freemium-affärsmodellen. Tjänsten finns i tre olika varianter där en är gratis reklamfinansierad variant och två premium-versioner där man betalar en månadsavgift för att få en reklamfri applikation. Användaren skapar ett konto för att använda programvaran. Detta konto kan användas på flera datorer, men användaren kan bara spela musik på en dator åt gången. Spotify var fram till 7 oktober 2008 endast tillgänglig i en betaversion som kunde användas av inbjudna testare, innan applikationen fritt släpptes till allmänheten. Före 18 maj 2010 krävdes det att man tecknade ett betalkonto eller fick en inbjudan för att få använda tjänsten. Den 1 maj 2011 infördes flera begränsningar i den betalfria versionen.

Spotify släpptes inledningsvis i Sverige, Storbritannien, Tyskland, Frankrike, Italien, Spanien, Finland, och Norge, men fler marknader är planerade. I mars 2009 hade Spotify 1,4 miljoner användare.26-åringen som sätter skräck i nätgiganterna , Dagens Industri, 2009-03-28 Om man dock inte skulle hitta en inbjudan och inte vill betala månadsvis kan man för 99 kr registrera ett premiumkonto och sedan avbryta prenumerationen. Då övergår statusen på ens konto automatiskt till ett gratiskonto när man ej fortsätter att betala. När man skaffar sig ett premium-konto får man även med sig två stycken inbjudningar. Från den 14 juli 2011 fungerar tjänsten även i USA.

År 2008 omsatte bolaget 725 000 kronor.


Spotify

Spotify använder sig av freemium-affärsmodellen. Tjänsten finns i tre olika varianter där en är gratis reklamfinansierad variant och två premium-versioner där man betalar en månadsavgift för att få en reklamfri applikation. Användaren skapar ett konto för att använda programvaran. Detta konto kan användas på flera datorer, men användaren kan bara spela musik på en dator åt gången. Spotify var fram till 7 oktober 2008 endast tillgänglig i en betaversion som kunde användas av inbjudna testare, innan applikationen fritt släpptes till allmänheten. Före 18 maj 2010 krävdes det att man tecknade ett betalkonto eller fick en inbjudan för att få använda tjänsten. Den 1 maj 2011 infördes flera begränsningar i den betalfria versionen.

Spotify släpptes inledningsvis i Sverige, Storbritannien, Tyskland, Frankrike, Italien, Spanien, Finland, och Norge, men fler marknader är planerade. I mars 2009 hade Spotify 1,4 miljoner användare.26-åringen som sätter skräck i nätgiganterna , Dagens Industri, 2009-03-28 Om man dock inte skulle hitta en inbjudan och inte vill betala månadsvis kan man för 99 kr registrera ett premiumkonto och sedan avbryta prenumerationen. Då övergår statusen på ens konto automatiskt till ett gratiskonto när man ej fortsätter att betala. När man skaffar sig ett premium-konto får man även med sig två stycken inbjudningar. Från den 14 juli 2011 fungerar tjänsten även i USA.

År 2008 omsatte bolaget 725 000 kronor. Verksamhetsåret 2009 omsatte Spotify 90 miljoner med en vinst på 14 miljonerAlla Bolag 2010-08-02 och därmed det första året i dess historia som de gått med vinst. 8 mars 2011 meddelade Spotify att de hade en miljon betalande medlemmar, vilket gjorde tjänsten till världens största musikbetaltjänst. Mindre än ett halvt år senare, augusti 2011 hade tjänsten 1,9 miljoner betalande medlemmar.


Spotify

Spotify har rosats av många medier, artister och privatpersoner för att vara ett smart sätt att ständigt nå ut med laglig, frivillig och allsidig musik till ett stort antal lyssnare utan att det kostar en förmögenhet för konsumenten. Vissa musikgenrer har dock ansetts underrepresenterade och vissa artister har valt att stå utanför tjänsten med sin musik. Det har diskuterats en möjlighet att  musikskapare utan skivkontrakt eller med egna skivbolag skulle kunna lägga in sina alster direkt på Spotify. På grund av kontrollsvårigheter har man dock valt en modell där dessa kan ansluta sig till någon av de kontrakterade parter som hanterar teknik för sådan registrering och på så vis bli representerade i Spotifys musikarkiv.

Vissa artister har i spåren av sjunkande skivförsäljning framfört viss kritik mot tjänsten, bland annat Magnus Uggla som i sin blogg och för Aftonbladet år 2009 visade sin frustration över de låga ersättningarna till artisterna i samband med att artisternas musik släppts fri på Spotify.Artikel om Magnus Uggla och Spotify publ i Aftonbladet 2009-08-13 I november 2014 väckte det internationell uppmärksamhet när Taylor Swift meddelade att hon på grund av missnöje med de låga ersättningsnivåerna valde att dra tillbaka i princip all sin musik från Spotify.Dagens Nyheter 7 november 2014, "Taylor Swift om varför hon lämnar Spotify"  I samband med den större nylanseringen av konkurrenten Tidal ryktades att även vissa andra amerikanska artister, såsom Madonna och Kanye West, skulle komma att följa Swifts exempel, då de också blev delägare i Tidal. Deras musik finns dock ännu kvar även på Spotify (augusti 2015).

I augusti 2015 höjdes internationell kritik mot Spotifys nya satsning på att närmare kartlägga medlemmarnas livsvanor, rörelsemönster etc för att kunna "skräddarsy förbättrade upplevelser för våra användare och bygga nya, personliga produkter för framtiden". Bland annat tidningen Forbes ansåg det vara ett stort intrång i den personliga integriteten, vilket tillbakavisades av Daniel Ek, som hänvisade till "full transparens" och menade att kartläggningen behövdes för bolagets nya satsningar på livsstilstjänster.SVT Nyheter 21 augusti 2015, "Bråk om Spotifys nya villkor

Den 17 augusti införde Spotify ett nytt användaravtal. För gemense användare gick det snabbt att bocka i ”tillåt” när informationen om den nya policyn dök upp på skärmen.
”Vi vill vara så transparanta vi bara kan när det kommer till att beskriva vår verksamhet, hur vi arbetar med annonsörer, vilken information vi samlar in och vad vi gör med den”, skriver Spotify i ett blogginlägg på sin hemsida.
Integritetskränkande
Den nya policyn har dock fått kritik för att vara just otydlig när det kommer till vilken information om användaren som lagras av företaget – och sprids vidare till företag som Spotify samarbetar med.
”Med din tillåtelse kan vi samla information som lagras på din mobila enhet, till exempel kontakter, foton eller mediefiler”, är en passage i Spotifys nya användarvillkor som anklagas av bland annat tidningen Forbes för att vara integritetskränkande.
”Invasion av privatlivet”
Även Markus Persson, skapare av det populära datorspelet Minecraft, uttryckte sitt ogillande.
”Invasion av privatlivet. Jag vill inte ha någonting av det. Jag vill strömma musik”, twittrar han, och berättar att han säger upp sitt Spotify-abonnemang.
Snabbt fick Markus Persson mothugg av Spotify-grundaren Daniel Ek på samma forum.
”Har du läst vår blogg? Vi kommer uttryckligen att fråga när vi vill använda kamera eller GPS”, twittrar han.
Kartlägger rörelser
Musikstreamingföretaget vill också ha koll på hur användaren rör sig.
”Beroende på vilken typ av enhet som du använder för att interagera med tjänsten och dina inställningar, kan vi också samla information om din plats baserat på till exempel telefonens GPS-position eller andra former av lokalisering av mobila enheter (t.ex. Bluetooth)”, står det i avtalet, enligt IDG.se.
”Vi kan också komma att samla in sensordata (t.ex. data om dina rörelser, som när du springer, går eller reser)”.
Även röstkommandon och tid samt datum för sökningar registreras och lagras.
Integritet högsta prioritet
Enligt Spotify handlar den nya policyn om att skräddarsy en bättre tjänst för användaren.
”Den data som samlas in hjälper oss helt enkelt att skräddarsy förbättrade upplevelser för våra användare och bygga nya, personliga produkter för framtiden. Integriteten och säkerheten för våra användare är och kommer fortsätta vara Spotifys högsta prioritet”, skriver Spotify i ett mejl till Kulturnyheterna.
Oklar policy
En förklaring som inte köps av alla.
”Denna vaga policy är inte tydlig med vilken information skulle samlas in, eller inte samlas in och delas”, skriver Forbes-skribenten Thomas Fox-Brewster.
”Om du är en betalande användare eller inte verkar inte spela någon roll. Vid det här laget borde det stå klart för alla att ingen digital tjänst är gratis. Betalar du inte med pengar så gör du det med information. Men Spotify verkar inte tro att de som betalar förtjänar en integritetssäker service. Det verkar inte finnas några alternativ annat än att sluta använda Spotify eller att acceptera den nya policyn från ett företag som nu inte bara ifrågasätts för hur det behandlar musiker, utan även hur det behandlar sina kunder”.


Spotify

Spotify har rosats av många medier, artister och privatpersoner för att vara ett smart sätt att ständigt nå ut med laglig, frivillig och allsidig musik till ett stort antal lyssnare utan att det kostar en förmögenhet för konsumenten. Vissa musikgenrer har dock ansetts underrepresenterade och vissa artister har valt att stå utanför tjänsten med sin musik. Det har diskuterats en möjlighet att  musikskapare utan skivkontrakt eller med egna skivbolag skulle kunna lägga in sina alster direkt på Spotify. På grund av kontrollsvårigheter har man dock valt en modell där dessa kan ansluta sig till någon av de kontrakterade parter som hanterar teknik för sådan registrering och på så vis bli representerade i Spotifys musikarkiv.

Vissa artister har i spåren av sjunkande skivförsäljning framfört viss kritik mot tjänsten, bland annat Magnus Uggla som i sin blogg och för Aftonbladet år 2009 visade sin frustration över de låga ersättningarna till artisterna i samband med att artisternas musik släppts fri på Spotify.Artikel om Magnus Uggla och Spotify publ i Aftonbladet 2009-08-13 I november 2014 väckte det internationell uppmärksamhet när Taylor Swift meddelade att hon på grund av missnöje med de låga ersättningsnivåerna valde att dra tillbaka i princip all sin musik från Spotify.Dagens Nyheter 7 november 2014, "Taylor Swift om varför hon lämnar Spotify"  I samband med den större nylanseringen av konkurrenten Tidal ryktades att även vissa andra amerikanska artister, såsom Madonna och Kanye West, skulle komma att följa Swifts exempel, då de också blev delägare i Tidal. Deras musik finns dock ännu kvar även på Spotify (augusti 2015).


Rodrigo Duterte

Rodrigo ”Rody” Roa Duterte, även känd som Digong, född 28 mars 1945 i Maasin, är en filippinsk politiker och sedan 30 juni 2016 Filippinernas president. Han var tidigare borgmästare i Davao City.

Han studerade i Davao City, dit föräldrarna hade flyttat. Han avlade fil.kand.-examen 1968 vid Lyceum of the Philippines University och juristexamen vid San Beda College of Law.

Han arbetade från 1973 till 1977 som instruktör vid Regional National Police Academy. Mellan 1977 och 1983 arbetade han i ledande befattning vid kronofogdemyndigheten i Davao City. Duterte var åren 1988–1998 och 2001–2011 borgmästare i Davao City. 2013 inledde han sin tredje period som stadens borgmästare. Duterte är en kontroversiell politiker och har öppet propagerat för de dödspatruller som har dödat kriminella.

Vid valet 2007 valdes hans dotter Sara Duterte till vice borgmästare, och man räknade med att hon skulle efterträda fadern, vilket hon också gjorde i valet 2010. Som politiker har han ett starkt stöd både från stadens fattiga befolkning och från polis, militär och folk inom serviceyrken. Även några av de större kyrkorna i Davao City stödde honom öppet då man såg honom som en garant mot kriminalitet.

Duterte ställde upp i Filippinernas presidentval år 2016. Under valrörelsen blev han kallad ”Sydostasiens Donald Trump” på grund av sina kontroversiella uttalanden. Duterte beskrivs ofta som en populist. Hans popularitet beror på hans kriminalpolitik. Duterte har förespråkat att avrätta brottslingar, något som går hem i det otrygga Filippinerna. Han har även diskuterat en förändring av konstitutionen. När det gäller konstitutionella frågor har han främst nämnt att han vill ha en parlamentarisk utveckling.

Något som skrämt bedömare är att Duterte har föreslagit att rekrytera dödspatruller med uppgiften att leta reda på brottslingar. Han har även lovat att fylla Manilabukten med lik från kriminella. Dessutom har han skämtat både om våldtäktsoffer och om påven, vilket dock inte har rubbat hans popularitet. Bedömare anser att risken med Duterte som president är att den filippinska utvecklingen blir alltmer auktoritär och att hanteringen av mänskliga rättigheter brister. Andra bedömare trodde att retoriken skulle mjukna om han blev vald.

Rodrigo Duterte vann presidentvalet med 39 procent av rösterna. Han tillträdde på posten den 30 juni 2016. Därefter har verkställandet av massmord på kriminella och drogmissbrukare tagit fart, då presidenten uppmanat såväl polis som allmänheten att döda alla misstänkta kriminella och droghanterare utan att ens behöva undersöka fakta, då dessa är att betrakta  som i princip godtyckligt fredlösa

Han tillträdde på posten den 30 juni 2016. Därefter har verkställandet av massmord på kriminella och drogmissbrukare tagit fart, då presidenten uppmanat såväl polis som allmänheten att döda alla misstänkta kriminella och droghanterare utan att ens behöva undersöka fakta, då dessa är att betrakta som i princip godtyckligt fredlösa.

När den före detta Davao-borgmästaren Rodrigo Duterte valdes till Filippinernas president den 10 maj valdes han under en kontroversiell plattform. Duterte har lovat att utrota brottsligheten, korruptionen och fattigdomen i landet – bland annat genom att låta polisen mörda kriminella. När han officiellt svors in som president den 30 juni upprepade han det löftet, och uppmanade polis och civila att mörda misstänkta missbrukare och langare.
– Gå och döda dem själva för det skulle vara för smärtsamt för deras familj att göra det, sa han bland annat.
► LÄS MER: Våldtäktsskämtar och vill mörda kriminella – blir ny president
Bara fyra dagar senare ska åtminstone 45 personer med påstådda länkar till drogsmuggling ha mördats, enligt Al Jazeera som hänvisar till Filipinska myndigheter. I skrivande stund, två veckor senare, ska åtminstone 200 personer ha mördats. Över 60 000 drogmissbrukare har skrivit in sig själva för rehabilitering för att undvika att mördas av polisen.
Filippinerna har enligt USA:s utrikesdepartement den högsta graden av metamfetaminmissbruk i hela Östasien, ungefär 2,1 procent av landets medborgare mellan 16 och 64 år sägs använda drogen. Enligt Duterte är landets drogproblem en fråga om säkerhet och korruption.
– Förstör ni mitt land kommer jag döda dig. Förstör ni våra barn kommer jag döda er. Och frågar någon, inklusive FN:s kommission för mänskliga rättigheter, så känner jag er inte, sa han i ett tal för några dagar sedan enligt ABC news.
Polisen uppmanas att skjuta först och fråga senare, och Duterte har kritiserats hårt av människorättsorganisationer för att inte låta misstänkta drogmissbrukare stå inför rätten innan de mördas. När Duterte under fredagen medverkade i en tv-intervju samtidigt som en fillipinsk affärsman som enligt Duterte är en av landets ledande knarkkungar sa Duterte till mannen att han skulle avrätta honom.
– Presidenten och hans underordnade måste komma ihåg att den anklagade har rätt till en rättvis process i en självständig domstol, oavsett hur hårt brottet är, säger människorättsjuristen Azadeh Shahshahani till Al-Jazeera.
► LÄS MER: Presidentkandidatens löfte: mörda tusentals brottslingar och sedan benåda sig själv


Rodrigo Duterte

Duterte ställde upp i Filippinernas presidentval år 2016. Under valrörelsen blev han kallad ”Sydostasiens Donald Trump” på grund av sina kontroversiella uttalanden. Duterte beskrivs ofta som en populist. Hans popularitet beror på hans kriminalpolitik. Duterte har förespråkat att avrätta brottslingar, något som går hem i det otrygga Filippinerna. Han har även diskuterat en förändring av konstitutionen. När det gäller konstitutionella frågor har han främst nämnt att han vill ha en parlamentarisk utveckling.

Något som skrämt bedömare är att Duterte har föreslagit att rekrytera dödspatruller med uppgiften att leta reda på brottslingar. Han har även lovat att fylla Manilabukten med lik från kriminella.


Rodrigo Duterte

Duterte ställde upp i Filippinernas presidentval år 2016. Under valrörelsen blev han kallad ”Sydostasiens Donald Trump” på grund av sina kontroversiella uttalanden. Duterte beskrivs ofta som en populist. Hans popularitet beror på hans kriminalpolitik. Duterte har förespråkat att avrätta brottslingar, något som går hem i det otrygga Filippinerna. Han har även diskuterat en förändring av konstitutionen. När det gäller konstitutionella frågor har han främst nämnt att han vill ha en parlamentarisk utveckling.

Något som skrämt bedömare är att Duterte har föreslagit att rekrytera dödspatruller med uppgiften att leta reda på brottslingar. Han har även lovat att fylla Manilabukten med lik från kriminella. Dessutom har han skämtat både om våldtäktsoffer och om påven, vilket dock inte har rubbat hans popularitet. Bedömare anser att risken med Duterte som president är att den filippinska utvecklingen blir alltmer auktoritär och att hanteringen av mänskliga rättigheter brister. Andra bedömare trodde att retoriken skulle mjukna om han blev vald.


Holodomor

miniatyr|Även städerna drabbades av hungersnöden. Här ett lik på gatan i Charkiv (1933), som väcker sympati från andra stadsbor. Detta foto togs i hemlighet av ingenjören Alexander Wienerberger under hans arbete i Charkiv.
miniatyr|Ett av de "röda tåg" av hästdragna vagnar som regelmässigt hämtade den första skörden till de statliga spannmålsdepåerna. Just det här "tåget" hämtar spannmål från kollektivjordbruket i byn Oleksijivka i Charkiv oblast (1932).
mini|stående=2.2|Sovjetunionens spannmålsproduktion i början av 1930-talet, med Ukrainska SSR:s siffror i vinrött.
Holodomor (), eller svältkatastrofen i Ukraina 1932–1933, var en av de största katastroferna i Ukrainas moderna historia. Den innebar att miljontals människor dog till följd av hungersnöd. Uppskattningen av antalet döda varierar mellan 3 och 3,5 miljoner, och 7 miljoner döda. Enstaka källor anger en dödssiffra på 10 miljoner eller 14 miljoner etniska ukrainare.

Termen holodomor kommer av de två ukrainska orden holod (голод, 'hunger'/'svält') och mor (мор, 'farsot'/'pest'). Holodomor syftar specifikt på svältkatastrofen som ägde rum i Ukrainska SSR och de områden som var befolkade av etniska ukrainare, under den omfattande hungersnöden i Sovjetunionen.

Stalislav Kulchytsky, "Demographic losses in Ukrainian in the twentieth century", Zerkalo Nedeli, October 2–8, 2004. Tillgänglig via på ryska  och ukrainska .
France Meslè et Jacques Vallin avec des contributions de Vladimir Shkolnikov, Serhii Pyrozhkov et Serguei Adamets, Mortalite et cause de dècès en Ukraine au XX siècle p.28, se även France Meslé, Gilles Pison, Jacques Vallin France-Ukraine: Demographic Twins Separated by History, Population and societies, N°413, juin 2005
Stanislav Kulchytsky, Hennadiy Yefimenko. Демографічні наслідки голодомору 1933 р. в Україні. Всесоюзний перепис 1937 р. в Україні: документи та матеріали (Demographic consequence of Holodomor of 1933 in Ukraine. The all-Union census of 1937 in Ukraine), Kiev, Institute of History, 2003. pp. 42–63
Stanislav Kulchytsky, "How many of us perished in Holodomor in 1933", Zerkalo Nedeli, 23–29 november 2002. Tillgänglig på ryska  and ukrainska
С. Уиткрофт (Stephen G. Wheatcroft), "О демографических свидетельствах трагедии советской деревни в 1931—1933 гг."  (On demographic evidence of the tragedy of the Soviet village in 1931–1933), "Трагедия советской деревни: Коллективизация и раскулачивание 1927–1939 гг.: Документы и материалы. Том 3. Конец 1930-1933 гг.", Российская политическая энциклопедия, 2001, , с. 885, Приложение № 2
The famine of 1932–33 – Encyclopædia Britannica: "The Great Famine (Holodomor) of 1932–33 — a man-made demographic catastrophe unprecedented in peacetime. Of the estimated six to eight million people who died in the Soviet Union, about four to five million were Ukrainians."
IN COMMEMORATION OF THE 75TH ANNIVERSARY OF HOLODOMOR IN UKRAINE
Holodomor Website

Dr. David Marples , The great famine debate goes on... , ExpressNews (University of Alberta), originally published in Edmonton Journal, November 30, 2005
Stanislav Kulchytsky, "Holodomor of 1932–1933 as genocide: the gaps in the proof", 17 februari 2007.
Stanislav Kulchytsky,"Holodomor-33: Why and how?", Zerkalo Nedeli, 25 november—1 december 2006. Tillgänglig på ryska och ukrainska.
Forum för levande historia - Skapade hungersnöden
BBC: Legacy of famine divides Ukraine
Dagens Nyheter: "Hungersnöden i Ukraina var folkmord" Publicerad 29 november 2006

Forum för levande historia: Den stora svälten

"Fraud, Famine and Fascism – The Ukrainian Genocide Myth from Hitler to Harvard". Rationalrevolution.net.
"Hur man tillverkar en myt". Riktpunkt.se (Sveriges Kommunistiska Parti). Läst 21 december 2013.
Martens, Ludo: Another View of Stalin, 95ff.  Rumera.ru. Läst 21 december 2013.
Peter Finn (2008-04-26): "Aftermath of a Soviet Famine". The Washington Post, "There are no exact figures on how many died. Modern historians place the number between 2.5 million and 3.5 million. Yushchenko and others have said at least 10 million were killed."
Hungersnöden i Sovjetunionen på 30-talet var inget folkmord Arsenij Roginskij 14 januari 201


Holodomor


Holodomor

Stalislav Kulchytsky, "Demographic losses in Ukrainian in the twentieth century", Zerkalo Nedeli, October 2–8, 2004. Tillgänglig via på ryska  och ukrainska .
France Meslè et Jacques Vallin avec des contributions de Vladimir Shkolnikov, Serhii Pyrozhkov et Serguei Adamets, Mortalite et cause de dècès en Ukraine au XX siècle p.28, se även France Meslé, Gilles Pison, Jacques Vallin France-Ukraine: Demographic Twins Separated by History, Population and societies, N°413, juin 2005
Stanislav Kulchytsky, Hennadiy Yefimenko. Демографічні наслідки голодомору 1933 р. в Україні.


BAE Systems Archer

BAE Systems Archer, i Sverige även Artillerisystem 08 Archer, bland flera andra namn, är ett självgående eldrörsartillerisystem, även benämnt som dumperartilleri, utvecklat av BAE Systems Bofors AB för den Svenska armén. Fordonet är beställt av FMV som en uppgradering av Haubits 77B (projektnamn REMO 77B, alternativt REMO Haubits 77B ARCHER) och är menad att ge det svenska artilleriet ett självgående, mobilt och automatiserat artillerisystem för att förse det med den mobilitet och prestanda som behövs för att effektivt fungera på dagens slagfält.

Det ursprungliga systemet består i grunden av ett pjässystem bestående av en Volvo A30E dumper försedd med en moderniserad automatladdad 155 mm Haubits 77 B med ett L/52 eldrör i ett oscillerande kanontorn, och ett ammunitionshanteringssystem bestående av en modifierad lastbilscontainer vilken laddar om pjässystemen i fält och kan monteras på konventionella lastbilar. Pjässystemet är utvecklat för att kunna skjuta all 155 mm NATO-kvalificerad artilleriammunition, såsom granaterna BONUS och EXCALIBUR.

Av exportanledningar har pjässystemet under senare år utvecklats för att vara mer modulärt och erbjuds idag på flera plattformar; bland annat på Rheinmetall MAN Military Vehicles RMMV HX2 8×8 chassi.

 1989 – 1992: APS 2000
År 1989 drog FMV igång ett studieprojekt under namnet APS 2000 (Artilleripjäs splitterskyddad) för att producera belägg för framtida självgående artillerisystem. Studien var mycket bred och omfattade eldhastighet, skottvidd, ammunition, verkan och plattform, etc.

Första fasen avslutades under mitten av 1992 och fokuserade primärt på pjäsutformning och ammunition, men även delsystem och plattformar. Man kom bland annat fram till att en hög eldhastighet och avancerad ammunition var viktigt för att göra det möjligt att bekämpa mål med färre granater än tidigare artillerisystem.

Under denna period hade Bofors bland annat byggt en 155 mm pjäs baserad på Haubits 77B fast med ett L/52 eldrör vilken hade provskjutits i en statisk provbock. Under provskjutningar uppnåddes skottvidder upp till 42 000 meter genom en nykonstruerad basflödesgranat av Bofors-design och drivladdningar som gav granaten en utgångshastighet av 1000 meter per sekund. Man hoppades dock att man inom snar framtid kunde uppnå skottvidder mellan 47 och 50 km och samtidigt minska spridningen på dessa avstånd med upp till 70 %. Det fanns även tankar om att skapa underkalibriga granater med samma sprängladdning som fullkalibriga sådana, varvid räckvidden skulle öka till 55 km. Som framtida alternativ fanns även idén att skapa en granat med utfällbara vingar och sensorstyrning. En sådan granat ansåg man kunde uppnå räckvidder upp till 100 km.

Som plattform för ett framtida självgående artillerisystem fanns två primära kandidater: ett förlängt Hägglunds stridsfordon 90 chassi och ett civilt Volvo dumperchassi. Detta gav större mobilitet och snabbare gruppering. I slutändan valde man dumperchassit och påbörjade körprov.

 1992 – 1998: FH 77 AD

Efter första fasen av APS 2000 påbörjade man ett REMO-projekt på befintliga Haubits 77A-pjäser som ett inledande steg mot ett nytt artillerisystem. Detta innebar även konstruktionen av en körrigg för en framtida artilleridumper, vilken demonstrerades i december 1992 under en visning i Strängnäs. Detta projekt fick namnet FH 77 AD, där D stod för dumper.

Körriggen skapade fortsatt intresse för REMO-projektet och man valde att fortsätta utvecklingen genom att ta fram en ny rigg som inte bara kunde köra utan även skjuta. Denna kör- och skjutrigg utvecklades under åren 1995 till 1998 och baserades på en lätt bepansrad dumper. Denna pjäs användes som demonstrator i projekt Artdemo och i förarhytten fanns datorer för beräkning av ballistiska data, vilket annars utfördes på en separat batteriplats för hela artillerikompaniet.

 2002 – 2008: FH 77 BD
miniatyr|Förseriepjäs i eldläge
Mellan 2002 och 2003 gjordes teknikstudier och renovering/modifiering av 155 mm haubits 77B till 155 mm haubits 77BD, där D står för dumper. År 2003 gick Danmark med i projektet men kom av olika anledningar att lämna projektet våren 2006. Under denna period hade försök med två försökspjäser (FP 01 och FP 02) påbörjats.

 2008 – idag: Artillerisystem 08
miniatyr|Archerpjäs under Garnisonens dag i Boden 2017.
Från 2008 gick Norge med i projektet och i mars 2010 beslutade FMV, tillsammans med norska FLO, att påbörja serietillverkning och slutleverans av Artillerisystem 08. Systemet var ursprungligen tänkt att levereras i serieversion från 2012 då även det första förbandet skulle utbildas på det nya systemet. Totalt låg ordern på 24 Archersystem till Försvarsmakten och 24 Archersystem till det norska försvaret.

19 augusti 2009 gav regeringen Reinfeldt klartecken till Försvarsmakten att genom Försvarets materielverk anskaffa 24 pjäser, detta efter att det norska stortinget tidigare beslutat om anskaffning av 24 enheter.Forsvarsmakten.se (2009-08-20) 24 Archer till Artilleriregementet Läst 11 januari 2011Fmv.se (2009-08-19) FMV inleder förhandlingar om Archer  Läst 29 december 2009 Den 23 mars 2010 offentliggjordes den officiella ordern till BAE Systems Bofors, där leveranserna till det svenska försvaret planerades att påbörjas under 2011, för att upptas och ingå i insatsorganisationen under 2012. De norska enheterna planerades att tas i bruk under 2013.Di.se (2010-03-23) Svensk kanonorder i miljardklassen Läst 11 januari 2011

År 2013 var hela systemet cirka två år försenat, bland annat på grund av att en underleverantör till BAE gått i konkurs, den leverantör som hade fått i uppdrag att leverera ammunitionshanteringssystemet, det vill säga det fordon som ska stå bredvid och ladda pjäsen. I december 2012 lämnade Artilleriregementet (A 9) ifrån sig de två sista Haubits 77B. Under perioden december 2012-september 2013 gjorde förseningarna att Försvarsmakten stod utan tungt artilleri. Under den period som det svenska försvaret stod utan de nya pjäserna, samövade Sverige med det norska försvaret som använder amerikanska M109 Haubitsar. Dessa var planerade att utgå ur den norska krigsorganisationen när det nya systemet levererats.

Den 23 september 2013 överlämnade BAE Systems Bofors de första pjäserna i det nya systemet till FMV. Pjäserna transporterades sedan till Boden där Försvarets materielverk (FMV), Forsvarets logistikorganisasjon (FLO) och Artilleriregementet fortsatte med utbildning och övning.FMV.se 24 september 2013: De första Archerpjäserna levererade till FMV , läst 25 september 2013 Fredagen den 18 oktober överlämnade FMV de första fyra utbildningspjäserna till Artilleriregementet. Den 6 december 2013 meddelade den norska regeringen att man bryter kontraktet, med hänvisning till att de inte motsvarar de norska behoven. Ingen av de ursprungligen 24 beställda enheterna var levererade till Norge vid denna tidpunkt, vilka från början var planerade att levereras 2013 och fullt operativa 2014.

Den 28 september 2015 överlämnade BAE Systems den första serieproducerade enheten till FMV. Överlämnandet skedde genom en mindre ceremoni i Karlskoga, där Lena Gillström, VD för BAE Systems Bofors, överlämnade den första enheten till försvarsminister Peter Hultqvist och Försvarets materielverks vikarierande generaldirektör Dan Ohlsson. Den första pjäsen skulle dock testas och kontrolleras av FMV, vilket beräknades ta ett par månader, innan den överlämnades till Försvarsmakten. Leveransen av systemet skulle ske med start från oktober 2015, med två pjäser varje månad. Systemet beräknades vara slutlevererat till svenska staten hösten 2016, två år senare än beräknat. I media uppgavs hela systemet kosta 1,3 miljarder kronor. Den 1 februari 2016 överlämnade FMV de första fyra pjäserna till Försvarsmakten och Artilleriregementet, genom en överlämningsceremoni i Boden. Artilleriregementet hade då varit utan egna artilleripjäser i över tre år.

I september 2016 meddelade försvarsminister Peter Hultqvist att framtiden för de överblivna 24 haubitsarna från den tidigare norska affären var under utredning. Enligt Hultqvist utreder man möjligheten att tillföra pjäserna till det svenska försvaret. Den 20 september 2016 meddelade Försvarsministern att samtliga 48 pjäser kommer att köpas av den svenska staten, varav 36 stycken kommer tillfalla den svenska Försvarsmakten. De övriga tolv är tänkta att säljas för export.

Till följd av försvarsbeslutet 2020 planerar Försvarsmakten att införskaffa ytterligare 24 haubitsa

Till följd av försvarsbeslutet 2020 planerar Försvarsmakten att införskaffa ytterligare 24 haubitsar

Nyligen kom beskedet att Försvarsmaktens budget ska utökas med 27 miljarder kronor under de närmaste fem åren.
Sedan tidigare har BAE Systems levererat 48 stycken mobila artillerikanoner av den senaste modellen som heter Archer. Det nya försvarsbeslutet innebär bland annat att armén ska beställa ytterligare 24 Archer.
Hoppas på affär med US Army
Att man dessutom får ett artilleriregemente i grannkommunen Kristinehamn är också positivt för BAE Systems Bofors, menar vd:n Lena Gillström. Samtidigt har man siktet inställt på en betydligt större kund än det svenska försvaret.
– Vi hoppas få möjlighet att visa Archers förmåga i USA under 2021, säger Gillström.
Starta klippet för att höra BAE Systems vd utveckla varför man just nu ser så ljust på framtiden.


BAE Systems Archer


BAE Systems Archer

 1989 – 1992: APS 2000
År 1989 drog FMV igång ett studieprojekt under namnet APS 2000 (Artilleripjäs splitterskyddad) för att producera belägg för framtida självgående artillerisystem. Studien var mycket bred och omfattade eldhastighet, skottvidd, ammunition, verkan och plattform, etc.

Första fasen avslutades under mitten av 1992 och fokuserade primärt på pjäsutformning och ammunition, men även delsystem och plattformar. Man kom bland annat fram till att en hög eldhastighet och avancerad ammunition var viktigt för att göra det möjligt att bekämpa mål med färre granater än tidigare artillerisystem.

Under denna period hade Bofors bland annat byggt en 155 mm pjäs baserad på Haubits 77B fast med ett L/52 eldrör vilken hade provskjutits i en statisk provbock. Under provskjutningar uppnåddes skottvidder upp till 42 000 meter genom en nykonstruerad basflödesgranat av Bofors-design och drivladdningar som gav granaten en utgångshastighet av 1000 meter per sekund. Man hoppades dock att man inom snar framtid kunde uppnå skottvidder mellan 47 och 50 km och samtidigt minska spridningen på dessa avstånd med upp till 70 %. Det fanns även tankar om att skapa underkalibriga granater med samma sprängladdning som fullkalibriga sådana, varvid räckvidden skulle öka till 55 km. Som framtida alternativ fanns även idén att skapa en granat med utfällbara vingar och sensorstyrning. En sådan granat ansåg man kunde uppnå räckvidder upp till 100 km.

Som plattform för ett framtida självgående artillerisystem fanns två primära kandidater: ett förlängt Hägglunds stridsfordon 90 chassi och ett civilt Volvo dumperchassi. Detta gav större mobilitet och snabbare gruppering. I slutändan valde man dumperchassit och påbörjade körprov.

 1992 – 1998: FH 77 AD

Efter första fasen av APS 2000 påbörjade man ett REMO-projekt på befintliga Haubits 77A-pjäser som ett inledande steg mot ett nytt artillerisystem. Detta innebar även konstruktionen av en körrigg för en framtida artilleridumper, vilken demonstrerades i december 1992 under en visning i Strängnäs. Detta projekt fick namnet FH 77 AD, där D stod för dumper.

Körriggen skapade fortsatt intresse för REMO-projektet och man valde att fortsätta utvecklingen genom att ta fram en ny rigg som inte bara kunde köra utan även skjuta. Denna kör- och skjutrigg utvecklades under åren 1995 till 1998 och baserades på en lätt bepansrad dumper. Denna pjäs användes som demonstrator i projekt Artdemo och i förarhytten fanns datorer för beräkning av ballistiska data, vilket annars utfördes på en separat batteriplats för hela artillerikompaniet.

 2002 – 2008: FH 77 BD
miniatyr|Förseriepjäs i eldläge
Mellan 2002 och 2003 gjordes teknikstudier och renovering/modifiering av 155 mm haubits 77B till 155 mm haubits 77BD, där D står för dumper. År 2003 gick Danmark med i projektet men kom av olika anledningar att lämna projektet våren 2006. Under denna period hade försök med två försökspjäser (FP 01 och FP 02) påbörjats.

 2008 – idag: Artillerisystem 08
miniatyr|Archerpjäs under Garnisonens dag i Boden 2017.
Från 2008 gick Norge med i projektet och i mars 2010 beslutade FMV, tillsammans med norska FLO, att påbörja serietillverkning och slutleverans av Artillerisystem 08. Systemet var ursprungligen tänkt att levereras i serieversion från 2012 då även det första förbandet skulle utbildas på det nya systemet. Totalt låg ordern på 24 Archersystem till Försvarsmakten och 24 Archersystem till det norska försvaret.

19 augusti 2009 gav regeringen Reinfeldt klartecken till Försvarsmakten att genom Försvarets materielverk anskaffa 24 pjäser, detta efter att det norska stortinget tidigare beslutat om anskaffning av 24 enheter.Forsvarsmakten.se (2009-08-20) 24 Archer till Artilleriregementet Läst 11 januari 2011Fmv.se (2009-08-19) FMV inleder förhandlingar om Archer  Läst 29 december 2009 Den 23 mars 2010 offentliggjordes den officiella ordern till BAE Systems Bofors, där leveranserna till det svenska försvaret planerades att påbörjas under 2011, för att upptas och ingå i insatsorganisationen under 2012. De norska enheterna planerades att tas i bruk under 2013.Di.se (2010-03-23) Svensk kanonorder i miljardklassen Läst 11 januari 2011

År 2013 var hela systemet cirka två år försenat, bland annat på grund av att en underleverantör till BAE gått i konkurs, den leverantör som hade fått i uppdrag att leverera ammunitionshanteringssystemet, det vill säga det fordon som ska stå bredvid och ladda pjäsen. I december 2012 lämnade Artilleriregementet (A 9) ifrån sig de två sista Haubits 77B. Under perioden december 2012-september 2013 gjorde förseningarna att Försvarsmakten stod utan tungt artilleri. Under den period som det svenska försvaret stod utan de nya pjäserna, samövade Sverige med det norska försvaret som använder amerikanska M109 Haubitsar. Dessa var planerade att utgå ur den norska krigsorganisationen när det nya systemet levererats.


BAE Systems Archer

 1989 – 1992: APS 2000
År 1989 drog FMV igång ett studieprojekt under namnet APS 2000 (Artilleripjäs splitterskyddad) för att producera belägg för framtida självgående artillerisystem. Studien var mycket bred och omfattade eldhastighet, skottvidd, ammunition, verkan och plattform, etc.

Första fasen avslutades under mitten av 1992 och fokuserade primärt på pjäsutformning och ammunition, men även delsystem och plattformar. Man kom bland annat fram till att en hög eldhastighet och avancerad ammunition var viktigt för att göra det möjligt att bekämpa mål med färre granater än tidigare artillerisystem.

Under denna period hade Bofors bland annat byggt en 155 mm pjäs baserad på Haubits 77B fast med ett L/52 eldrör vilken hade provskjutits i en statisk provbock. Under provskjutningar uppnåddes skottvidder upp till 42 000 meter genom en nykonstruerad basflödesgranat av Bofors-design och drivladdningar som gav granaten en utgångshastighet av 1000 meter per sekund. Man hoppades dock att man inom snar framtid kunde uppnå skottvidder mellan 47 och 50 km och samtidigt minska spridningen på dessa avstånd med upp till 70 %. Det fanns även tankar om att skapa underkalibriga granater med samma sprängladdning som fullkalibriga sådana, varvid räckvidden skulle öka till 55 km. Som framtida alternativ fanns även idén att skapa en granat med utfällbara vingar och sensorstyrning. En sådan granat ansåg man kunde uppnå räckvidder upp till 100 km.

Som plattform för ett framtida självgående artillerisystem fanns två primära kandidater: ett förlängt Hägglunds stridsfordon 90 chassi och ett civilt Volvo dumperchassi. Detta gav större mobilitet och snabbare gruppering. I slutändan valde man dumperchassit och påbörjade körprov.

 1992 – 1998: FH 77 AD

Efter första fasen av APS 2000 påbörjade man ett REMO-projekt på befintliga Haubits 77A-pjäser som ett inledande steg mot ett nytt artillerisystem. Detta innebar även konstruktionen av en körrigg för en framtida artilleridumper, vilken demonstrerades i december 1992 under en visning i Strängnäs. Detta projekt fick namnet FH 77 AD, där D stod för dumper.

Körriggen skapade fortsatt intresse för REMO-projektet och man valde att fortsätta utvecklingen genom att ta fram en ny rigg som inte bara kunde köra utan även skjuta. Denna kör- och skjutrigg utvecklades under åren 1995 till 1998 och baserades på en lätt bepansrad dumper. Denna pjäs användes som demonstrator i projekt Artdemo och i förarhytten fanns datorer för beräkning av ballistiska data, vilket annars utfördes på en separat batteriplats för hela artillerikompaniet.

 2002 – 2008: FH 77 BD
miniatyr|Förseriepjäs i eldläge
Mellan 2002 och 2003 gjordes teknikstudier och renovering/modifiering av 155 mm haubits 77B till 155 mm haubits 77BD, där D står för dumper. År 2003 gick Danmark med i projektet men kom av olika anledningar att lämna projektet våren 2006. Under denna period hade försök med två försökspjäser (FP 01 och FP 02) påbörjats.

 2008 – idag: Artillerisystem 08
miniatyr|Archerpjäs under Garnisonens dag i Boden 2017.
Från 2008 gick Norge med i projektet och i mars 2010 beslutade FMV, tillsammans med norska FLO, att påbörja serietillverkning och slutleverans av Artillerisystem 08. Systemet var ursprungligen tänkt att levereras i serieversion från 2012 då även det första förbandet skulle utbildas på det nya systemet. Totalt låg ordern på 24 Archersystem till Försvarsmakten och 24 Archersystem till det norska försvaret.

19 augusti 2009 gav regeringen Reinfeldt klartecken till Försvarsmakten att genom Försvarets materielverk anskaffa 24 pjäser, detta efter att det norska stortinget tidigare beslutat om anskaffning av 24 enheter.Forsvarsmakten.se (2009-08-20) 24 Archer till Artilleriregementet Läst 11 januari 2011Fmv.se (2009-08-19) FMV inleder förhandlingar om Archer  Läst 29 december 2009 Den 23 mars 2010 offentliggjordes den officiella ordern till BAE Systems Bofors, där leveranserna till det svenska försvaret planerades att påbörjas under 2011, för att upptas och ingå i insatsorganisationen under 2012. De norska enheterna planerades att tas i bruk under 2013.Di.se (2010-03-23) Svensk kanonorder i miljardklassen Läst 11 januari 2011

År 2013 var hela systemet cirka två år försenat, bland annat på grund av att en underleverantör till BAE gått i konkurs, den leverantör som hade fått i uppdrag att leverera ammunitionshanteringssystemet, det vill säga det fordon som ska stå bredvid och ladda pjäsen. I december 2012 lämnade Artilleriregementet (A 9) ifrån sig de två sista Haubits 77B. Under perioden december 2012-september 2013 gjorde förseningarna att Försvarsmakten stod utan tungt artilleri. Under den period som det svenska försvaret stod utan de nya pjäserna, samövade Sverige med det norska försvaret som använder amerikanska M109 Haubitsar. Dessa var planerade att utgå ur den norska krigsorganisationen när det nya systemet levererats.

Den 23 september 2013 överlämnade BAE Systems Bofors de första pjäserna i det nya systemet till FMV. Pjäserna transporterades sedan till Boden där Försvarets materielverk (FMV), Forsvarets logistikorganisasjon (FLO) och Artilleriregementet fortsatte med utbildning och övning.FMV.se 24 september 2013: De första Archerpjäserna levererade till FMV , läst 25 september 2013 Fredagen den 18 oktober överlämnade FMV de första fyra utbildningspjäserna till Artilleriregementet. Den 6 december 2013 meddelade den norska regeringen att man bryter kontraktet, med hänvisning till att de inte motsvarar de norska behoven. Ingen av de ursprungligen 24 beställda enheterna var levererade till Norge vid denna tidpunkt, vilka från början var planerade att levereras 2013 och fullt operativa 2014.


BAE Systems Archer

 1989 – 1992: APS 2000
År 1989 drog FMV igång ett studieprojekt under namnet APS 2000 (Artilleripjäs splitterskyddad) för att producera belägg för framtida självgående artillerisystem. Studien var mycket bred och omfattade eldhastighet, skottvidd, ammunition, verkan och plattform, etc.

Första fasen avslutades under mitten av 1992 och fokuserade primärt på pjäsutformning och ammunition, men även delsystem och plattformar. Man kom bland annat fram till att en hög eldhastighet och avancerad ammunition var viktigt för att göra det möjligt att bekämpa mål med färre granater än tidigare artillerisystem.

Under denna period hade Bofors bland annat byggt en 155 mm pjäs baserad på Haubits 77B fast med ett L/52 eldrör vilken hade provskjutits i en statisk provbock. Under provskjutningar uppnåddes skottvidder upp till 42 000 meter genom en nykonstruerad basflödesgranat av Bofors-design och drivladdningar som gav granaten en utgångshastighet av 1000 meter per sekund. Man hoppades dock att man inom snar framtid kunde uppnå skottvidder mellan 47 och 50 km och samtidigt minska spridningen på dessa avstånd med upp till 70 %. Det fanns även tankar om att skapa underkalibriga granater med samma sprängladdning som fullkalibriga sådana, varvid räckvidden skulle öka till 55 km. Som framtida alternativ fanns även idén att skapa en granat med utfällbara vingar och sensorstyrning. En sådan granat ansåg man kunde uppnå räckvidder upp till 100 km.

Som plattform för ett framtida självgående artillerisystem fanns två primära kandidater: ett förlängt Hägglunds stridsfordon 90 chassi och ett civilt Volvo dumperchassi. Detta gav större mobilitet och snabbare gruppering. I slutändan valde man dumperchassit och påbörjade körprov.

 1992 – 1998: FH 77 AD

Efter första fasen av APS 2000 påbörjade man ett REMO-projekt på befintliga Haubits 77A-pjäser som ett inledande steg mot ett nytt artillerisystem. Detta innebar även konstruktionen av en körrigg för en framtida artilleridumper, vilken demonstrerades i december 1992 under en visning i Strängnäs. Detta projekt fick namnet FH 77 AD, där D stod för dumper.

Körriggen skapade fortsatt intresse för REMO-projektet och man valde att fortsätta utvecklingen genom att ta fram en ny rigg som inte bara kunde köra utan även skjuta. Denna kör- och skjutrigg utvecklades under åren 1995 till 1998 och baserades på en lätt bepansrad dumper. Denna pjäs användes som demonstrator i projekt Artdemo och i förarhytten fanns datorer för beräkning av ballistiska data, vilket annars utfördes på en separat batteriplats för hela artillerikompaniet.

 2002 – 2008: FH 77 BD
miniatyr|Förseriepjäs i eldläge
Mellan 2002 och 2003 gjordes teknikstudier och renovering/modifiering av 155 mm haubits 77B till 155 mm haubits 77BD, där D står för dumper. År 2003 gick Danmark med i projektet men kom av olika anledningar att lämna projektet våren 2006. Under denna period hade försök med två försökspjäser (FP 01 och FP 02) påbörjats.

 2008 – idag: Artillerisystem 08
miniatyr|Archerpjäs under Garnisonens dag i Boden 2017.
Från 2008 gick Norge med i projektet och i mars 2010 beslutade FMV, tillsammans med norska FLO, att påbörja serietillverkning och slutleverans av Artillerisystem 08. Systemet var ursprungligen tänkt att levereras i serieversion från 2012 då även det första förbandet skulle utbildas på det nya systemet. Totalt låg ordern på 24 Archersystem till Försvarsmakten och 24 Archersystem till det norska försvaret.

19 augusti 2009 gav regeringen Reinfeldt klartecken till Försvarsmakten att genom Försvarets materielverk anskaffa 24 pjäser, detta efter att det norska stortinget tidigare beslutat om anskaffning av 24 enheter.Forsvarsmakten.se (2009-08-20) 24 Archer till Artilleriregementet Läst 11 januari 2011Fmv.se (2009-08-19) FMV inleder förhandlingar om Archer  Läst 29 december 2009 Den 23 mars 2010 offentliggjordes den officiella ordern till BAE Systems Bofors, där leveranserna till det svenska försvaret planerades att påbörjas under 2011, för att upptas och ingå i insatsorganisationen under 2012. De norska enheterna planerades att tas i bruk under 2013.Di.se (2010-03-23) Svensk kanonorder i miljardklassen Läst 11 januari 2011

År 2013 var hela systemet cirka två år försenat, bland annat på grund av att en underleverantör till BAE gått i konkurs, den leverantör som hade fått i uppdrag att leverera ammunitionshanteringssystemet, det vill säga det fordon som ska stå bredvid och ladda pjäsen. I december 2012 lämnade Artilleriregementet (A 9) ifrån sig de två sista Haubits 77B. Under perioden december 2012-september 2013 gjorde förseningarna att Försvarsmakten stod utan tungt artilleri. Under den period som det svenska försvaret stod utan de nya pjäserna, samövade Sverige med det norska försvaret som använder amerikanska M109 Haubitsar. Dessa var planerade att utgå ur den norska krigsorganisationen när det nya systemet levererats.

Den 23 september 2013 överlämnade BAE Systems Bofors de första pjäserna i det nya systemet till FMV. Pjäserna transporterades sedan till Boden där Försvarets materielverk (FMV), Forsvarets logistikorganisasjon (FLO) och Artilleriregementet fortsatte med utbildning och övning.FMV.se 24 september 2013: De första Archerpjäserna levererade till FMV , läst 25 september 2013 Fredagen den 18 oktober överlämnade FMV de första fyra utbildningspjäserna till Artilleriregementet. Den 6 december 2013 meddelade den norska regeringen att man bryter kontraktet, med hänvisning till att de inte motsvarar de norska behoven. Ingen av de ursprungligen 24 beställda enheterna var levererade till Norge vid denna tidpunkt, vilka från början var planerade att levereras 2013 och fullt operativa 2014.

Den 28 september 2015 överlämnade BAE Systems den första serieproducerade enheten till FMV.


BAE Systems Archer

 1989 – 1992: APS 2000
År 1989 drog FMV igång ett studieprojekt under namnet APS 2000 (Artilleripjäs splitterskyddad) för att producera belägg för framtida självgående artillerisystem. Studien var mycket bred och omfattade eldhastighet, skottvidd, ammunition, verkan och plattform, etc.

Första fasen avslutades under mitten av 1992 och fokuserade primärt på pjäsutformning och ammunition, men även delsystem och plattformar. Man kom bland annat fram till att en hög eldhastighet och avancerad ammunition var viktigt för att göra det möjligt att bekämpa mål med färre granater än tidigare artillerisystem.

Under denna period hade Bofors bland annat byggt en 155 mm pjäs baserad på Haubits 77B fast med ett L/52 eldrör vilken hade provskjutits i en statisk provbock. Under provskjutningar uppnåddes skottvidder upp till 42 000 meter genom en nykonstruerad basflödesgranat av Bofors-design och drivladdningar som gav granaten en utgångshastighet av 1000 meter per sekund. Man hoppades dock att man inom snar framtid kunde uppnå skottvidder mellan 47 och 50 km och samtidigt minska spridningen på dessa avstånd med upp till 70 %. Det fanns även tankar om att skapa underkalibriga granater med samma sprängladdning som fullkalibriga sådana, varvid räckvidden skulle öka till 55 km. Som framtida alternativ fanns även idén att skapa en granat med utfällbara vingar och sensorstyrning. En sådan granat ansåg man kunde uppnå räckvidder upp till 100 km.

Som plattform för ett framtida självgående artillerisystem fanns två primära kandidater: ett förlängt Hägglunds stridsfordon 90 chassi och ett civilt Volvo dumperchassi. Detta gav större mobilitet och snabbare gruppering. I slutändan valde man dumperchassit och påbörjade körprov.

 1992 – 1998: FH 77 AD

Efter första fasen av APS 2000 påbörjade man ett REMO-projekt på befintliga Haubits 77A-pjäser som ett inledande steg mot ett nytt artillerisystem. Detta innebar även konstruktionen av en körrigg för en framtida artilleridumper, vilken demonstrerades i december 1992 under en visning i Strängnäs. Detta projekt fick namnet FH 77 AD, där D stod för dumper.

Körriggen skapade fortsatt intresse för REMO-projektet och man valde att fortsätta utvecklingen genom att ta fram en ny rigg som inte bara kunde köra utan även skjuta. Denna kör- och skjutrigg utvecklades under åren 1995 till 1998 och baserades på en lätt bepansrad dumper. Denna pjäs användes som demonstrator i projekt Artdemo och i förarhytten fanns datorer för beräkning av ballistiska data, vilket annars utfördes på en separat batteriplats för hela artillerikompaniet.

 2002 – 2008: FH 77 BD
miniatyr|Förseriepjäs i eldläge
Mellan 2002 och 2003 gjordes teknikstudier och renovering/modifiering av 155 mm haubits 77B till 155 mm haubits 77BD, där D står för dumper. År 2003 gick Danmark med i projektet men kom av olika anledningar att lämna projektet våren 2006. Under denna period hade försök med två försökspjäser (FP 01 och FP 02) påbörjats.

 2008 – idag: Artillerisystem 08
miniatyr|Archerpjäs under Garnisonens dag i Boden 2017.
Från 2008 gick Norge med i projektet och i mars 2010 beslutade FMV, tillsammans med norska FLO, att påbörja serietillverkning och slutleverans av Artillerisystem 08. Systemet var ursprungligen tänkt att levereras i serieversion från 2012 då även det första förbandet skulle utbildas på det nya systemet. Totalt låg ordern på 24 Archersystem till Försvarsmakten och 24 Archersystem till det norska försvaret.

19 augusti 2009 gav regeringen Reinfeldt klartecken till Försvarsmakten att genom Försvarets materielverk anskaffa 24 pjäser, detta efter att det norska stortinget tidigare beslutat om anskaffning av 24 enheter.Forsvarsmakten.se (2009-08-20) 24 Archer till Artilleriregementet Läst 11 januari 2011Fmv.se (2009-08-19) FMV inleder förhandlingar om Archer  Läst 29 december 2009 Den 23 mars 2010 offentliggjordes den officiella ordern till BAE Systems Bofors, där leveranserna till det svenska försvaret planerades att påbörjas under 2011, för att upptas och ingå i insatsorganisationen under 2012. De norska enheterna planerades att tas i bruk under 2013.Di.se (2010-03-23) Svensk kanonorder i miljardklassen Läst 11 januari 2011

År 2013 var hela systemet cirka två år försenat, bland annat på grund av att en underleverantör till BAE gått i konkurs, den leverantör som hade fått i uppdrag att leverera ammunitionshanteringssystemet, det vill säga det fordon som ska stå bredvid och ladda pjäsen. I december 2012 lämnade Artilleriregementet (A 9) ifrån sig de två sista Haubits 77B. Under perioden december 2012-september 2013 gjorde förseningarna att Försvarsmakten stod utan tungt artilleri. Under den period som det svenska försvaret stod utan de nya pjäserna, samövade Sverige med det norska försvaret som använder amerikanska M109 Haubitsar. Dessa var planerade att utgå ur den norska krigsorganisationen när det nya systemet levererats.

Den 23 september 2013 överlämnade BAE Systems Bofors de första pjäserna i det nya systemet till FMV. Pjäserna transporterades sedan till Boden där Försvarets materielverk (FMV), Forsvarets logistikorganisasjon (FLO) och Artilleriregementet fortsatte med utbildning och övning.FMV.se 24 september 2013: De första Archerpjäserna levererade till FMV , läst 25 september 2013 Fredagen den 18 oktober överlämnade FMV de första fyra utbildningspjäserna till Artilleriregementet. Den 6 december 2013 meddelade den norska regeringen att man bryter kontraktet, med hänvisning till att de inte motsvarar de norska behoven. Ingen av de ursprungligen 24 beställda enheterna var levererade till Norge vid denna tidpunkt, vilka från början var planerade att levereras 2013 och fullt operativa 2014.

Den 28 september 2015 överlämnade BAE Systems den första serieproducerade enheten till FMV. Överlämnandet skedde genom en mindre ceremoni i Karlskoga, där Lena Gillström, VD för BAE Systems Bofors, överlämnade den första enheten till försvarsminister Peter Hultqvist och Försvarets materielverks vikarierande generaldirektör Dan Ohlsson. Den första pjäsen skulle dock testas och kontrolleras av FMV, vilket beräknades ta ett par månader, innan den överlämnades till Försvarsmakten. Leveransen av systemet skulle ske med start från oktober 2015, med två pjäser varje månad. Systemet beräknades vara slutlevererat till svenska staten hösten 2016, två år senare än beräknat.


BAE Systems Archer

 1989 – 1992: APS 2000
År 1989 drog FMV igång ett studieprojekt under namnet APS 2000 (Artilleripjäs splitterskyddad) för att producera belägg för framtida självgående artillerisystem. Studien var mycket bred och omfattade eldhastighet, skottvidd, ammunition, verkan och plattform, etc.

Första fasen avslutades under mitten av 1992 och fokuserade primärt på pjäsutformning och ammunition, men även delsystem och plattformar. Man kom bland annat fram till att en hög eldhastighet och avancerad ammunition var viktigt för att göra det möjligt att bekämpa mål med färre granater än tidigare artillerisystem.

Under denna period hade Bofors bland annat byggt en 155 mm pjäs baserad på Haubits 77B fast med ett L/52 eldrör vilken hade provskjutits i en statisk provbock. Under provskjutningar uppnåddes skottvidder upp till 42 000 meter genom en nykonstruerad basflödesgranat av Bofors-design och drivladdningar som gav granaten en utgångshastighet av 1000 meter per sekund. Man hoppades dock att man inom snar framtid kunde uppnå skottvidder mellan 47 och 50 km och samtidigt minska spridningen på dessa avstånd med upp till 70 %. Det fanns även tankar om att skapa underkalibriga granater med samma sprängladdning som fullkalibriga sådana, varvid räckvidden skulle öka till 55 km. Som framtida alternativ fanns även idén att skapa en granat med utfällbara vingar och sensorstyrning. En sådan granat ansåg man kunde uppnå räckvidder upp till 100 km.

Som plattform för ett framtida självgående artillerisystem fanns två primära kandidater: ett förlängt Hägglunds stridsfordon 90 chassi och ett civilt Volvo dumperchassi. Detta gav större mobilitet och snabbare gruppering. I slutändan valde man dumperchassit och påbörjade körprov.

 1992 – 1998: FH 77 AD

Efter första fasen av APS 2000 påbörjade man ett REMO-projekt på befintliga Haubits 77A-pjäser som ett inledande steg mot ett nytt artillerisystem. Detta innebar även konstruktionen av en körrigg för en framtida artilleridumper, vilken demonstrerades i december 1992 under en visning i Strängnäs. Detta projekt fick namnet FH 77 AD, där D stod för dumper.

Körriggen skapade fortsatt intresse för REMO-projektet och man valde att fortsätta utvecklingen genom att ta fram en ny rigg som inte bara kunde köra utan även skjuta. Denna kör- och skjutrigg utvecklades under åren 1995 till 1998 och baserades på en lätt bepansrad dumper. Denna pjäs användes som demonstrator i projekt Artdemo och i förarhytten fanns datorer för beräkning av ballistiska data, vilket annars utfördes på en separat batteriplats för hela artillerikompaniet.

 2002 – 2008: FH 77 BD
miniatyr|Förseriepjäs i eldläge
Mellan 2002 och 2003 gjordes teknikstudier och renovering/modifiering av 155 mm haubits 77B till 155 mm haubits 77BD, där D står för dumper. År 2003 gick Danmark med i projektet men kom av olika anledningar att lämna projektet våren 2006. Under denna period hade försök med två försökspjäser (FP 01 och FP 02) påbörjats.

 2008 – idag: Artillerisystem 08
miniatyr|Archerpjäs under Garnisonens dag i Boden 2017.
Från 2008 gick Norge med i projektet och i mars 2010 beslutade FMV, tillsammans med norska FLO, att påbörja serietillverkning och slutleverans av Artillerisystem 08. Systemet var ursprungligen tänkt att levereras i serieversion från 2012 då även det första förbandet skulle utbildas på det nya systemet. Totalt låg ordern på 24 Archersystem till Försvarsmakten och 24 Archersystem till det norska försvaret.

19 augusti 2009 gav regeringen Reinfeldt klartecken till Försvarsmakten att genom Försvarets materielverk anskaffa 24 pjäser, detta efter att det norska stortinget tidigare beslutat om anskaffning av 24 enheter.Forsvarsmakten.se (2009-08-20) 24 Archer till Artilleriregementet Läst 11 januari 2011Fmv.se (2009-08-19) FMV inleder förhandlingar om Archer  Läst 29 december 2009 Den 23 mars 2010 offentliggjordes den officiella ordern till BAE Systems Bofors, där leveranserna till det svenska försvaret planerades att påbörjas under 2011, för att upptas och ingå i insatsorganisationen under 2012. De norska enheterna planerades att tas i bruk under 2013.Di.se (2010-03-23) Svensk kanonorder i miljardklassen Läst 11 januari 2011

År 2013 var hela systemet cirka två år försenat, bland annat på grund av att en underleverantör till BAE gått i konkurs, den leverantör som hade fått i uppdrag att leverera ammunitionshanteringssystemet, det vill säga det fordon som ska stå bredvid och ladda pjäsen. I december 2012 lämnade Artilleriregementet (A 9) ifrån sig de två sista Haubits 77B. Under perioden december 2012-september 2013 gjorde förseningarna att Försvarsmakten stod utan tungt artilleri. Under den period som det svenska försvaret stod utan de nya pjäserna, samövade Sverige med det norska försvaret som använder amerikanska M109 Haubitsar. Dessa var planerade att utgå ur den norska krigsorganisationen när det nya systemet levererats.

Den 23 september 2013 överlämnade BAE Systems Bofors de första pjäserna i det nya systemet till FMV. Pjäserna transporterades sedan till Boden där Försvarets materielverk (FMV), Forsvarets logistikorganisasjon (FLO) och Artilleriregementet fortsatte med utbildning och övning.FMV.se 24 september 2013: De första Archerpjäserna levererade till FMV , läst 25 september 2013 Fredagen den 18 oktober överlämnade FMV de första fyra utbildningspjäserna till Artilleriregementet. Den 6 december 2013 meddelade den norska regeringen att man bryter kontraktet, med hänvisning till att de inte motsvarar de norska behoven. Ingen av de ursprungligen 24 beställda enheterna var levererade till Norge vid denna tidpunkt, vilka från början var planerade att levereras 2013 och fullt operativa 2014.

Den 28 september 2015 överlämnade BAE Systems den första serieproducerade enheten till FMV. Överlämnandet skedde genom en mindre ceremoni i Karlskoga, där Lena Gillström, VD för BAE Systems Bofors, överlämnade den första enheten till försvarsminister Peter Hultqvist och Försvarets materielverks vikarierande generaldirektör Dan Ohlsson. Den första pjäsen skulle dock testas och kontrolleras av FMV, vilket beräknades ta ett par månader, innan den överlämnades till Försvarsmakten. Leveransen av systemet skulle ske med start från oktober 2015, med två pjäser varje månad. Systemet beräknades vara slutlevererat till svenska staten hösten 2016, två år senare än beräknat. I media uppgavs hela systemet kosta 1,3 miljarder kronor. Den 1 februari 2016 överlämnade FMV de första fyra pjäserna till Försvarsmakten och Artilleriregementet, genom en överlämningsceremoni i Boden. Artilleriregementet hade då varit utan egna artilleripjäser i över tre år.