Bertrand Russell

Bertranas Raselas (, 1872 m. liepos 18 d. Velse, Didžiojoje Britanijoje – 1970 m. vasario 2 d.) – britų filosofas, matematikas, eseistas ir visuomenės kritikas. Geriausiai atsiskleidęs savo matematinės logikos ir analitinės filosofijos darbuose. Jo svarbiausias indėlis – logikos gynimas, manymas, kad matematika, kai kuriuose požiūriuose, sumažinama iki logikos. Jis yra laikomas vienu iš analitinės filosofijos steigėjų kartu su Gottlobu Freggi ir Liudviku Vitgenšteinu. Kartu su Georgu Edwardu Mooru jis yra laikomas kaip vienas iš šiuolaikinės analitinės filosofijos kūrėjų. Didžiąją savo gyvenimo dalį praleido Didžiojoje Britanijoje. Per savo ilgą gyvenimą B. Raselas įnešė didelį indėlį ne tik į logiką ar filosofiją, bet taip pat ir į daugelį kitų sričių, įskaitant švietimą, istoriją, politinę teoriją ir religijos studijas, 1950 m. tapo Nobelio literatūros premijos laureatu.

 http://plato.stanford.edu/entries/russell/
 http://www.biographybase.com/biography/Russell_Bertrand.html
 http://www.spauda.lt/plato/agnostic.htm
 http://lt.wikipedia.org/wiki/Raselo_arbatinukas
 http://www.straipsniai.lt/filosofija/puslapis/9129
 http://www.cfpf.org.uk/articles/religion/br/br_god.htm

Verslą nužudys liberalai
Dalyvauja Justinas (Žmogus), Ainis (NCE), Edis (Varlinas) Jei manai, kad mūsų darbas yra naudingas ir prasmingas, gali mus paremti. Parama „Karžygiui“: Viešoji įstaiga „Liber continens“ Į. k. 302417839 Kelmijos sodų 65-oji g. 22, Vilnius Atsiskaitomoji sąskaita: Paysera: EVP6510009990152 IBAN: LT223500010009990152…
Matome brangiai apmokamą cirką (už mūsų pinigus)
Marius Jonaitis: kalbėjau apie „Belaruskalij“ trašų tranzitą, bandymą jį uždrausti bei gresiančius nuostolius Lietuvai. O taip pat mus valdančių, arba norinčių valdyti, varžytuves kuris labiau įtiks šeimininkui iš už balos.
Tūkstančiai žmonių buvo sulaikyti. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Tūkstančiai žmonių buvo sulaikyti. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Australija. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Australija. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Serbija. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Serbija. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
8000 žmonių. Briuselis. Belgija. Protestai visame pasaulyje prieš žmogaus teisių pažeidimus
8000 žmonių. Briuselis. Belgija. Protestai visame pasaulyje prieš žmogaus teisių pažeidimus
Belgija. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Belgija. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Briuselis. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Briuselis. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Belgija. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Belgija. Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus
Protestai visame pasaulyje prieš GP ir žmogaus teisių pažeidimus


Bertrand Russell


Albertas Sinevičius

Albertas Ambraziejus Sinevičius (g. 1943 m. gruodžio 7 d. Kaune) – Lietuvos politinis veikėjas.

1950–1961 m. mokėsi Kauno 22-ojoje vidurinėje mokykloje. 1961–1983 m. kailių apdirbimo fabriko kailių plovėjas, raugintojas, dažytojas, cecho viršininkas ir technikos vadybos viršininkas. 1962–1970 m. studijavo KPI Lengvosios pramonės fakultete. 1983–1987 m. siuvimo gamybinio susivienijimo „Baltija“ generalinis direktorius. 1987–1990 m. LSSR lengvosios pramonės ministro pavaduotojas.

1990–1991 m. Kazimiros Prunskienės Vyriausybėje – LR prekybos ministras. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=8 1991–1992 m. Vertybinių popierių biržos prezidentas ir generalinis direktorius. 1992–1994 m. Bronislovo Lubio ir Adolfo Šleževičiaus Vyriausybėse – LR pramonės ir prekybos ministras. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=3061http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=3123 1994–2000 m. Vilniaus komercinio banko prezidentas. 1994–2004 m. UAB „Lietžaliava“ bendraturtis ir prezidentas, nuo 2004 m. UAB „Sineta“ prezidentas. VU Filosofijos fakulteto tarybos narys. 1991–1992 m. Vilniaus „Rotary“ klubo prezidentas, garbės narys. http://www.rotary.lt/component/option,com_nfqclubs/task,clubInfo/Itemid,19/id,24/


Albertas Sinevičius


Darbas Vokietijoje

thumb|Nedarbas Vokietijoje 2010 m. spalį (pagal apskritis)
right|thumb|Dirbančiųjų statistika bei nedarbas 1997 m.
Darbas Vokietijoje – viena iš pagrindinių žmogaus ekonominės veiklos rūšių Vokietijoje; darbinė veikla.

2015 metais Vokietijoje truks 3 mln. darbuotojų (iš jų 1 mln. su aukštuoju,  1,3 mln. su profesiniu išsilavinimu, 0,55 mln. be profesijos),2015 fehlen Deuschland drei Millionen Arbeitskräfte 2030 metais - 5 mln. ar net 10 mln. darbuotojų.Deutschland droht Arbeitskräfte-Mangel Vokietija dėl demografinių priežasčių (visuomenės senėjimo, žemo gimstamumo)Gyvenimas ir darbas Vokietijoje (Romas Šileris, Frankfurtas prie Maino „Tiesa“, 2010 m. lapkričio mėn. 5 d. 15:01) yra priversta dalį darbo jėgos samdyti iš užsienio. Vokietijos įdarbinimo agentūra prognozuoja, kad į šalį atvyks 140 000 darbuotojų per metus. Įvertinus euro zonos finansinių rinkų situaciją ir ekonominio vystymosi skirtumus ir turint omenyje, kad ten, iš kur atvyksta imigrantai, tikimasi ilgai užsitęsiančio ekonominio nuosmukio, o Vokietijos ūkis klestės, nes ji nebeišsiunčia savo kapitalo į užsienį, potencialiai mobilių žmonių priskaičiuojama net iki kelių milijonų.Vokietijos ekonomistas H.W.Sinnas: „Jei vokiečių firmai reikia specialisto, jai tereikia įdėti skelbimą į bet kurios Rytų Europos šalies laikraštį“  („Focus“ ir lrytas.lt inf., 2011-05-24 21:03)

Vokietijos darbo birža teigia, kad net ir per krizę jaučiamas medicinos, socialinės pagalbos ir slaugos, IT bei inžinerijos darbuotojų trūkumas. Rytų europiečių atėjimas padidino vietinę konkurenciją nekvalifikuoto darbo srityse, tuo tarpu kvalifikuotiems specialistams didesnio poveikio tai neturi. Trūksta sandėlio darbininkųDarbas Vokietijos sandėlyje: kiek užsidirbau ir kaip gyvenau svetur (Portalas "Delfi" Pilietis), prekių rūšiuotojų.Emigranto užrašai. Vokietija: darbo sąlygos sandėlyje truputį geresnės nei „Maximoje

Rytų europiečių atėjimas padidino vietinę konkurenciją nekvalifikuoto darbo srityse, tuo tarpu kvalifikuotiems specialistams didesnio poveikio tai neturi. Trūksta sandėlio darbininkųDarbas Vokietijos sandėlyje: kiek užsidirbau ir kaip gyvenau svetur (Portalas "Delfi" Pilietis), prekių rūšiuotojų. Emigranto užrašai.

Varginanti kelionė automobiliu
Kelionė buvo labai varginanti. Važiavome apie 20 val. Sustojome tik kelis kartus kelioms minutėms pramankštinti kojas, nubėgti į tualetą, parūkyti.
Susigrūdę mažoje mašinytėje patogumų nesitikėjome, pakaitomis vairavome, pakaitomis ir snaudėme (miegojimu to nepavadinsi).
Nuvažiavome apie du tūkstančius kilometrų, nes pakeliui keletą vaikinukų nuvežėme į kitą miestą – Dormageną. Atvažiavau visas kaip sumaitotas, todėl nieko net neapsišniukštinėjęs ėjau miegoti.
Sandėlyje dirbame išsijuosę
Iki darbo reikia važiuoti apie septynis kilometrus. Keli bendradarbiai turi mašinas, tai važiuojame su jais. Pagal bendrą susitarimą visi keleiviai vairuotojui duoda po 1 eurą per dieną. Tai reiškia, kad savaitės pabaigoje visi sumokame po 5 eurus.
Kaip žinia, pirmos dvi savaitės skirtos mokymams. Taigi moka už valandas, o ne už padarytą darbą. Tai nėra blogai, nes reikia laiko viską suprasti.
Reikėjo poros dienų, kad suprasčiau tą „hansų“ kalbą per ausines, nes iš pradžių tikrai švepla atrodė. Nors dabar jau įsidėmėjau tuos šveplus skaičiukus, į darbo pabaigą vis vien pradedu kartais painiotis, kai daugiau pavargęs būnu.
Už padarytas klaidas mokame iš algos. Vis dėlto čia mažai galimybių klysti (bet visgi yra). Yra kontroliniai skaičiai prie kiekvienos prekės, kuriuos turi pakartoti į ausines, kitaip nesužinosi, kokį kiekį įdėti.
Taip pat iš algos išskaičiuoja ir už sudaužytas prekes. Truputį gaila dėl skaičiavimo metodikos: jei dėžėje sudužo tik du buteliai, vis tiek iš algos išskaičiuoja sumą už visą dėžę. Galite „pasveikinti“, vieną dėžę (septynis butelaičius) jau sudaužiau. Iš tikrųjų mažai, nes nuo paletės griuvo visas penkių dėžių bokštas.
Nelinksma naujiena ta, kad ketina kelis naujokus išsiųsti dirbti į kitą miestą – Dormagen‘ą. Ten naujai pradedamas projektas, todėl didelė betvarkė. Ten, rodos, moka tik už darbo valandas, nes esant didelei netvarkai gerų rezultatų neparodysi. Niekas nenori ten važiuoti, taigi visi gyvename kaip ant adatų – bet kada gali tekti išvykti... Pagyvensime – pamatysime.
Palyginkime su prekių komplektuotojo darbu „Maximoje“
Nori ar ne, bet jei turi panašaus darbo patirties Lietuvoje, nuolat lygini. Primas šokas darbe – visi sandėlyje rūko. Na, taip, ten stikliniai buteliai dėžėse ir tik vienas kitas plastikinis, taip pat gausu metalinių alaus statinių – nelabai yra kam pakenkti, bet...
Man asmeniškai tai netrukdo, nes patalpos didelės (truputį didesnės nei limonadų sandėlis „Maximoje“), tai, galima sakyti, kad rūkymo nesijaučia.
Visos dėžės surišamos su virvute, tik išskirtiniais atvejais apvyniojamos peršviečiama plėvele. Vokiečiai daug dėmesio skiria atliekoms rūšiuoti – tausoja gamtą. Jie stengiasi kuo mažiau naudoti plėvelės. Ir vėlgi – prisiminkime „Maximą“ – gaudavome velnių, kad per mažai apsukdavome plėvele. Žinoma, skiriasi prekės, bet požiūris į darbą taip pat labai skiriasi – dirbama atsakingiau.
Dėl prekių krovimo technikos – elektrokrautuvus tikėjausi rasti geresnius. Juk čia Vokietija!
Taigi darbui reikalingos technikos būklė tokia pati kaip „Maximoje“ – ne pati geriausia. Galbūt todėl, kad sandėlyje dirba vien emigrantai – tiks bet kas. Manau, kad tokio požiūrio laikosi vokiečiai.
Nors technika ir pati naujausia, bet visas procesas pakankamai apgalvotas ir reikalauja daug mažiau darbo jėgos. Turiu omenyje, kad nėra tokio „skruzdėlyno“ kaip „Maximoje“.
Lauke stovi kilnojamas namelis–vagonėlis, kuriame yra tualetai ir patalpa pietums (be stalo ir kėdžių, daugiau nieko nėra, taigi šilto maisto nelabai pavalgysi). Jautiesi kaip kokiose statybose. Tualetuose popieriaus visada yra, bet muilo ne. Nelabai patogu plauti rankas be muilo. Manau, čia vėl atsispindi vokiečių požiūris į lietuvišką darbo jėgą.
Bet čia dar ne pačios didžiausios bėdos – sunkumų kyla tai su technika, tai su ausinėmis, tai dar kažkas nutinka. Nelabai panašu į Vokietiją. Vienas kolega gerai pasakė, kad jam labiau panašu ne į vokiškus, bet į lenkiškus sandėlius.
Reziumė: sąlygos darbui normalios, žinoma, yra nepatogumų, tačiau viską galima pakęsti (nors yra ir bambeklių, kuriems viskas netinka).
Namai namučiai
Gyvename bute. Firma nuomoja namo dalį. Namai čia senos statybos ir sujungti. Laiptinėje - trys butai. Pirmame aukšte vienas butas didesnis, kuriame gyvena butelių rūšiuotojai, ten daugiausiai jaunimėlis, todėl dažnokai girdime juos triukšmaujančius.
Butelių rūšiuotojai labai keičiasi, nes daug kas išvažiuoja namo neatlaikę darbo krūvio. Antrame aukšte - du butukai po tris kambarius (vienas iš jų svetainė). Pats butas padalintas į du aukštus.
Virtuvė, tualetas, vonia ir svetaine pirmame aukšte, o gyvenamieji du kambariai antrame aukšte. Yra didelė virtuvė, visi patogumai (trys maži šaldytuvai, elektrinė viryklė) ir t.t. Gyvename trise kambaryje (bute šešiese), vienas kambario draugas - buvęs kolega „Maximoje“.
Parduotuvė sąlyginai netoli, visada galima ko nors pritrūkus nulėkti. Tik sekmadieniais čia niekas nedirba, tad reikia viskuo pasirūpinti iš anksto. Gyvename pakankamai tvarkingai (ne taip, kaip pirmame aukšte).
Kolegų teigimu, nelabai čia yra kur eiti, nes miestelis nedidelis, tik 33 tūkst. gyventojų, beveik kaip Utena ar Jonava.
Yra senamiestis, kuriame gausu vokiškos architektūros elementų, viena kita gražesnė bažnyčia, tačiau nieko ypatingo. Pats dar visko nemačiau, ketinu išeiti į didesnę ekskursiją sekmadienį. Kai nereiks grįžti iš parduotuvių su pilnais krepšiais.
Nuotaikos neblogos (išskyrus tą nežinią dėl Dormageno). Kompanija labai draugiška. Visada pasakys, kur ką rasti ar paskolins, jei ko neturiu. Darbo kolektyvas tikrai geras. Kadangi pirmoji alga nebus labai didelė, tai reikės stebėti nuotaikas po antrosios algos.
P.S. Kai rengiausi rašyti laiškelį, labai daug norėjau pasakyti, bet prisėdus virtuvėje (kambaryje nėra stalo) atsirado daug blaškančių.
Esi emigravęs? Norėtum rašyti apie savo patirtį ir dalintis ja su kitais DELFI skaitytojais? Rašyk pilieciai@delfi.lt! Arba registruokis mūsų sistemoje, kelk straipsnį ten, rink taškus ir rinkis prizus!
Kauniečių nuomonė dėl kylančių kainų – priversti taupyti ir atsisakyti ne tik pramogų (2)
Karas Ukrainoje , pasaulinė politinė padėtis, krizė ekonomikoje ir kylančios kainos...
Vilniaus miesto savivaldybė taupo vaikų sveikatos sąskaita: vaikai šąla, o eglutė perkama už 250 tūkst. Skaitytojų nuomonė (11)
Artėjant žiemai ir naujam šildymo sezonui visi miestai pasiruošę taupyti. Tačiau taupymo...
Moteris kreipėsi į valdžios atstovus: su tokia sistema darbuotojas tampa situacijos įkaitu
Neįgaliųjų įdarbinimas yra opi problema užtikrinant žmogaus teisę į darbą. Yra kuriamos...
Gavusi sąskaitą už elektrą moteris net išsižiojo: netikėtai atsirado 2 laiko zonų skaitiklis ir ne tik
Pradėjau ieškoti naujo elektros tiekėjo , nes mano namų elektros svartojimas per mėnesį yra...
Klaipėdos baseine besilankančios mamos nustebo: kaip mums užtikrinti vaikų saugumą? (2)
Rašau draugės vardu. Ji yra latvė ir silpnai moka lietuvių kalbą, todėl paprašė pasiaiškinti...
Top naujienos
Nuo Rusijos gręžiasi viena artimiausių sąjungininkių: ar tai – šansas Vakarams?
Kazachstanas jaučiasi tvirtai, turėdamas paramą iš Kinijos, Turkijos bei Vakarų dėmesį ir,...
Po raginimų Estijoje Lietuva rami: Rusijos atjungimas nebaisus, bet grėsmė gali slypėti kitur
Estijoje rugsėjį pasigirdus valdžios perspėjimams, kad reikia pasiruošti galimam elektros...
Karas Ukrainoje. Dėl Rusijos raketų smūgių po žeme įstrigo daugiau nei 100 kalnakasių
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Ekspertai: vieni gali gauti šildymo kompensaciją, bet net nesikreipia, kiti neturi reikalingų dokumentų
Sparčiai artėjant šildymo sezonui, kai kuriems gyventojams vis dar neaišku, kaip gauti būsto...
„Veidmainė“ liga: gluminantys simptomai ir pasekmės – nuo nevaisingumo iki onkologinių ligų
200 simptom ų, tarp kurių – ir labai netipiški, ilgi metai paieškų, daugybė tyrimų ir...
Gydytojas Morozovas aptarė skirtingus imuniteto stiprinimo būdus: veiksmingas tik vienas
Kaip visada, kai prasideda peršalimai ir slogos atsiranda paieškos. Ieško dviejų sudedamųjų:...
Per vestuves karaliui Karoliui III ir Camillai ašaros riedėjo ne iš džiaugsmo: tai buvo tikras siaubas
Britų karališkosios šeimos biografė teigia, kad 2005-aisiais įvykusių vestuvių dieną...
JT ir Raudonasis Kryžius įspėja apie artėjančias didelio masto kančias: dalyje planetos gyventi taps nebeįmanoma
Per ateinančius dešimtmečius karščio bangos kai kuriuose pasaulio regionuose taps tokios...
Europos automobilių gamintojai prašo pagalbos: viltys dėl augimo nyksta
Europos automobilių gamintojai perspėjo, kad greičiausiai laukia dar vieni pardavimų mažėjimo...
Trys mokslininkės sukūrė unikalų ir itin maistingą produktą – tiks ir darželinukams, ir kariams, ir vegetarams
Vytauto Didžiojo universiteto Žemės ūkio akademijos (VDU ŽŪA) trijų mokslininkių komanda...


Darbas Vokietijoje

2015 metais Vokietijoje truks 3 mln. darbuotojų (iš jų 1 mln. su aukštuoju,  1,3 mln. su profesiniu išsilavinimu, 0,55 mln. be profesijos),2015 fehlen Deuschland drei Millionen Arbeitskräfte 2030 metais - 5 mln. ar net 10 mln. darbuotojų.


Darbas Vokietijoje

2015 metais Vokietijoje truks 3 mln. darbuotojų (iš jų 1 mln. su aukštuoju,  1,3 mln. su profesiniu išsilavinimu, 0,55 mln. be profesijos),2015 fehlen Deuschland drei Millionen Arbeitskräfte 2030 metais - 5 mln. ar net 10 mln. darbuotojų.Deutschland droht Arbeitskräfte-Mangel Vokietija dėl demografinių priežasčių (visuomenės senėjimo, žemo gimstamumo)Gyvenimas ir darbas Vokietijoje (Romas Šileris, Frankfurtas prie Maino „Tiesa“, 2010 m. lapkričio mėn. 5 d. 15:01) yra priversta dalį darbo jėgos samdyti iš užsienio.


Darbas Vokietijoje

2015 metais Vokietijoje truks 3 mln. darbuotojų (iš jų 1 mln. su aukštuoju,  1,3 mln. su profesiniu išsilavinimu, 0,55 mln. be profesijos),2015 fehlen Deuschland drei Millionen Arbeitskräfte 2030 metais - 5 mln. ar net 10 mln. darbuotojų.Deutschland droht Arbeitskräfte-Mangel Vokietija dėl demografinių priežasčių (visuomenės senėjimo, žemo gimstamumo)Gyvenimas ir darbas Vokietijoje (Romas Šileris, Frankfurtas prie Maino „Tiesa“, 2010 m. lapkričio mėn. 5 d. 15:01) yra priversta dalį darbo jėgos samdyti iš užsienio. Vokietijos įdarbinimo agentūra prognozuoja, kad į šalį atvyks 140 000 darbuotojų per metus. Įvertinus euro zonos finansinių rinkų situaciją ir ekonominio vystymosi skirtumus ir turint omenyje, kad ten, iš kur atvyksta imigrantai, tikimasi ilgai užsitęsiančio ekonominio nuosmukio, o Vokietijos ūkis klestės, nes ji nebeišsiunčia savo kapitalo į užsienį, potencialiai mobilių žmonių priskaičiuojama net iki kelių milijonų.Vokietijos ekonomistas H.W.Sinnas: „Jei vokiečių firmai reikia specialisto, jai tereikia įdėti skelbimą į bet kurios Rytų Europos šalies laikraštį“  („Focus“ ir lrytas.lt inf., 2011-05-24 21:03)


Darbas Vokietijoje

2009 m. į Vokietiją išvyko 1 350 išvykimą deklaravusių lietuvių, 2008 metais – 1349 (6% emigrantų iš Lietuvos).

2009 m. socialiniu draudimu buvo draustas 4321 lietuvis (pagal tautybę, ne pagal pilietybę)Vokietijos valstybinės užimtumo tarnybos Centrinės būstinės (ZAV) duomenimis, dar galiojant darbo rinkos apribojimams. Šie žmonės dirbo tiek pagal darbo leidimus, tiek vykdydami savarankišką veikląAtsivėrusi Vokietija vilios kvalifikuotus specialistus (Vytenė Staišaitytė, www. DELFI.lt, BNS, 2011 m. sausio 2 d. 12:05). Kadangi prostitucija Vokietijoje yra nedraudžiama, pastebimos prostitutės ir iš Lietuvos. Vokietijos policija ne tik kad netrukdo prostitutėms dirbti, bet netgi „gina prostitutes nuo sąvadautojų bei klientų smurto“.Vokietijoje išleista atmintinė prostitutėms iš Lietuvos

2010 m. į Vokietiją emigravo 3,8 tūkst. lietuvių. Vokietija buvo ketvirtoji pagal populiarumą lietuvių emigracijos kryptis;  2011 m.  prognozuota apie 8 000 lietuvių emigrantų.
Manyta, kad 2011 m. atsivėrusi darbo rinka ir kylanti ekonomika bei galimas naujų darbo vietų poreikis Vokietijoje paskatins dalį gerai kalbančių vokiškai ir paklausių specialybių specialistų iš Lietuvos emigruotiAuganti Vokietijos ekonomika paskatins lietuvius emigruoti? (Mindaugas Linkaitis, Alfa.lt, 2011-01-16 19:10). Bus dalis įmonių, kurios važiuos su savo darbuotojais dirbti į Vokietiją dėl to, jog įregistruoti individualią įmonę užregistruoti Vokietijoje yra 2 paprasta (savivaldybės Verslo skyriuje išrašo verslo liudijimą, sumokama priklausomai nuo savivaldybės 17-25 eurus, nereikia patento).Komercijos atašė Vokietijoje L.Labanauskas: „Žengiant į Vokietijos rinką reikia kantrybės ir ištvermės“

Vokietijai paskelbus apie nuo 2011 metų gegužės mėn. darbo apribojimų panaikinimą, lankančiųjų vokiečių kalbos kursus skaičius Lietuvoje išaugo maždaug penktadaliuLietuvei proto įkrėtė išprotėjusi vokietė (Audronė Urbonaitė, lrytas.lt, LR korespondentė, 2011-01-22).

Ateityje vežėjų (autotransporto), statybų bendrovės gali būti priverstos didinti atlyginimus ir kitomis priemonėmis motyvuoti, kad žmonės liktų Lietuvoje arba įsivežti darbuotojų iš gretimos Baltarusijos bei kitų valstybių, kaip tai buvo daroma per statybų pakilimą 2007 m.Išeivius banga plukdys ir į Vokietiją  (Eglė markevičienė, LIETUVOS ŽINIOS, Nr. 215 (12744), 2010 m. rugsėjo 21 d., Verslas) Lyginant vidutines būsto ir maisto išlaidas, Vokietijoje jos yra maždaug penktadaliu didesnės negu Jungtinėje KaralystėjeVokietija atveria darbo rinkos duris: kas laukia Lietuvos ir pačios Vokietijos?  (Aistė Almanaitė, „Pinigų karta“, 2011-01-26 07:01)

Ateityje vežėjų (autotransporto), statybų bendrovės gali būti priverstos didinti atlyginimus ir kitomis priemonėmis motyvuoti, kad žmonės liktų Lietuvoje arba įsivežti darbuotojų iš gretimos Baltarusijos bei kitų valstybių, kaip tai buvo daroma per statybų pakilimą 2007 m.Išeivius banga plukdys ir į Vokietiją (Eglė markevičienė, LIETUVOS ŽINIOS, Nr. 215 (12744), 2010 m. rugsėjo 21 d., Verslas) Lyginant vidutines būsto ir maisto išlaidas, Vokietijoje jos yra maždaug penktadaliu didesnės negu Jungtinėje KaralystėjeVokietija atveria darbo rinkos duris: kas laukia Lietuvos ir pačios Vokietijos? (Aistė Almanaitė, „Pinigų karta“, 2011-01-26 07:01).

Anykščiai
Verslo pardavimai
Vienas didžiausių parduodamo verslo skelbimų portalas Lietuvoje. Čia parduoda verslą tiek smulkūs, tiek stambūs verslininkai. Nusipirkti galite visokį verslą: nuo paprastų elektroninių parduotuvių iki stambių įmonių.
Visi skelbimai
Apie mus
„Verslo Vitrina“ yra vienas novatoriškiausių ir plačiausią funkcionalumą galinčių pasiūlyti verslo pardavimo skelbimų portalų Lietuvoje. Čia galite įsigyti ir parduoti nuosavą verslą, pradedant nedideliais internetiniais projektais ir baigiant šimtatūkstantines pajamas generuojančiais verslais.
Kaip tai veikia?
„Verslo Vitrina“ portale galite visiškai nemokamai įkelti parduodamo verslo skelbimą. Skelbime galite nurodyti įvairaus detalumo informaciją.
Potencialūs verslo pirkėjai jūsų skelbimą patogiai ras naudodamiesi mūsų funkcionalia ir novatoriška paieškos sistema. Norėdami sulaukti dar daugiau dėmesio, už nedidelį mokestį skelbimą galite iškelti į sąrašo viršų.
Susidomėję pirkėjai susisieks su jumis jūsų nurodytais kontaktais. Jums teliks suderinti verslo pardavimo detales ir užbaigti sandorį.
Užsitęsė verslo paieškos? Mūsų platformoje daug verslininkų parduoda verslą. Verslo savininkui reikia tik patalpinti skelbimą, o mūsų platforma padarys visa kita. „Verslo Vitriną“ kiekvieną dieną aplanko šimtai verslo pardavimu ir pirkimu suinteresuotų lankytojų, nes tai vienas iš nedaugelio specializuotų verslo pardavimo portalų Lietuvoje. Mes siūlome patogų ir paprastą skelbimo patalpinimą visiškai nemokamai. Jį galite patalpinti užsiregistravus arba be registracijos, galite patalpinti neribotą kiekį nuotraukų, video įrašų ar kitos informacijos. Visa skelbimų informacija yra kruopščiai kategorizuojama lankytojų patogumui. Todėl skelbimus ir jų informaciją rūšiuoti yra itin paprasta. Verslo pardavimas mūsų platformoje yra nesudėtingas, o daug verslininkų jau gali pasigirti sėkmingai pasinaudoję mūsų paslaugomis ir sėkmingai pardavę verslą.
„Verslo Vitrinoje“ parduodami verslai iš įvairių kategorijų, todėl kiekvienas ras sau tinkamą pirkinį. Čia parduodamos įmonės (UAB, MB ir kt.) bei neįkurti verslai. Čia parduodamas verslas nuo idėjos iki pilnai veikiančių bei pelningai dirbančių projektų.
„Verslo Vitrinoje“ taip pat talpinami įvairūs verslo skelbimai bei su verslu susiję straipsniai. Portalo autorių komanda stengiasi sukurti pridėtinę vertę kuriantį produktą, kuris neapsiribotų vien tik verslo pardavimais. Nesvarbu ar lankytojas parduoda versla, perka verslą ar turi kitų interesų: mes norime, kad kiekvienas portale apsilankęs žmogus gautų apčiuopiamos naudos.
Pinigų karta (Pinigukarta.lt) | Verslas prieš COVID 19 (verslaspriescovid19.lt) | Mintys verslui (mintysverslui.lt)


Darbas Vokietijoje


Darbas Vokietijoje

2009 m. į Vokietiją išvyko 1 350 išvykimą deklaravusių lietuvių, 2008 metais – 1349 (6% emigrantų iš Lietuvos).

2009 m. socialiniu draudimu buvo draustas 4321 lietuvis (pagal tautybę, ne pagal pilietybę)Vokietijos valstybinės užimtumo tarnybos Centrinės būstinės (ZAV) duomenimis, dar galiojant darbo rinkos apribojimams. Šie žmonės dirbo tiek pagal darbo leidimus, tiek vykdydami savarankišką veikląAtsivėrusi Vokietija vilios kvalifikuotus specialistus (Vytenė Staišaitytė, www. DELFI.lt, BNS, 2011 m. sausio 2 d. 12:05).


Darbas Vokietijoje

Tarpininkai naudojasi vokiečių kalbos nemokančiais užsieniečiais, juos išnaudoja. Pvz., apgyvendina antisanitarinėmis sąlygomis bendrabutyje, darbas faktiškai trunka 11-13 valandų valandų per parą, mokama vos trečdalis atlyginimo, numatyto darbo sutartyje. Pasiūlymų nekvalifikuotiems darbininkams – mažai. Ne visą darbo dieną dirbantiems statybininkams siūlomas mėnesio uždarbis – apie 1300 eurų (4500 litų)Vokietijoje jau laukia tarpininkai  (Audrė Srėbalienė, lrytas.lt, 2011-01-17 09:09). Žinodami vos pagrindines vokiškas frazes, atvykėliai įsidarbina šeimose slaugyti senukų, statybose, fabrikuose.Vokietijoje atvykėliai kenčia išnaudojimą ir skurdą  Atvykėliai iš kitų Vakarų pasaulio šalių ar iš Rytų Europos yra neretai išnaudojami,Lietuvių darbininkai Vokietijoje – išnaudoti ir palikti likimo valiai kelias savaites negauna darbo užmokesčio.Lietuviai - Vokietijoje kilusio darbuotojų išnaudojimo skandalo epicentr

Devyniolikmetė Diana Ostik neslepia ašarų. Iš Lietuvos atvykusi jauna moteris atrodo nusiminusi ir bejėgė. Iki užpraeitos savaitės vidurio ji kartu su maždaug trisdešimčia kolegų iš Bulgarijos, Lietuvos, Moldovos ir Rumunijos dirbo prie Sarbriukeno dešrų ir mėsos produktų gamintojo „Hoell“ surinkimo linijos. Jie per dieną dešras pakavo iki dešimties valandų.
D. Ostik pasakoja, kad ją įdarbinusi agentūra už šį darbą žadėjo penkių eurų (apie 17 litų) per valandą darbo užmokestį. Moteris tvirtina, kad nuo vasario mėnesio gavo vos šimtą eurų (345 litus).
Diana ir dar 21 žmogus gyvena vienoje Sarbriukeno gatvių stovinčiame apleistame senos statybos name esančiuose trijuose butuose. Visiems jiems reikia būtiniausių maisto produktų. Jos draugas dar turi dešimt eurų ir penkis centus (34,70 lito) – tai visi turimi penkių žmonių, kurių biudžetas bendras, pinigai.
Nuo balandžio 11 dienos visi jie sėdi be darbo ir nežino, kas jų laukia ateityje. Tėvai iš Lietuvos atsiuntė šiek tiek pinigų, kad galėtų išgyventi Vokietijoje. Gyvenamosiose patalpose su septyniomis lovomis stovintys šaldytuvai visiškai tušti. Kada gaus savo atlygį už darbą be Dianos laukia ir 45 metų Elena Al-Farm iš Bulgarijos bei jos 26 metų dukra. Susikaupusi suma siekia nuo 1500 iki 2000 eurų (5179-6905 litų) vienam žmogui.
Ar gali būti, kad šiuos pinigus pasiėmė jų agentas? Elena ir jos kolegės apie sudėtingą situaciją, kurioje atsidūrė, praėjusią savaitę informavo laikraštį „Saarbruecker Zeitung“. Grįžti į tėvynę moterys negali, nes joms kelionei nepakanka pinigų.
„Hoell“ buvo šokiruotas
Susikalbėti su lietuviais, bulgarais, moldavais ir rumunais labai sunku. Tik dvi moterys šiek tiek kalba angliškai. Jos pasakoja, kad „Hoell“ jos įsidarbino per įmonę „Wenzel“ – taip įrašyta ir jų leidimuose. „Hoell“ su šia bendrove buvo pasirašiusi sutartį.
Užpraeitos savaitės viduryje viskas nutrūko, kadangi baigėsi sutarties laikas. Hame įsikūrusią personalo atrankos įmonę „Wenzel“ migrantams pasiūlė tarpininkas iš Varšuvos. Kai kurie jų pasakoja apie jiems tarpininkavusį kažkokį Viktorą. Telefono numeriu, kurį jis nurodė, žurnalistams niekas neatsiliepė.
„Hoell“ komercijos direktorių Rainerį Wenzą žinia apie susiklosčiusią situaciją nustebino ir šokiravo. Jis teigia nežinojęs, kad su minėtos įmonės įdarbintais žmonėmis neatsiskaityta. „Hoell“ svarsto galimybę apie buvusį partnerį pranešti teisėsaugai. Direktorius užtikrino, kad visos personalo paslaugas teikiančios įmonės „Wenzel“ sąskaitos buvo apmokėtos. Darbas su ja nutrauktas, apie tai buvusiam partneriui pranešta per advokatus. Esą, tam įtakos turėjo ir iš Mokesčių inspekcijos gautas pranešimas apie turto areštą dėl tariamų mokesčių skolų.
Personalo atrankos įmonės vadovas Rolfas Wenzelis energingai tai neigia ir grasina imtis teisinių veiksmų. Jis tvirtina galintis įrodyti be įspėjimo nutraukęs sutartį su „Hoell“, jis dar turi gauti iš „Hoell“ „labai didelę sumą“.
Kodėl darbuotojams nebuvo mokama? Apie tai R.Wenzelis esą nieko nežino. „Aš nesu darbdavys“, - atsakė jis. Vyras tvirtina turintis sutartis su tarpininkais, taip pat ir partneriu iš Varšuvos. Jo pavardės R. Wenzelis atskleisti nepanoro. Esą, jis nenori konfliktų. Jis yra butų, kuriuose gyvena darbuotojai, nuomininkas.
Tuo, kad iš užsienio atvykę darbuotojai ten gyvena kone nežmoniškomis sąlygomis, įsitikinti galėjo ir apie tai informuoti Sarbriukeno miesto atsakingi pareigūnai.
Maisto produktai darbuotojams
„Hoell“ komercijos direktorius R. Wenzas ėmėsi veiksmų, kad migrantais darbuotojais būtų pasirūpinta. Į jų gyvenamąsias patalpas buvo atgabenta maisto produktų ir gėrimų. Taip pat suorganizuotas jų susitikimas su advokate, kuri turėtų atstovauti apgautų darbuotojų interesams. Taip pat ir Sarbriukeno miestas pažadėjo ir kitą pagalbą, teigia jo atstovas spaudai Robertas Mertesas.
Garsi programinės įrangos kūrimo bendrovė – jau Lietuvoje
Nyderlandų programinės įrangos kūrėja bendrovė „Blis Digital“ pranešė pradėsianti savo...
Seimui bus pateiktas 2023 m. valstybės biudžeto projektas
Antradienį Seime bus pateiktas 2023 metų valstybės biudžeto projektas. Šiuo įstatymo projektu...
Borrellis: palūkanų kėlimas Jungtinėse Valstijose didina pasaulinės recesijos riziką
Palūkanų normų didinimas Jungtinėse Valstijose skatina pasaulinių kainų kilimą tuo metu, kai...
Prancūzijoje toliau streikuojant naftos perdirbėjams, degalinėse trūksta benzino
Prancūzijoje jau trečią savaitę tęsiantis energetikos milžinės „ TotalEnergies “...
Verslai JK imasi taupymo: baruose – žvakių šviesa, baseino lankytojų prašoma praustis namuose
Jungtinėje Karalystėje (JK) esančio baseino vadovai paprašė lankytojų praustis po dušu...
Top naujienos
Nuo Rusijos gręžiasi viena artimiausių sąjungininkių: ar tai – šansas Vakarams?
Kazachstanas jaučiasi tvirtai, turėdamas paramą iš Kinijos, Turkijos bei Vakarų dėmesį ir,...
Po raginimų Estijoje Lietuva rami: Rusijos atjungimas nebaisus, bet grėsmė gali slypėti kitur
Estijoje rugsėjį pasigirdus valdžios perspėjimams, kad reikia pasiruošti galimam elektros...
Karas Ukrainoje. Dėl Rusijos raketų smūgių po žeme įstrigo daugiau nei 100 kalnakasių
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Ekspertai: vieni gali gauti šildymo kompensaciją, bet net nesikreipia, kiti neturi reikalingų dokumentų
Sparčiai artėjant šildymo sezonui, kai kuriems gyventojams vis dar neaišku, kaip gauti būsto...
„Veidmainė“ liga: gluminantys simptomai ir pasekmės – nuo nevaisingumo iki onkologinių ligų
200 simptom ų, tarp kurių – ir labai netipiški, ilgi metai paieškų, daugybė tyrimų ir...
Gydytojas Morozovas aptarė skirtingus imuniteto stiprinimo būdus: veiksmingas tik vienas
Kaip visada, kai prasideda peršalimai ir slogos atsiranda paieškos. Ieško dviejų sudedamųjų:...
Per vestuves karaliui Karoliui III ir Camillai ašaros riedėjo ne iš džiaugsmo: tai buvo tikras siaubas
Britų karališkosios šeimos biografė teigia, kad 2005-aisiais įvykusių vestuvių dieną...
JT ir Raudonasis Kryžius įspėja apie artėjančias didelio masto kančias: dalyje planetos gyventi taps nebeįmanoma
Per ateinančius dešimtmečius karščio bangos kai kuriuose pasaulio regionuose taps tokios...
Europos automobilių gamintojai prašo pagalbos: viltys dėl augimo nyksta
Europos automobilių gamintojai perspėjo, kad greičiausiai laukia dar vieni pardavimų mažėjimo...
Trys mokslininkės sukūrė unikalų ir itin maistingą produktą – tiks ir darželinukams, ir kariams, ir vegetarams
Vytauto Didžiojo universiteto Žemės ūkio akademijos (VDU ŽŪA) trijų mokslininkių komanda...


Vaidas Šilėnas

Vaidotas Šilėnas (g. 1985 m. liepos 16 d. Kelmėje) – Lietuvos futbolininkas, žaidžiantis komandoje krašto saugo arba gynėjo pozicijose.

+ Vaidoto Šilėno rungtynės FK „Trakai“ #  Data  Varžybos  Namų komanda  Rezultatas  Varžovas  Pastabos 1.  2015 06 13  Draugiškos  FK BATÈ Borisov  1–1  FK Trakai  90 min. 2.  2015 06 25  Draugiškos  Djurgårdens IF Fotboll  3-2  FK Trakai  90 min. 3.  2015-07-02  UEFA Europos lyga, I etapas   FK Trakai  3-0   Havnar Bóltfelag  1st leg 4.   2015-07-09  UEFA Europos lyga, I etapas   Havnar Bóltfelag  1-4  FK Trakai  2nd leg 5.  2015 07 16  UEFA Europos lyga, II etapas   Apóllōn Lemesós  4-0   FK Trakai Pirmosios rungtynės 6.  2015 07 23  UEFA Europos lyga, II etapas   FK Trakai  0-0   Apóllōn Lemesós  Antrosios rungtynės 7.  2015-07-27  20 turas  FK Trakai  0-0  FK Kruoja  8.  2015-08-02  21 turas  FK Sūduva   0-1  FK Trakai  9.  2015-08-05  16 turas  FC Šiauliai  3-1  FK Trakai  Įvartis ⚽ 10.  2015-08-09  22 turas  FC Stumbras  0-5  FK Trakai  Įvartis ⚽ 11.  2015-08-12  19 turas  FK Atlantas  1–0  FK Trakai  12.  2015-08-16  23 turas  FK Trakai  2–1  FK Utenis Įvartis ⚽ 13.  2015-08-20  24 turas  FK Klaipėdos Granitas  1-4  FK Trakai  Įvartis ⚽ 14.  2015-08-27  25 turas  FC Šiauliai  2-4  FK Trakai  Įvartis ⚽ 15.  2015-09-12  26 turas  FK Trakai  5-0  FK Spyris Kaunas  16.  2015-09-16  27 turas  FK Trakai  3-1  FK Žalgiris  17.  2015-09-19  28 turas  FK Trakai  5-1  FK Atlantas  Įvartis ⚽ 18.  2015-10-03  30 turas  FK Trakai  2-0  FK Sūduva  19.  2015-10-18  31 turas  FK Trakai  3–1  FC Stumbras  20.  2015-10-21  LFF taurės ketvirtfinalis  FK Atlantas  1-2  FK Trakai  21.  2015-10-25  32 turas  FK Utenis  1-1  FK Trakai  22.  2015-10-30  33 turas  FK Trakai  3-0  FK Klaipėdos Granitas  23.  2015-11-08  34 turas  FK Trakai  4-0  FC Šiauliai  Įvartis ⚽ 24.  2015-11-21  35 turas  FK Spyris Kaunas  1-5  FK Trakai  25.  2015-11-28  36 turas  FK Žalgiris  3-0  FK Trakai  traumuotas 26.  2016-02-16  Draugiškos  FK Trakai  0-2  FC Stumbras   27.  2016-02-28 Supertaurė  FC Žalgiris  4-1  FK Trakai   28.  2016-03-02 1 turas  FK Žalgiris  2-0  FK Trakai  90 min. sužaidė 29.  2016-03-17 3 turas  FK Trakai  3-2  FC Stumbras  90 min. sužaidė 30.  2016-03-20 4 turas  FK Sūduva  0-2  FK Trakai  90 min. sužaidė 31.  2016-03-25 Draugiškos  FK Trakai  1-3  FK Neman  Startinėje sudėtyje pasirodė 32.  2016-03-30 5 turas  FK Trakai  1-3  FK Utenis  90 min. sužaidė 33.  2016-04-10 6 turas  FK Lietava  0-1  FK Trakai  90 min. sužaidė 34.  2016-04-13 LFF taurės pusfinalis  FK Trakai  2-0  FK Sūduva  90 min. sužaidė 35.  2016-04-17 7 turas  FK Trakai  2-0  FK Atlantas  90 min. sužaidė 36.  2016-04-20 8 turas  FK Trakai  2-0  FK Žalgiris  90 min. sužaidė 37.  2016-04-28 9 turas  FK Trakai  0-0  FK Kauno Žalgiris  90 min. sužaidė 38.  2016-05-03 10 turas  FC Stumbras  0-0  FK Trakai  90 min. sužaidė 39.  2016-05-07 11 turas  FK Trakai  3-1  FK Sūduva  90 min. sužaidė 40.  2016-05-15 2015/6 metų LFF taurės finalas  FK Žalgiris  1-0  FK Trakai  120 min. sužaidė, geltona korta 108 minutę 41.  2016-05-19 12 turas  FK Utenis  0-2  FK Trakai  90 min. sužaidė 42.  2016-05-22 13 turas  FK Trakai  3-0  FK Lietava  43 min. sužaidė, trauma 43.  2016-06-09 14 turas  FK Atlantas  2-2  FK Trakai  90 min. 44.  2016-06-15 15 turas  FK Žalgiris  3-1  FK Trakai  90 min. 45.  2016-06-21 16 turas  FK Kauno Žalgiris  0-4  FK Trakai  90 min. 46.  2016-06-30 UEFA Europos lyga 1Q  FK Trakai  2-1   JK Nõmme Kalju   47.  2016-07-07 UEFA Europos lyga 1Q  JK Nõmme Kalju  4-1   FK Trakai   48.  2016-07-14 17 turas  FK Trakai  0-2  FC Stumbras  12 min. keitimas dėl traumos 49.  2017-02-27 Supertaurė  Žalgiris Vilnius  1-0  FK Trakai  nuo 80 minutės, pasirodė po keitimo 50.  2017-03-12 2 turas  FK Jonava  0-0  FK Trakai  90 min. sužaidė (35-os rungtynės A lygoje už riterius) 51.  2017-03-16 3 turas  FK Sūduva  1-1  FK Trakai  90 min. sužaidė (36-os rungtynės A lygoje už riterius) 52.  2017-03-22 Draugiškos  FK Neman  2-0  FK Trakai  Žaidė Gardino pripučiamame manieže 53.  2017-03-29 4 turas  FK Trakai  0-1  FK Žalgiris  90 min. (37-os rungtynės A lygoje už riterius) 54.  2017-04-04 5 turas  FK Atlantas  1-1  FK Trakai  90 min. (38-os rungtynės A lygoje už riterius) 55.  2017-04-13 6 turas  FK Trakai  1-0  FK Utenis  90 min. (39-os rungtynės), 55 min. pataikė į skersinį. 56.  2017-04-20 7 turas  FK Kauno Žalgiris  1-1  FK Trakai  90 min. (40-os rungtynės) 57.  2017-04-26 8 turas  FK Trakai  1-0  FK Jonava  90 min. (41-os rungtynės) 58.  2017-04-29 9 turas  FC Stumbras  1-1  FK Trakai  74 min. pakeistas (42-os rungtynės) 59.  2017-05-03 10 turas  FK Utenis  1-0  FK Trakai  78 min. pakeistas (43-os rungtynės) 60.  2017-05-10 11 turas  FK Trakai  4-1  FK Atlantas  ⚽ 9 min. įvartis, 78 min. pakeistas dėl traumos (44-os rungtynės) 61.  2017-05-16 12 turas  FK Žalgiris  1-1  FK Trakai  90 min. (45-os rungtynės) 62.  2017-05-23 13 turas  FK Trakai  4-1  FK Kauno Žalgiris  90 min. (46-os rungtynės) 63.  2017-05-31 14 turas  FK Trakai  2-0  FK Sūduva  90 min. (47-os rungtynės) 64.  2017-06-15 15 turas  FC Stumbras  0-0  FK Trakai  90 min. (48-os rungtynės) 65.  2017-06-21 16 turas  FK Trakai  3-0  FK Utenis  82 min. Rez. perdavimas (49-os rungtynės) 66.  2017-06-25 LFF taurės 1/8 f.  FK Garliava  0-8  FK Trakai  ⚽ Įvartis, bei rez. perdavimas  67.  2017-06-29 UEFA Europos lyga 1Q  Perto "St. Johnstone"  1-2   FK Trakai  ⚽ Įvartis. Raudona korta.  68.  2017-07-13 UEFA Europos lyga 2Q  Noršiopingo IFK  2-1   FK Trakai  90 min. http://www.uefa.com/uefaeuropaleague/season=2018/matches/round=2000887/match=2021826/index.html  69.  2017-07-20 UEFA Europos lyga 2Q  FK Trakai  (5-3 pn) 2-1   Noršiopingo IFK  84 min. http://www.uefa.com/uefaeuropaleague/season=2018/matches/round=2000887/match=2021866/index.html  70.  2017-07-24 17 turas  FK Atlantas  0-1  FK Trakai  Nuo  84 min. (50-osios rungtynės A lygoje už "Trakus"). 71.  2017-07-27 UEFA Europos lyga 3Q   FK Trakai  2-1    Tetovo "Škendija"  90 min. http://www.uefa.com/uefaeuropaleague/season=2018/matches/round=2000888/match=2021895/index.html 71.  2017-08-03 UEFA Europos lyga 3Q    Tetovo "Škendija"  3-0   "Trakai"  81 min. http://www.uefa.com/uefaeuropaleague/season=2018/matches/round=2000888/match=2021924/lineups/index.html 72.  2017-08-66 19 turas  FK Jonava  1-3  FK Trakai  90 min. sužaidė (51-os rungtynės A lygoje už riterius) 73.  2017-08-12 21 turas  FK Trakai  2-2  FK Žalgiris  90 min. sužaidė (52-os rungtynės A lygoje už riterius) 74.  2017-08-16 22 turas  FK Utenis  0-4  FK Trakai  90 min. sužaidė (53-os rungtynės A lygoje už riterius) 75.  2017-08-22 23 turas  FK Trakai  2-0  FK Atlantas  90 min. sužaidė, rezultatyvus perdavimas, (54-os) 76.  2017-08-27 LFF taurės 1/4 f.  FK Sūduva  4-1  FK Trakai  70 ir 90+2 min. GK; 90+2 pašalinimas 77.  2017-09-20 25 turas  FK Trakai  0-0  FK Jonava  90 min. sužaidė, (55-os) 78.  2017-09-27 26 turas  FK Trakai  1-0  FC Stumbras  90 min. sužaidė, (56-os) 79.  2017-10-12 27 turas  FK Žalgiris  0-1  FK Trakai  90 min. sužaidė, (57-os) 80.  2017-10-22 28 turas  FK Trakai  5-1  FK Kauno Žalgiris  75 min. sužaidė, (58-os) 81.  2017-10-25 29 turas  FK Trakai  2-1  FK Jonava  90 min. sužaidė, (59-os) 82.  2017-10-31 30 turas  FK Žalgiris  1-0  FK Trakai  90 min. sužaidė, (60-os) 83.  2017-11-04 31 turas  FK Trakai  1-0  FK Sūduva  90 min. sužaidė, (61-os) 84.  2017-11-12 32 turas  FK Trakai  2-2  FK Atlantas  90 min. sužaidė, (62-os) 85.  2018-01-13 draugiškos  FK Trakai  3-1  FK Jonava  45 min. sužaidė http://www.fkt.lt/fixture_and_result/real-soccer-arsenal/ 86.  2018-01-20 draugiškos  FK Trakai  2-0  FK Jelgava  45 min. http://www.fkt.lt/fixture_and_result/fk-trakai-pries-fk-jelgava/ 87.  2018-01-27 draugiškos  „Dinamo“ Minsk (dubleriai)  0-5  FK Trakai  45 min. sužaidė http://www.fkt.lt/fixture_and_result/5517/ 88.  2018-01-31 draugiškos  FK Rukh Brest  1-3  FK Trakai  ⚽ 62 min. pelnė įvartį. http://www.fkt.lt/fixture_and_result/fc-rukh-brest-fk-trakai/ 89.  2018-02-04 draugiškos  „Luč“ (Minskas)  0-3  FK Trakai  45 min. http://www.fkt.lt/fixture_and_result/fc-luch-minsk-fk-trakai/ 90.  2018-02-05 draugiškos  FK Lida  2-2  FK Trakai  45 min. http://www.fkt.lt/fixture_and_result/5551/ 91.  2018-02-09 draugiškos  FK Neman  1-3  FK Trakai  45 min. http://www.fkt.lt/fixture_and_result/fk-neman-grodno-fk-trakai/ 92.  2018-02-17 draugiškos  FK BATE  3-0  FK Trakai  45 min. http://www.fkt.lt/fixture_and_result/fk-bate-fk-trakai/ 93.  2018-02-24 1 turas  FK Trakai  0-1  FK Atlantas  90 min. sužaidė, (63-os rungtynės A lygoje)  94.  2018-03-07 3 turas  FK Trakai  1-1  FC Stumbras  81 min. sužaidė, (64-os rungtynės A lygoje)  95.  2018-04-24 9 turas  FK Trakai  2-0  FK Kauno Žalgiris  Žaidė nuo 73 min. (65-os rungtynės A lygoje)  96.  2018-04-30 10 turas  FC Stumbras  0-2  FK Trakai  Žaidė nuo 78 min. (66-os rungtynės A lygoje)  96.  2018-05-02 11 turas  FK Palanga  1-0  FK Trakai  Žaidė nuo 71 min. (67-os rungtynės A lygoje)  97.  2018-05-06 12 turas  FK Sūduva  0-0  FK Trakai  90 min. sužaidė (68-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/suduva-trakai/688 98.  2018-05-12 13 turas  FK Trakai  0-1  FK Žalgiris  90 min. sužaidė (69-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/suduva-trakai/689 99.  2018-05-16 14 turas  FK Jonava  0-0  FK Trakai  90 min. sužaidė (70-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/suduva-trakai/694100.  2018-05-20 19 turas  FK Trakai  1-0  FK Jonava  90 min. sužaidė (71-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/suduva-trakai/697101.  2018-05-23 15 turas  FK Trakai  1-2  FK Atlantas  61 min. sužaidė (72-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/suduva-trakai/701102.  2018-06-14 16 turas  FK Kauno Žalgiris  1-1  FK Trakai  90 min. sužaidė (73-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/k.-zalgiris-trakai/702103.  2018-06-19 17 turas  FC Stumbras  1-0  FK Trakai  90 min. sužaidė (74-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/stumbras-trakai/707104.  2018-06-28 Europos lyga   Cefn Druids AFC  1-1   FK Trakai  90 min. sužaidė http://www.fkt.lt/trakai-velse-suzaide-lygiosiomis-ir-parsiveza-svarbu-ivarti-isvykoje/105.  2018-07-05 Europos lyga   FK Trakai  1-0   Cefn Druids AFC  90 min. sužaidė 106.  2018-07-12 Europos lyga   FK Trakai  0-0   Pavlodaro „Irtyš“  90 min. sužaidė 107.  2018-07-19 Europos lyga   Pavlodaro „Irtyš“  0-1  FK Trakai  90 min. sužaidė 108.  2018-0-0 Europos lyga   Partizan  1-0  FK Trakai  90 min. sužaidė https://www.uefa.com/uefaeuropaleague/season=2019/matches/round=2000987/match=2024802/index.html?iv=true&iv=true109.  2018-08-02 Europos lyga  FK Trakai  1-1   Partizan  90 min. sužaidė https://www.uefa.com/uefaeuropaleague/season=2019/matches/round=2000987/match=2024848/index.html?iv=true110.  2018-08-12 28 turas  FK Jonava  1-3  Trakai  90 min. sužaidė (75-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/jonava-trakai/743111.  2018-08-19 22 turas  FK Atlantas  0-2  Trakai  87 min. sužaidė (76-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/atlantas-trakai/882112.  2018-08-29 24 turas  FK Trakai  2-2  FC Stumbras  90 min. sužaidė (77-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/trakai-stumbras/728113.  2018-09-20 25 turas  FK Trakai  3-0  FK Palanga  90 min. sužaidė (78-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/trakai-palanga/731114.  2018-09-29 21 turas  FK Trakai  1-2  FK Sūduva  90 min. sužaidė (79-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/trakai-suduva/877115.  2018-10-04 27 turas  FK Trakai  1-0  FK Žalgiris  90 min. sužaidė (80-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/trakai-zalgiris/740116.  2018-10-21 20 turas  FK Žalgiris  2-2  FK Trakai  90 min. sužaidė (81-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/zalgiris-trakai/876117.  2018-10-28 29 turas  FK Trakai  0-1  FK Žalgiris  46 min. sužaidė (82-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/trakai-zalgiris/884118.  2018-11-07 32 turas  FC Stumbras  0-3  FK Trakai  90 min. sužaidė (83-os rungtynės A lygoje) https://alyga.lt/rungtynes/stumbras-trakai/89

Ilgą laiką buvę ketvirtoje vietoje, „Trakai“ A lygos sezoną gali baigti iškovodami bronzos medalius.
32 turo rungtynėse „Trakų“ futbolininkai išvykoje rezultatu 3:0 palaužė pagrindinį savo konkurentą kovoje dėl medalių Kauno „Stumbrą“.
Abi komandos šiuo metu turi po 48 taškus, tačiau trakiškiai klasifikuojami aukščiau dėl palankesnio tarpusavio rungtynių santykio.
Rungtynės prasidėjo ramiai ir nuo žvalgybos, bet žiūrovams ilgai nuobodžiauti neteko. Kėlinio viduryje į baudos aikštelę įsiveržusį svečių saugą Donatą Kazlauską pargriovė Antonio Belo. Prie 11 m žymos stojo pats D. Kazlauskas ir išvedė savo komandą į priekį.
Po minutės „Stumbras“ liko žaisti mažumoje. Lukas Čerkauskas pargriovė Justiną Marazą, ir nesutikdamas su teisėjo sprendimu ėmė reikšti emocijas bei buvo nubaustas antra geltona kortele. Ji automatiškai virto pašalinimu.
Pirmas kėlinys baigėsi kauniečio Dominyko Galkevičiaus pavojingu smūgiu iš toli, kai kamuolys praskriejo šiek tiek virš skersinio.
Sužaidus beveik valandą, trakiškiai padidino savo persvarą. 59 minutę staigiai link varžovų vartų prasiveržęs D. Kazlauskas atliko perdavimą Valdemarui Borovskiui, kurio smūgis buvo tikslus – 0:2.
Neturėdami ko prarasti, „Stumbro“ futbolininkai atakavo didelėmis pajėgomis, bet „Trakai“ gynėsi patikimai, o sulaukę savo šanso, surengė dar vieną rezultatyvią ataką. 74 minutę kraštu prasiveržusio Vaidoto Šilėno perdavimą Vadimas Manzonas praleido Dinijarui Biljaletdinovui ir rusas be sunkumų pelnė įvartį, padidindamas savo komandos pranašumą iki trijų įvarčių.
Po šio epizodo futbolas tapo atviras, tad abi komandos sukūrė dar ne po vieną galimybę pasižymėti.
Į trečią vietą pakilusiems „Trakams“ paskutiniame ture pakanka įveikti Klaipėdos „Atlantą“ ir jie užsitikrins bronzos medalius.
- 1 Rodrigo Josviaki
- 4 Andre Almeida
- 6 Vilius Armalas
- 55 Lukas Čerkauskas
- 8 Rafael Floro
- 17 Antonio Belo
- 3 Matheus Bissi
- 30 Dominykas Galkevičius
- 31 Marcos Junior
- 7 Lucas Villela
- 55 Nasro Bouchareb
(Antonio Belo)
(Lajo Traore)
(Kevin Ntika Bondombe)
(Dominykas Galkevičius)
(Donatas Kazlauskas)
(Matheus Bissi)
(Vaidotas Šilėnas)
(Donatas Kazlauskas)


Vaidas Šilėnas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0109.jsonl--Q9258450--Įvarčiai atstovaujant FK Trakai-3--lt-0109-502

Vaidas Šilėnas

+ Vaidoto Šilėno įvarčiai „Trakų“ FK #  Data  Vieta  Varžovas  Įvartis  Rezultatas  Varžybos 1.  2015 m. rugpjūčio 5 d.  Šiauliai  FC Šiauliai  1–2  1–3  2015 m. A lyga, XVI (16) turas 2.  2015 m. rugpjūčio 9 d.  Kaunas  FC Stumbras  5–0  5–0  2015 m. A lyga, XVII (17) turas 3.  2015 m. rugpjūčio 16 d.  Vilnius  FK Utenis  1–0  2–1  2015 m. A lyga, XXIII (23) turas 4.  2015 m. rugpjūčio 20 d.  Klaipėda  FK Klaipėdos Granitas  4–1  4–1  2015 m. A lyga, XXIV (24) turas 5.  2015 m. rugpjūčio 27 d.  Šiauliai  FC Šiauliai  4–1  4–2  2015 m. A lyga, XXV (25) turas 6.  2015 m. rugsėjo 19 d.  Vilnius   FK Atlantas  1–0  5–1  2015 m. A lyga, XXVIII (28) turas 7.  2015 m. lapkričio 8 d.  Vilnius  FC Šiauliai  1–0  4–0  2015 m. A lyga, XXXIV (34) turas 8.  2016 m. gegužės 10 d.  Vilnius  FK Atlantas  1–0  4–1  2016 m. A lyga, XI (11) turas 9.  2017 m. birželio 25 d.  Kaunas  FK Garliava  3–0  8–0  LFF taurės III etapas http://fkt.lt/lff-taures-turnyre-astuoni-traku-ivarciai/  10.  2017 m. birželio 29 d.  Pertas (Škotija)   Perto "St. Johnstone"  1–2  1–2  UEFA Europos lyga, I etapas 11.  2018 m. sausio 31 d.  Gardinas  FK Rukh Brest  3–1  3–1  Draugiškos rungtynė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0109.jsonl--Q9258450--Įvarčiai atstovaujant FK Trakai-3--lt-0109-504

Vaidas Šilėnas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0109.jsonl--Q9258450--Įvarčiai atstovaujant FK Trakai-3--lt-0109-505

Vaidas Šilėnas


Ilona Michailovič

Ilona Michailovič (g. 1972 m. vasario 19 d. Pabradėje, Švenčionių rajonas) – Lietuvos teisininkė, teisėtyrininkė kriminologė, viktimologė, Vilniaus universiteto (VU) docentė.

1996 m. Lietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo projekto rengimo darbo grupės narėLietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo PROJEKTAS, Darbo grupės recidyvinio nusikalstamumo prevencijos kompleksinei programai ir sprendimų dėl asmenų, grįžusių iš laisvės atėmimo vietų, socialinės saugos bei auklėjamųjų priemonių taikymo nusikaltusiems iki 14 metų paaugliams projektams rengti sudarymo, narėDėl darbo grupės recidyvinio nusikalstamumo prevencijos kompleksinei programai ir sprendimų dėl asmenų, grįžusių iš laisvės atėmimo vietų, socialinės saugos bei auklėjamųjų priemonių taikymo nusikaltusiems iki 14 metų paaugliams projektams rengti sudarymo.

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Dėl darbo grupės recidyvinio nusikalstamumo prevencijos kompleksinei programai ir sprendimų dėl asmenų, grįžusių iš laisvės atėmimo vietų, socialinės saugos bei auklėjamųjų priemonių taikymo nusikaltusiems iki 14 metų paaugliams projektams rengti sudarymo
Rūšis:
Nutarimas
Priėmimo data:
1995-10-03
Galiojanti suvestinė redakcija:
Nėra
Identifikacinis kodas:
0951100NUTA00001297
Dokumento nr.:
1297
Suvestinių redakcijų sąrašas pagal datą:
Nėra
Užregistravimo TAR data:
Priėmė:
Lietuvos Respublikos Vyriausybė
Pakeitimų projektai:
Nėra
Galioja
Chronologija
1995-10-03
Priėmė
1995-10-12
Įsigalioja
Įsigalioja 1995-10-12
Paskelbta:
Valstybės žinios, 1995-10-11, Nr. 83-1886
Eurovoc terminai:
jaunuolis
nusikalstamumo prevencija
nusikaltimas
sprendimas
administracinis vienetas
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Pagrindinė dalis
Preambulė
Pastraipa
Lentelė
Pastraipa
Parašo vieta
Susijusi informacija
Teisės akto pakeitimai (
)
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Teisės akto tekstas
Spausdinti
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Ilona Michailovič

1994 m. baigė VU Teisės fakultetą. Specializacija – Baudžiamoji teisė.


Ilona Michailovič

1994 m. baigė VU Teisės fakultetą. Specializacija – Baudžiamoji teisė. 2001 m. gegužės 18 d. VU Teisės fakultete apgynė disertaciją tema „Baudžiamajame įstatyme numatytų nepilnamečių resocializacijos priemonių taikymas“, socialinių mokslų (teisės krypties) daktarėLietuvos mokslo potencialas . 2004 m. Valstybės stipendijų (6 MGL) mokslininkams programos stipendininkėDėl valstybės stipendijų mokslininkams skyrimo.

Apie 1994-1996 m.Įstatymų projektų Nr. 2643-2646 AIŠKINAMASIS RAŠTAS


Ilona Michailovič

1994 m. baigė VU Teisės fakultetą. Specializacija – Baudžiamoji teisė. 2001 m. gegužės 18 d. VU Teisės fakultete apgynė disertaciją tema „Baudžiamajame įstatyme numatytų nepilnamečių resocializacijos priemonių taikymas“, socialinių mokslų (teisės krypties) daktarėLietuvos mokslo potencialas . 2004 m. Valstybės stipendijų (6 MGL) mokslininkams programos stipendininkėDėl valstybės stipendijų mokslininkams skyrimo.

Apie 1994-1996 m.Įstatymų projektų Nr. 2643-2646 AIŠKINAMASIS RAŠTAS Teisės instituto Kriminologinių tyrimų skyriaus mokslinė bendradarbė, Lenkijos ir Europos Sąjungos teisės mokyklos, Rytų Europos teisės mokyklos direktorė, LR Prezidento Valdo Adamkaus patarėjo padėjėjaLRP kanceliarijos inf.. VU Teisės fakulteto Baudžiamosios teisės katedros asistentė, docentė, nuo 2009 m. rugsėjo 1 d. Baudžiamosios justicijos katedros docentėVytautas Andriulis, Aldona Bentkuvienė. Teisės instituto mokslininkų darbų bibliografija. LR teisingumo ministerija, Teisės institutas, 2002, Vilnius, 150 psl.. Nuo 2007 metų spalio 1 dienosDėl skyrimo iki 2010 m. balandžio 6 d.Valstybinės lošimų priežiūros komisijos narėDėl atleidimo.


Ilona Michailovič


Lietuvos tyrimų centras

thumb|240px|Lietuvos tyrimų centras
Lietuvos tyrimų centras – Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir IBM bendradarbiavimo sutartimi 2010 m. įsteigta įmonė. 2013 m. pasiskelbė nemoki,vz.lt 2014 m. likviduota.rekvizitai.vz.lt

2010 m. rugsėjį Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir IBM Research GMBh pasirašė penkerių metų bendradarbiavimo sutartį.delfi.lt
2010 m. gruodį įsteigtas UAB „Lietuvos tyrimų centras“ (LTC).
Steigėjai – LR Ūkio ministerija ir LR Švietimo ir mokslo ministerija.

2011 m. gegužę, pasibaigus sutarčių pasirašymui su visais į pirmąjį projekto etapą pakviestais universitetais, LTC turėjo sutartis ir bendradarbiavo vykdydami mokslinius tyrimus su: Vilniaus universitetu (VU), Valstybinio mokslinių tyrimų instituto Inovatyvios medicinos centru, Valstybinio mokslinių tyrimų instituto Fizinių ir technologijos mokslų centru, Lietuvos sveikatos mokslų universitetu, Kauno technologijos universitetu (KTU). Buvo numatyta, kad „Lietuvos tyrimų centras“ ir „IBM“ lygiomis teisėmis naudosis mokslinių tyrimų rezultatais, Lietuvos mokslininkai turės galimybę dirbti „IBM“ laboratorijose Ciuriche ir Haifoje.delfi.lt

Pagal LRV ir „IBM“ sutartį, Lietuva buvo įsipareigojusi „IBM“ sumokėti 130 mln. Lt, tačiau realiai sumokėjo tik 10 mln. Lt.vz.lt Viso įmonei buvo planuojama skirti 40 mln. Lt per metus ir iš viso 200 mln. Lt, iš kurių 130 mln. Lt būtų sumokėta „IBM“ už patentavimą ir konsultacijas.15min.lt Dėl nevykdomų įsipareigojimų LR Ūkio ministerija nurodė numačiusi skirti ES struktūrinių fondų paramą, tačiau fondų paramos skyrimo taisyklės tam prieštaravo. 2013 m. sausį LR ūkio ministrė B. Vėsaitė tvirtino, kad per visą savo veiklą LTC „komercializavo“ tik vieną patentą.delfi.lt 2013 m. liepą „LTC“ skolos siekė 18 mln. Lt ir Vyriausybė nusprendė nutraukti sutartį su „IBM“.lrytas.lt

„Lietuvos tyrimų centrui“ vadovavo Rytis Andriuškevičius, Tomas Deržanauskas


Lietuvos tyrimų centras


Lietuvos tyrimų centras

2010 m. rugsėjį Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir IBM Research GMBh pasirašė penkerių metų bendradarbiavimo sutartį.delfi.lt
2010 m. gruodį įsteigtas UAB „Lietuvos tyrimų centras“ (LTC).
Steigėjai – LR Ūkio ministerija ir LR Švietimo ir mokslo ministerija.

2011 m. gegužę, pasibaigus sutarčių pasirašymui su visais į pirmąjį projekto etapą pakviestais universitetais, LTC turėjo sutartis ir bendradarbiavo vykdydami mokslinius tyrimus su: Vilniaus universitetu (VU), Valstybinio mokslinių tyrimų instituto Inovatyvios medicinos centru, Valstybinio mokslinių tyrimų instituto Fizinių ir technologijos mokslų centru, Lietuvos sveikatos mokslų universitetu, Kauno technologijos universitetu (KTU). Buvo numatyta, kad „Lietuvos tyrimų centras“ ir „IBM“ lygiomis teisėmis naudosis mokslinių tyrimų rezultatais, Lietuvos mokslininkai turės galimybę dirbti „IBM“ laboratorijose Ciuriche ir Haifoje.delfi.lt


Dautarų dvaras

Dautarų dvaras – dvaras Mažeikių rajone, Židikų seniūnijoje, Dautarų kaime.

thumb|right|Dautarų dvaras restauravimo laikotarpiu 2006 m.
right|thumb|Dautarų dvaro interjeras 2019 m.
XIX a. dvaras dar vadintas Viktoriške. Pagal 1896 m. inventorių, sodybą sudarė rūmai ir aštuoni įvairios paskirties pastataiAutorių kolektyvas. Lietuvos dvarai ir pilys. Vilnius: Terra Publica, 2014. P. 220. Dabartinį Dautarų dvaro pastatą vokiečių meistrai pastatė XX a. pradžioje. Dvaro stilius panašus į Latvijoje statytų dvarų stilių. Dvarą savo dukrai nupirko Rusijos ministras pirmininkas Piotras Stolypinas, kuri su vyru buvusiu diplomatu fon Bock dvare apsigyveno 1910 m., persikėlę iš Berlyno, ir gyveno iki 1933 m. Į dvarą, aplankyti dukters, 1911 m. buvo atvykęs ir pats P. Stolypinas.

Pirmojo pasaulinio karo metais Dautarų dvaro pastatuose vokiečiai buvo įrengę maisto ir pašarų sandėlius, paskyrę savo valdytoją.

1933 m. fon Bockų šeima dvarą pardavė Nasvyčiui, architektų Vytauto ir Algimanto bei diktorės Undinės tėvui. Tačiau, nors dvaras ir buvo puikiai prižiūrimas, Nasvyčiai čia negyveno, o atvykdavo tik vasaromis. Įsigiję dvarą su visa ekonomine struktūra ir apleistais pastatais, iki 1939 m. Nasvyčiai iš pagrindų viską suremontavoAutorių kolektyvas. Lietuvos dvarai ir pilys. Vilnius: Terra Publica, 2014. P. 221.

Po antrojo pasaulinio karo, Lietuvą okupavus Sovietų sąjungai, dvaras buvo nusavintas. Dvaro biblioteka, autentiški baldai ir kitas turtas dingo be žinios, o dvare buvo įkurta pradinė mokykla, vykdavo kaimo vakaronės, šokiai, buvo apgyvendintos neturtingos šeimos.

Lietuvai atkūrus Nepriklausomybę, dvaras 1999 m. buvo grąžintas Nasvyčiams. Sovietiniu laikotarpiu nė karto neremontuotas dvaras buvo prastos būklės ir 2002 m. Nasvyčiai jį pardavė. Naujieji dvaro savininkai G. ir A. Juknevičiai 2005 m. pradėjo dvaro remontą.ATGIMĘS DAUTARŲ DVARAS GALI LIKTI DOVANA ŽEMAIČIAMS Juknevičiams įsigijus dvaro sodybą, sodybos pastatai, ypač rūmai, buvo avarinės būklės. 8 ha ploto parkas su daug senų medžių ir tvenkiniu taip pat buvo visiškai apleistas, apžėlęs brūzgynais.

Dautarų dvaras lankytojams atsivėrė 2013 m. birželio mėn.santarve.lt  Dvaras pritaikomas turizmui, prasidėjo aktyvus kultūrinis gyvenimas. Nuo 2013 m. organizuojami vasaros muzikos festivaliai.kpd.lt

Dvaro ansamblis 2003 m. buvo įrašytas į Lietuvos Respublikos nekilnojamųjų kultūros vertybių registro statinių sąrašą.DAUTARŲ DVARO SODYB

|
|
|
|
Dautarų dvaro sodyba
|
|
A. Vinskas, www.heritage.lt
Židikų sen., Dautarai
, Mažeikių rajono sav.
Dautarų dvarelis įsikūręs Mažeikių rajone, netoli Parakalnio gyvenvietės ir geležinkelio.
Pagal kultūrinės vertės požymius tarp išlikusių Mažeikių raj. dvarų sodybų užima 3 vietą. Dvaro ansamblis 2003m. buvo įrašytas į Lietuvos Respublikos nekilnojamųjų kultūros vertybių registro statinių sąrašą.
IX a. pr. dvarvietė buvo vadinama Viktoriške. Žinoma, kad XX a. pr. didysis Rusijos reformatorius P.Stolypinas šį dvarą, kaip kraitį, padovanojo savo dukrai, kuri ištekėjo už grafo fon Bocko. P.Stolypinas šiame dvare atostogaudavo. Dautarų dvarui priklausė didžiuliai miškų ir dirbamų žemių plotai. Veikė durpynas, plytinė. Šalia dvaro nutiestu geležinkeliu pagaminta dvare produkcija iškeliaudavo į Europos šalis. Sovietmetyje dvaras buvo nacionalizuotas. Buvo išgrobstytos ir sunaikintos dvaro interjero detalės, baldai, biblioteka ir t.t.
Vokiškos architektūros rūmų pastatas – raudonų plytų mūro su tinkuotomis dekoratyvinėmis detalėmis yra papuoštas medžio puošybos elementais. Pastate panaudoti fachverko konstrukcijų elementai. Pagrindines patalpas ir sales puošia plastinio dekoro elementai- lipdiniai.
8 ha. ploto parkas su daug senų medžių ir tvenkiniu, tačiau nunykęs buvęs išplanavimas.
Dvarą naujieji šeimininkai Juknevičiai įsigijo 2005 metais. Tais pačiais metais prasidėjo sodybos pastatų, ypač rūmų avarinio stovio likvidavimo darbai.
Iki šiol atlikti avarinio stovio likvidavimo darbai: stogo medinių konstrukcijų remontas-restauracija, perdenginių sijų remontas-restauracija, stogo dangos pakeitimas, kaminų atstatymas. Ateityje dvarą planuojama pritaikyti kultūriniam turizmui.
« Atgal


Dautarų dvaras


Dautarų dvaras

thumb|right|Dautarų dvaras restauravimo laikotarpiu 2006 m.
right|thumb|Dautarų dvaro interjeras 2019 m.
XIX a. dvaras dar vadintas Viktoriške. Pagal 1896 m. inventorių, sodybą sudarė rūmai ir aštuoni įvairios paskirties pastataiAutorių kolektyvas. Lietuvos dvarai ir pilys. Vilnius: Terra Publica, 2014. P. 220. Dabartinį Dautarų dvaro pastatą vokiečių meistrai pastatė XX a. pradžioje. Dvaro stilius panašus į Latvijoje statytų dvarų stilių. Dvarą savo dukrai nupirko Rusijos ministras pirmininkas Piotras Stolypinas, kuri su vyru buvusiu diplomatu fon Bock dvare apsigyveno 1910 m., persikėlę iš Berlyno, ir gyveno iki 1933 m. Į dvarą, aplankyti dukters, 1911 m. buvo atvykęs ir pats P. Stolypinas.

Pirmojo pasaulinio karo metais Dautarų dvaro pastatuose vokiečiai buvo įrengę maisto ir pašarų sandėlius, paskyrę savo valdytoją.

1933 m. fon Bockų šeima dvarą pardavė Nasvyčiui, architektų Vytauto ir Algimanto bei diktorės Undinės tėvui. Tačiau, nors dvaras ir buvo puikiai prižiūrimas, Nasvyčiai čia negyveno, o atvykdavo tik vasaromis. Įsigiję dvarą su visa ekonomine struktūra ir apleistais pastatais, iki 1939 m. Nasvyčiai iš pagrindų viską suremontavoAutorių kolektyvas. Lietuvos dvarai ir pilys. Vilnius: Terra Publica, 2014. P. 221.

Po antrojo pasaulinio karo, Lietuvą okupavus Sovietų sąjungai, dvaras buvo nusavintas. Dvaro biblioteka, autentiški baldai ir kitas turtas dingo be žinios, o dvare buvo įkurta pradinė mokykla, vykdavo kaimo vakaronės, šokiai, buvo apgyvendintos neturtingos šeimos.

Lietuvai atkūrus Nepriklausomybę, dvaras 1999 m. buvo grąžintas Nasvyčiams. Sovietiniu laikotarpiu nė karto neremontuotas dvaras buvo prastos būklės ir 2002 m. Nasvyčiai jį pardavė. Naujieji dvaro savininkai G. ir A. Juknevičiai 2005 m. pradėjo dvaro remontą.ATGIMĘS DAUTARŲ DVARAS GALI LIKTI DOVANA ŽEMAIČIAMS


Vilniaus sporto rūmai

Vilniaus sporto rūmai – pastatas Vilniaus miesto centre. Rūmai pradėti statyti 1965 m., baigti – 1971 m. Eduardo Chlomausko bei jo kolegų suprojektuoti rūmai turi neįprastą bangos ar laivo pavidalo stogo formą (laikančiąją konstrukciją sukūrė H. V. Karvelis). Rūmai ilgą laiką buvo vienu iš miesto simbolių.Tautą ugdo ne alus ir krepšinis

2006 m. pastatas įtrauktas į Kultūros vertybių registrą.Vilniaus sporto rūmai – kultūros vertybė . Lietuvos radijas. Po metų bendrovė „Ūkio banko investicinė grupė“ (pastato savininkai) teisme siekė pripažinti šį sprendimą negaliojančiu, tačiau tai nepavyko.Teismo sprendimas: Vilniaus koncertų ir sporto rūmai lieka įtraukti į Kultūros vertybių registrą (2007 03 15)  Unikalios architektūros koncertų ir sporto rūmų konstrukcijos pripažintos pasauliniu atradimu.Julija Kšivickaitė (2008). Sovietmečio modernizmo architektūros praradimai Lietuvoje Rūmų stogas tebėra vienintelis toks vantinės konstrukcijos pavyzdys Lietuvoje, ši konstrukcija galbūt čia daugiau niekada ir nebebus statoma.Praeities labirintuose: architektūrinio paveldo išsaugojimo problematika

Praeities labirintuose: architektūrinio paveldo išsaugojimo problematika
Architektūriniais mūsų šalies paminklais pradėta rūpintis tik XX a. pradžioje. Todėl nenuostabu, kad šio paveldo objektų autentiškumo išsaugojimas, jų estetinės ir istorinės vertės atskleidimas bei pagrįstas sunykusių elementų atkūrimas vis dar lieka viena opiausių problemų. Tačiau, priešingai nei gali atrodyti, lėšų stoka nėra vienintelė šios problemos priežastis. Specialistų teigimu, restauracijai ir paveldo išsaugojimui kelią pastoja tiek įstatymų bazės, tiek naujos specialistų kartos trūkumas. Be to, sprendžiant pastato likimo klausimus, šiandien, kitaip nei praeityje, viena svarbiausių užduočių – surasti šeimininką, nes tik funkcionuojantis statinys turi galimybę klestėti, priešingu atveju jis pasmerkiamas sunykti. Apie restauracijos užkulisius kalbėjomės su UAB „Archinova“ direktoriumi, architektu, paminklotvarkos ekspertu Antanu Gvildžiu.
Kas nulėmė jūsų bendrovės darbų kryptį?
Restauravimo ir projektavimo srityse kaip architektas dirbau jau nuo 1980 metų. Prieš įsikuriant mūsų įmonei teko dvidešimt metų darbuotis tuomečiame Paminklų restauravimo ir projektavimo institute, būtent ten įgijau pagrindinę patirtį restauravimo, projektavimo ir tyrimų srityse, susipažinau su šio darbo metodika bei specifka, Lietuvos ir užsienio specialistų patirtimi. Teko dirbti architektu, projektų vadovu, Senamiesčio skyriaus viršininku, instituto direktoriumi. Perėjęs visas šias pakopas nusprendžiau tęsti darbus ir 2001 m. įkūriau UAB „Archinova“.
Į bendrovę kvietėmės jaunus specialistus, kurių dalis, tikiuosi, ateityje taps profesionaliais projektuotojais restauratoriais ir tęs šį darbą. Todėl nenuostabu, kad susiklostė taip, jog dauguma projektų, kuriuos įgyvendinant dalyvauja mūsų bendrovė, yra restauracinio pobūdžio. Šiandien mūsų darbuotojų branduolį sudaro atestuoti nekilnojamųjų kultūros vertybių apsaugos specialistai. Įmonės specialistams suteik- ta teisė projektuoti ypač svarbius statinius. Bendrovėje įdiegta ISO kokybės vadybos sistema ir jai suteiktas britų įmonės „Lloyd's Register Group“ sertifkatas.
Šiandien UAB „Archinova“ atlieka gyvenamųjų namų, pramonės objektų, administracinių ir viešosios paskirties pastatų restauracijos, rekonstrukcijos, interjero projektavimo darbus, rengia detaliuosius planus, teikia nemokamas konsultacijas, siūlo projektų vykdymo bei statybos darbų priežiūros, statinių būklės vertinimo paslaugas.
Ar skiriate dėmesio ne restauracinio pobūdžio projektams?
Taip, atliekame ir naujų statinių projektavimo darbus, rengiame teritorijų detaliuosius planus, dalyvaujame naujų statinių konkursuose. Pavyzdžiui, projektavome daugiabutį gyvenamąjį namą Šv. Stepono g. 29, 31, Vilniuje, šiuo metu pagal mūsų projektą statomas apartamentų viešbutis M. K. Čiurlionio g. 84B. Šie projektai nesusiję su restauravimu, bet, mano įsitikinimu, toks įmonės požiūris, kai nenorima užsisklęsti vienoje srityje, itin sveikintinas. Remdamasis savo patirtimi, galiu pasakyti, kad dirbdamas tik restauracijos srityje visuomet rizikuoji atsilikti nuo bendrųjų architektūros tendencijų. Reikia stengtis derinti šias kryptis, kad kaip architektas neprarastum „sportinės formos“.
Gal galite įvardyti pirmuosius didesnius restauracinius objektus, kuriuose teko darbuotis?
Vienas didesnių ir įdomesnių pirmųjų darbų – Kalvarijų sinagogų restauravimo ir pritaikymo projektas. Tai ganėtinai retas objektas, nes Lietuvoje išlikę tik keli sinagogų kompleksai: Kėdainiuose, Joniškyje ir Kalvarijose. Dalis šių kompleksų buvo sunaikinta karo metais, privatizuota, sudegė ar sunyko. Sinagogos kompleksą paprastai sudarydavo pastatų grupės: žieminė ir vasarinė sinagogos bei vadinamieji rabino namai. Ši vadinamoji eklektinė sinagoga buvo pritaikyta Kalvarijų vaikų muzikos mokyklos reikmėms.
Dar vienas įdomus iki šiol vykdomas restauracinis objektas, pradėtas tik įsikūrus mūsų įmonei, – Liškiavos vienuolynas. Pagal mūsų bendrovės projektą jame restauruotas vienuolyno pastatas, sutvarkyta teritorija, įrengti takai, žemyn besileidžiantis takas prie Nemuno, tvenkiniai, automobilių stovėjimo aikštelės ir pan. Šiuo metu pagal mūsų projektą čia vykdomi svirno restauracijos darbai, kuriuos planuojama baigti 2009 metais. Šio vienuolyno teritorijoje kadaise buvo įsikūrusi pionierių stovykla, o vėliau jis buvo visiškai apleistas ir sunykęs. Dėl aktyvaus vietos klebono pastangų buvo įkurtas Liškiavos kultūros centras, sugebėjęs pritraukti dideles lėšas iš valstybinių institucijų bei tarptautinių fondų.
Dabar ta teritorija aktyviai naudojama, rengiamos įvairios konferencijos, įrengti sporto aikštynai ir pan. Objektui buvo suteikta nauja funkcija, kuri kartu leido prikelti ir eksponuoti paveldą.
Verta paminėti ir kitą ganėtinai įdomų tęstinį darbą – tarpukario Kauno architekto Mykolo Songailos projektuotų Lietuvos banko pastatų restauracijos projektus Panevėžyje, Ukmergėje, Utenoje ir Biržuose. Šiandien jie priklauso bankui „DnB Nord“.
Taip pat esame parengę ir įgyvendinę Vileišių rūmų komplekso (Vilnius) restauracijos projektą. Įdomu tai, kad šis pastatų kompleksas tikriausiai buvo pirmasis to meto Vilniaus architektūrinis objektas, kuriame buvo įrengtos visos inžinerinės sistemos: elektra, kanalizacija, vandentiekis, net vandens nuvedimo sistema visoje teritorijoje ir pan. Esame parengę Vilniaus rotušės aikštės bei prieigų ir Šiaulių Vilniaus gatvės rekonstrukcijos projektus.
Kurį objektą įvardytumėte kaip sudėtingiausią?
Tikriausiai vienas sudėtingiausių objektų buvo pastato, esančio Gedimino pr. 9, rekonstrukcija. Jame buvo išardyti visi pastato ryšiai, liko stovėti tik sienos, po pastatu reikėjo sudėti pamatus. Tai buvęs Lietuvos komunistų partijos centro komiteto pastatas, tačiau jame buvo daugybė sienų, menančių net XIX a. vidurį. Pastato vidaus erdvė 1953 m. buvo rekonstruota pagal architekto prof. Antano Spelskio projektą, buvę atskiri pastatai sujungti į vieną, suformuotas vidinis kiemelis ir pan. Tokią struktūrą išlaikėme ir mes, o viduje suprojektavome prekybos centrą.
Senesnė pastato interjero apdaila tarybiniais laikais atliekant rekonstrukciją buvo sunaikinta, XIX a. langai bei arkos suardyti, to meto architektūra buvo išlikusi tik trečiajame aukšte. Tokio pobūdžio prekybos centrų visame pasaulyje labai daug, todėl, mano manymu, šis projektas labai vykęs, nors vertinti galima skirtingai, tačiau tai tikrai ne toks atvejis, kaip, tarkime, Vilniaus sporto rūmai, dėl kurių precizinio išsaugojimo negali kilti jokių abejonių, nes tai vienintelis vantinės konstrukcijos pavyzdys Lietuvoje. Tokia konstrukcija galbūt čia daugiau niekada ir nebebus statoma.
Kiek laiko užtrunka pastato tyrimai ir informacijos rinkimas?
Tai tikrai ilgas ir labai kruopštus darbas, galintis užsitęsti kelerius metus. Iš pradžių architektas tyrėjas turi apžiūrėti statinį ir nurodyti gaires, kas jame buvo ir ko galima tikėtis, kai bus pradėti darbai – tai, atsižvelgiant į objekto dydį, užtrunka keletą mėnesių. Visi darbai atliekami remiantis mokslu, praktiškai visuose restauraciniuose objektuose vykdomi archeologiniai tyrinėjimai. Istorikams dažnai tenka „pasirausti“ archyvuose, ieškoti informacijos tenka vykti ir į gretimas šalis.
Pavyzdžiui, Vilniaus Šv. Mykolo Arkangelo bažnyčios ir bernardinių vienuolyno pastato restauravimo darbams medžiaga buvo renkama net dvejus metus.
Ar dažnai jūsų spėjimai pasiteisina?
Gana dažnai. Juk visi darbai vykdomi remiantis mokslu. Pastarasis objektas, kuriame teko aptikti įdomesnių detalių, – šiuo metu sparčiai restauruojama Trakų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia. Surinkta medžiaga ir polichrominiai tyrimai nurodė, kad šioje bažnyčioje išlikę bizantinės tapybos elementų. Po restauratorių darbų mūsų spėjimai pasitvirtino. Bažnyčia pastatyta dar 1409 m., tačiau ne vieną kartą degusi ir perstatyta, todėl išliko tik vienas visas fragmentas ir keletas mažų freskos „atraižų“. Tačiau kaip ji galėjo atrodyti, šiandien galima pamatyti Lenkijoje, Liubline, kur tokios tapybos analogas yra atidengtas ir eksponuojamas.
Koks pastarasis jūsų architektų restauracinio pobūdžio projektas?
Visiškai neseniai baigtas įgyvendinti didžiausias mūsų bendrovės restauracinis objektas Lietuvoje – Vilniaus Šv. Mykolo Arkangelo bažnyčios ir bernardinių (klarisių) vienuolyno pastato restauracija, renovacija ir pritaikymas muziejui. Šis netaisyklingos formos sklypas įsikūręs senamiesčio rytinėje dalyje. Ansamblio pastatai kartu su Šv. Onos ir Bernardinų bažnyčių pastatais sudaro vieną gražiausių Vilniaus kampelių. Sklype yra šventorius ir du kiemai, apie kuriuos sugrupuoti visi pastatai. Sklypo šiaurinėje dalyje stovi bažnyčia, varpinė ir šventoriaus tvora, o pietinėje, vakarinėje ir rytinėje – vienuolyno pastatai. Pagal projektą buvo numatyta rekonstruoti ir muziejaus reikmėms pritaikyti esamus pastatus, išsaugant laikančiąsias konstrukcijas (sienas, perdangas, skliautus, laiptines), įrengiant pastoginį aukštą bei iškasant dalį rūsių (tose vietose, kur jų nėra) ir vidiniame kiemelyje įrengiant požemines saugyklas. Pritaikant ansamblio pastatus muziejui, tiek bažnyčios pastatas, tiek ir vienuolyno namai turėjo sudaryti vientisą sistemą.
Iš pradžių buvo numatyta, kad religinio meno muziejus bus įkurdintas ir vienuolyno, ir bažnyčios erdvėse. Tačiau valstybei neskyrus restauracijai reikiamos dalies lėšų, buvo nuspręsta ieškoti investuotojų. Finansuoti šią dalį projekto sutiko AB „Finasta“, kuri išsinuomojo dalį vienuolyno pastato, tačiau dėl šios bendrovės ir, žinoma, Vilniaus arkivyskupijos kurijos pastatas vis dėlto buvo restauruotas.
Iš istorinių iliustracijų žinojome, kad pastatą dengė barokinis stogas, tačiau iki mūsų dienų jis buvo jau pakeistas, todėl teko sugrąžinti senąjį. Buvo atstatyti ir visi pastogėje aptikti kaminai. Antrajame aukšte buvo aptiktos vienuolių celės, kuriose radome supuvusių ir susidėvėjusių sijų, medinę perdangą, kurią įtraukėme į projektą, keletą autentiškų sijų pavyko sugrąžinti į vietą. Šios celės šiandien atrodo beveik taip pat, kaip prieš du ar tris šimtmečius, išlikusios net pakurų vietos.
Kol kas liko nebaigtas bažnyčios interjeras, tačiau jeigu nenutrūks finansavimas, vidaus darbai bus baigti 2009 m. (iki Lietuvos vardo tūkstantmečio šventės). Čia duris turi atverti religinio meno muziejus, kuriame centrinę vietą užims žymieji „katedros lobiai“. Būsimojo muziejaus patalpose įrengtos ne tik modernios apsaugos sistemos, bet ir drėkinimo bei šildymo įranga.
Ar požiūris į restauraciją nuo to laiko, kai pradėjote dirbti, smarkiai pasikeitė?
Per tą laiką pasikeitė ne tik požiūris į restauraciją bei paveldą, bet ir ekonomika – nuo planinės perėjome prie rinkos ekonomikos, tad natūralu, jog ir požiūris į restauraciją turi keistis. Svarbiausia, kad objektas būtų išsaugotas ateities kartoms, tačiau būdai, kaip tai atlikti, turėtų būti taikomi visiškai kitokie. Anksčiau valstybei skyrus pinigų restauracijai, buvo dirbama pagal planą, o šiandien šiems pastatams visų pirma reikia surasti savininkų bei lėšų, atlikti ne tik restauraciją, bet ir pritaikyti pastatą taip, kad jis atliktų tam tikrą šiandien aktualią funkciją ir savininkui netaptų nuostoliu. Architektūros paminklas turi būti suvokiamas kaip objektas, skirtas ne tik restauruoti, bet ir pažinti bei naudoti. Šie pastatai turi funkcionuoti, pasikartosiu – tik naudojamas paminklas gali išlikti, o nenaudojamas pasmerktas žūti. Restauracija turi būti susijusi su konkrečiu poreikiu, o ne vien, kaip mes įpratę, pasitenkinti abstrakčiomis deklaracijomis, kad to reikia visuomenei. Esant tokiam požiūriui, netrukus įsitikinsime, kad rūpintis paveldo pastatais nėra kam.
Kita svarbi problema – šiandien gerokai sunkiau paruošti specialistus, nes jie ugdomi atskirose nedidelėse bendrovėse, o norint skirti tinkamą dėmesį paveldui, pirmiausia reikėtų pagalvoti apie naujos specialistų kartos ugdymą.
Šiuo metu restauracijos darbai pamažu juda į priekį, tačiau labai lėtai. Mano manymu, per daug palikta restauratorių valiai, trūksta įstatymų bazės, numatančios bausmes už netinkamą elgesį su paveldu. Būtų tikslinga, kad ir valstybė daugiau prisidėtų prie paveldo puoselėjimo ir, pavyzdžiui, sekdama užsienio šalių pavyzdžiu, kompensuotų gyventojams dalį lėšų, skirtų senamiesčio fasadams tvarkyti, langams keisti ir pan. Tačiau liūdniausia, kad nėra tinkamo valstybinio požiūrio į paveldo tyrinėjimų sisteminimą. Problema ta, kad joks privatus investuotojas nenori skirti daug lėšų pagrindiniams ir taikomiesiems tyrimams, nes jam tai sunkiai atsiperka. Mano nuomone, šioje srityje valstybė galėtų pasiūlyti pagalbą rengiant kursus specialistams ir suteikti bent jau dalį lėšų. Be to, valstybė turėtų pasirinkti keletą ar keliolika svarbiausių objektų ir sudaryti jų restauravimo programą, o ne švaistyti lėšas lopant atskiras architektūros paminklų dalis.
Ačiū už pokalbį.
Tomas Lapinskas
UAB „Archinova“
Pylimo g. 30, LT-01135 Vilnius
Tel. (8 5) 212 1830, faks. (8 5) 261 1006
Mob. 8 698 11 923
El. paštas archinova@archinova.lt
Svetainė www.archinova.lt
Parsisiųsti straipsnį
2008 m. Žiema


Vilniaus sporto rūmai

2006 m. pastatas įtrauktas į Kultūros vertybių registrą.Vilniaus sporto rūmai – kultūros vertybė .


Vilniaus sporto rūmai

2006 m. pastatas įtrauktas į Kultūros vertybių registrą.Vilniaus sporto rūmai – kultūros vertybė . Lietuvos radijas. Po metų bendrovė „Ūkio banko investicinė grupė“ (pastato savininkai) teisme siekė pripažinti šį sprendimą negaliojančiu, tačiau tai nepavyko.Teismo sprendimas: Vilniaus koncertų ir sporto rūmai lieka įtraukti į Kultūros vertybių registrą (2007 03 15)


Vilniaus sporto rūmai

Sporto rūmai pastatyti viduryje labai senų Šnipiškių žydų kapinių.http://defendinghistory.com/75452/75452  http://www.niekonaujo.lt/20130627/zydu-kapines-po-sporto-rumais  Kapinės veikė nuo XVI amžiaus, uždarytos XVIII amžiuje ir žemė su kapinėmis parduota miestui. Po Antrojo pasaulinio karo kapinės galutinai likviduotos. http://kauno.diena.lt/naujienos/lietuva/salies-pulsas/su-zydais-pagaliau-pavyko-sutarti-del-snipiskiu-kapiniu-303819#ixzz3ni0U7Ua0  Paskutiniai paminklai nugriauti 1955 m.  Kapinių ribos vėl buvo patvirtintos 2009 metais, panaikinta jų teritorijoje buvusi automobilių stovėjimo aikštelė.http://www.lrytas.lt/verslas/rinkos-pulsas/priartejo-sandorio-finisas-sporto-rumai-atitenka-valstybei.htm  Kapinėse buvo palaidotas žymus filosofas Vilniaus Gaonas (1949 m. kapas perkeltas į veikiančias Užupio žydų kapines).http://www.lzb.lt/2017/01/11/lzb-pozicija-vilniaus-koncertu-ir-sporto-rumu-rekonstrukcijos-ir-pritaikymo-konferenciju-centrui-klausimu/ http://www.jta.org/2015/09/02/news-opinion/world/its-jew-vs-jew-and-rabbi-vs-rabbi-in-fight-over-lithuanian-site

 Iki 2004 m.
Iki maždaug 1990 m. sporto rūmai buvo viena reikšmingiausių salių krepšinio turnyrams, taip pat ji buvo naudojama koncertams, spektakliams ir kitiems renginiams. Rūmuose įvyko daug Lietuvai reikšmingų renginių: 1988 m. čia įvyko Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio steigiamasis suvažiavimas, 1991 m. visuomenė atsisveikino su Lietuvos laisvės kovotojais, žuvusiais prie Vilniaus televizijos bokšto.Lietuvos radijas (2006)  Vilniaus sporto rūmai – kultūros vertybė Taip pat rūmuose buvo rengiami įvairių sporto šakų pasaulio ir Europos čempionatai. Vėliau pastatas buvo naudojamas kaip laikina prekybos salė, nuomojant nedidelius plotelius suinteresuotiems prekybininkams. Vienas paskutiniųjų įvykusių rimtų renginių buvo 2003 m. Kaušpėdo „Anties“ koncertas..

2004 m. rūmus bei teritoriją apie juos per savo valdomas bendroves įsigijo ŪBIG.Miesto legendas gaivina pažadais  ŪBIG demonstravo polinkį rūmus nedelsiant griauti ir statyti naują gyvenamųjų namų kvartalą. Manoma kad to neleidus, ŪBIG tolimesniu rūmų likimu menkai tesidomėjo. http://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/vilniaus-koncertu-ir-sporto-rumu-istorija-kaip-jie-virto-griuvena-56-638451

 2004 m.
thumb|300px|Rūmai 2009 m. (matyti vantinės konstrukcijos vingis)
ŪBIG parengė detalų rekonstrukcijos planą, tikėdamasi gauti iki 70 procentų finansavimo iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų, tačiau jiems tai nepavyko.

2006 m. liepos mėn. 4 d. pastatas dėl savo architektūrinio bei inžinerinio išskirtinumo ir istorinės svarbos buvo įtrauktas į Lietuvos kultūros vertybių registrą kaip regioninės reikšmės objektas.   2008 m. balandžio mėn. 8 d. Vilniaus žydų Šnipiškių senųjų kapinių vieta irgi įtraukta į Lietuvos kultūros vertybių registrą kaip regioninės reikšmės objektas

Senstančio pastato stovis blogėjo, 2008 m. rekonstrukcijai jau būtų reikėję apie 100 mln. litų. Tais metais rūmai jau buvo vadinami apleistu pastatu, kuriame dėl avarinės būklės renginiai nebeorganizuojami.Vilniaus koncertų ir sporto rūmų renovacijai reikės apie 100 mln. litų

Vilniaus savivaldybė planavo rūmus pagal pirmumo teisę išpirkti už 25 mln. lt, vėliau ėmė šiuo planu abejoti, teigdami, jog tokia salė šiuo metu miestui nelabai reikalinga. Vien žemė po rūmais kainuoja 50 mln. lt.Vilniaus savivaldybė nebenori išpirkti Koncertų ir sporto rūmų  Tai būtų buvęs pirmas atvejis, kai toks objektas išperkamas iš privataus savininko kultūrai ir rekreacijai. ŪBIG vėliau planavo rūmus parduoti nežinomam pirkėjui.

 2009 m.
thumb|300px|2012 metų nuotrauka

2009 m. rugpjūčio mėn. 26 d. Lietuvos ir Vilniaus žydų bendruomenės vadovai ir Lietuvos kultūros bei užsienio reikalų ministerijų viceministrai slaptu protokolu sutarė bendradarbiauti tvarkant ir atminant senąsias kapines, kurių dalyje stovi Sporto rūmai. http://defendinghistory.com/75452/75452

2009 m. surūdijusios stogo konstrukcijos jau grėsė įgriūti.„Žalgirio“ stadiono ir Sporto rūmų atgimimas – dar po 5-erių metų  2009 metais, po daugelio perspėjimų, rūmų salę bei jos prieigas buvo uždrausta eksploatuoti dėl priešgaisrinės saugos taisyklių pažeidimų. Nepaisant visų draudimų, rūmai tuo metu buvo naudojami kaip filmavimo salė.http://www.alfa.lt/straipsnis/15160208/Vilniaus.sporto.rumai..griuvantis.paminklas.ir.uzkonservuoti.milijonai=2013-11-02_11-37/  2010 m. rūmai menininkų vis dar buvo naudojami kaip netradicinė parodų salė.Vilniaus sporto rūmai pavirs netradicine parodų sale

 2013 m.
2013 m. lapkritį rūmuose surengtas VCO ROCK muzikos renginys. Nors tuo metu jau nebeveikė šildymas, kanalizacija, priešgaisrinės sistemoshttp://www.lrytas.lt/lietuvos-diena/kultura/vco-rock-vienam-vakarui-atgaivinti-vilniaus-sporto-rumai-ir-opera-ant-roko-kurpalio.htm , renginį suorganizuoti pavyko.http://www.delfi.lt/pramogos/kultura/vilniaus-sporto-rumu-scena-geriausi-operos-solistai-sieks-pranokti-roko-zvaigzdes.d?id=63005578  Šis šaltinis teigia, jog daugelis atlikėjų bei žiūrovų prisimena čia vykusius reikšmingus tiek sporto, tiek ir meno renginius. Todėl dalis žmonių atėjo pasižiūrėti paties pastato.

Bankrutavus ankstesniam savininkui (Ūkio bankui), rūmai tuo metu buvo planuojami parduoti iš varžytinių. Buvo kalbama jog pastatą atnaujinti įmanoma, nors būtina jį pertvarkyti. Šiais laikais svarbios kavinės, pagalbinės patalpos, konferencijų salė – visa tai sovietmečio projekte nebuvo numatyta arba suplanuota prastai.http://www.lrytas.lt/lietuvos-diena/aktualijos/nutriuse-sporto-rumai-laukia-varzytyniu-plaktuko-201303160752.htm

 2015 m.
Po trijų nesėkmingų bandymų parduoti aukcione, 2015 m. rugsėjo 16 d. Lietuvos valstybė vėl išpirko rūmus už 5,6 mln. eurų derybų būdu, planuodama įrengti naują kongresų, konferencijų ir kultūrinių renginių centrą. Buvo sakoma, jog pastatas pastatytas gana kokybiškai, didelių pertvarkymų jam nereikia, nors vis vien restauracija kainuos apie 19,7 mln. eurų.http://lt.lt.allconstructions.com/portal/index/article/17622/vilniaus-sporto-rumu-rekonstrukcijos-planai  Iš UAB „Ūkio banko investicinė grupė“ (ŪBIG) bankroto administratorių perkama turto dalis kainavo 5,4 mln. eurų, iš UAB „Žalgirio sporto arena“ – 0,2 mln. eurų. Pradėtos konsultacijos su Europos žydų kapinių išsaugojimo komitetu, Amerikos paveldo užsienyje priežiūros komisija bei Lietuvos žydų bendruomene dėl rūmų teritorijoje esančių Šnipiškių žydų kapinių tinkamo sutvarkymo.http://www.statybunaujienos.lt/naujiena/Vilniaus-koncertu-ir-sporto-rumu-pastatas-bus-perkamas-uz-5-6-mln-euru/5636 . Su pačiu Izraelio premjeru Benjaminu Netanyahu šį klausimą aptaręs Algirdas Butkevičius vėliau teigė prieštaravimų ar protestų negirdėjęs.http://www.delfi.lt/verslas/nekilnojamas-turtas/a-butkevicius-izraelis-nepriestarauja-vilniaus-sporto-rumu-atnaujinimo-projektui.d?id=68948152

 2016 m.
Buvo paskelbti rūmų pertvarkymo planai.http://www.15min.lt/verslas/naujiena/kvadratinis-metras/nekilnojamasis-turtas/paskelbta-kaip-po-rekonstrukcijos-atrodys-vilniaus-koncertu-ir-sporto-rumai-973-649185  Daugelį pagrindinio pastato detalių planuojama išsaugoti, kai kur didinant langus ar keičiant jais dabar esančius stiklo blokelius (pastatas turi mažai langų, vidaus apšvietimui trūksta natūralios šviesos). Rytinėje pusėje planuojamas tuneliu sujungtas priestatas, gali būti statomas ir dar vienas tiltas per Nerį

2016 m. Buvo paskelbti rūmų pertvarkymo planai. Daugelį pagrindinio pastato detalių planuojama išsaugoti, kai kur didinant langus ar keičiant jais dabar esančius stiklo blokelius (pastatas turi mažai langų, vidaus apšvietimui trūksta natūralios šviesos). Rytinėje pusėje planuojamas tuneliu sujungtas priestatas, gali būti statomas ir dar vienas tiltas per Nerį.

Po rekonstrukcijos pastatas turėtų išsiplėsti iki 18,9 tūkst. kv. m ploto, pastačius papildomą korpusą. Taip pat ketinama įrengti didesnius langus natūraliam apšvietimui, atkurti fasadus bei vidaus interjerus.
Projektinius sprendinius Turto banko užsakymu už 66,9 tūkst. eurų parengė Sigito Kuncevičiaus projektavimo firma. Juos visuomenei planuojama pristatyti liepos 18 dieną.
Tuo tarpu Sporto rūmų rekonstrukcijos rangovo konkursas vis dar vyksta. Praėjusią savaitę sulaukta 4 tiekėjų pasiūlymų, tačiau kol kas neaišku, kada bus paskelbtas laimėtojas.
Statys naują korpusą
Šiuo metu Sporto rūmų plotas siekia 14,8 tūkst. kv. m, juos planuojama išplėsti: pastatyti 4,1 tūkst. kv. m ploto priestatą rytinėje pusėje ir jį su rūmais sujungti stikliniu koridoriumi. Šiame korpuse įsikurs spaudos centras.
Planuojama, kad centras, kurį Vyriausybė pripažino valstybei svarbiu, duris atvers 2018 metais
Patį pastatą planuojama atnaujinti atkuriant kuo daugiau jo autentiškų detalių tiek objekto išorėje, tiek viduje.
„Rūmai renovuojami, pritaikant pastatą Kongresų ir konferencijų centrui bei numatant galimybę transformuoti erdves į koncertų ir kitų meno renginių sales“, – rašoma projekte.
Numatyta, kad naujajame centre turėtų būti 3-4 tūkst. vietų. Žiūrovų salėje planuojama atkurti jos pirminį vaizdą, nes šonuose buvo pastatyti balkonai, perdažytos sienos. Taip pat planuojama įrengti langus su automatinėmis žaliuzėmis, akustines užuolaidas erdvių perplanavimui.
„Salėje trūksta natūralaus apšvietimo, būtino kongresų centrui. Šoninėse sienose esantys stiklo blokeliai keičiami į šiuolaikinio tipo aliuminio konstrukcijos langus, jų konstrukciją papildant automatiškai valdomomis žaliuzėmis. Pritaikant salę kongresams, svarbu išsaugoti bendrąją erdvę. Skaidyti galima akustinėmis užuolaidomis. Turi išlikti galimybė naudoti salė konferencijoms, koncertams bei kitiems renginiams“, – rašoma projekte.
Tuo tarpu vestibiulyje planuojama prie langų įrengti erdves plenarinėms salėms, parodoms, rūbinėms. Cokoliniame aukšte bus įrengiamas priimamasis ir informacijos centras, pirmame – restauruojamas foje bei svarbių asmenų ložės ir poilsio kambario interjeras, restauruojamas medinis pano.
Planuojama daugiau stiklo
Tvarkant pastatą numatyta sutvirtinti jo pamatus, nuvalyti fasadus, pakeisti langus, duris, atnaujinti mažosios architektūros elementus.
„Šoninių fasadų plokštumas iš stiklo blokelių, per kurias patenka šviesa į žiūrovų salę, galima keisti į paprasto stiklo langus. Fasadų architektūrinei išraiškai tai neturės įtakos, bet bus užtikrintas didesnis natūralaus apšvietimo kiekis žiūrovų salėje“, – rašo projektuotojai.
Vitriną planuojama įrengti ir Pietiniame fasade.
„Šis fasadas yra rūmų vizitinė kortelė. Jis žavi išgryninta unikalia išgryninto brutualizmo stiliaus kompozicija. Berėmio stiklo plokštuma atvertų praeivių akims visą antrojo aukšto foje interjero grožį“, – rašoma projekte.
Dokumentuose taip pat užsimenama, kad greta rūmų per Nerį yra numatyta statyti naują pėsčiųjų tiltą.
„Miesto bendrasis planas perspektyvoje numato greta Mindaugo tilto dar vieno pėsčiųjų tilto per Nerį pastatymą. Jo dėka susijungtų masinio susibūrimo teritorijos – Kongresų centras, Kalnų parkas, Pilių kompleksas į vieną darniai funkcionuojantį organizmą“, – rašoma projekte.
Statė ledo rituliui
Sporto rūmai suprojektuoti 1964 metais, pastatyti 1971-aisiais. Objektas buvo plėtojamas kaip tarptautinio lygio ledo ritulio aikštelė.
„Minimalus žiūrovų vietų skaičius, žaidžiant ledo ritulį, yra 3176, o maksimalus susirinkimų metu – 6 tūkst. Krepšinio varžybas gali stebėti 4520, boksą – 5,4 tūkst. žiūrovų. Nors Lietuvoje ledo ritulys menkai populiari sporto šaka, sporto rūmai visų pirma buvo statyti kaip tarptautinio lygio ledo ritulio aikštelė – būtent jos plotas padiktavo tiek salė, tiek ir viso pastato gabaritus“, – rašoma projekte.
Nurodoma, kad beveik keturis dešimtmečius rūmuose buvo atliekamas tik kosmetinis remontas, o ypač pastatas nukentėjo pastaraisiais metais, kai jame nustota organizuoti renginius.
Anot projektų rengėjų, Sporto rūmų architektūroje ne mažiau svarbus ir interjeras.
„Pagrindinėje salėje gana įdomi gelžbetonio dermė su baltai dažyto medžio sienomis. Foje išsiskiria į sieną įmontuotas didelis medinis banguojančių medžio juostelių pano, sukurtas dailininko Regimanto Kavaliausko. Laiko dvasią atspindi ir kiti interjero elementai: vakariniame vestibiulio sparne įrengta vėlyvajam modernizmui būdinga plastinių formų kavinė-baras, dekoruota rudu dermantinu ir veidrodžiais – šio interjero autorius Tadas Baginskas. Antrajame aukšte pagal sovietinės nomenklatūros tradicijas įrengtas prabangus uždaras bufetas-baras svarbiems partijos draugams ir asmenims“, – rašoma projekte.
Būtent R.Kavaliausko pano ir svarbių asmenų ložės poilsio kambario interjere esantis šviestuvas bei vitražas išsilaikę geriausiai. Kitų interjero elementų būklė prasta.
Žydų kapinės teritorijoje veikė XVI amžiuje. 1831 metais carinės Rusijos administracija nusprendė jas uždaryti, o po karo sovietinė valdžia jas galutinai sunaikino, teritorijoje pastačiusi baseiną bei Koncertų ir sporto rūmus.
Planuojama, kad centras, kurį Vyriausybė pripažino valstybei svarbiu, duris atvers 2018 metais. Preliminari projekto vertė, įskaitant pastato įsigijimą iš Ūkio banko investicinės grupės, siekia iki 19,7 mln. eurų.


Vilniaus sporto rūmai


Vilniaus sporto rūmai

Sporto rūmai pastatyti viduryje labai senų Šnipiškių žydų kapinių.http://defendinghistory.com/75452/75452  http://www.niekonaujo.lt/20130627/zydu-kapines-po-sporto-rumais  Kapinės veikė nuo XVI amžiaus, uždarytos XVIII amžiuje ir žemė su kapinėmis parduota miestui. Po Antrojo pasaulinio karo kapinės galutinai likviduotos. http://kauno.diena.lt/naujienos/lietuva/salies-pulsas/su-zydais-pagaliau-pavyko-sutarti-del-snipiskiu-kapiniu-303819#ixzz3ni0U7Ua0  Paskutiniai paminklai nugriauti 1955 m.  Kapinių ribos vėl buvo patvirtintos 2009 metais, panaikinta jų teritorijoje buvusi automobilių stovėjimo aikštelė.http://www.lrytas.lt/verslas/rinkos-pulsas/priartejo-sandorio-finisas-sporto-rumai-atitenka-valstybei.htm  Kapinėse buvo palaidotas žymus filosofas Vilniaus Gaonas (1949 m. kapas perkeltas į veikiančias Užupio žydų kapines).http://www.lzb.lt/2017/01/11/lzb-pozicija-vilniaus-koncertu-ir-sporto-rumu-rekonstrukcijos-ir-pritaikymo-konferenciju-centrui-klausimu/ http://www.jta.org/2015/09/02/news-opinion/world/its-jew-vs-jew-and-rabbi-vs-rabbi-in-fight-over-lithuanian-site

 Iki 2004 m.
Iki maždaug 1990 m. sporto rūmai buvo viena reikšmingiausių salių krepšinio turnyrams, taip pat ji buvo naudojama koncertams, spektakliams ir kitiems renginiams. Rūmuose įvyko daug Lietuvai reikšmingų renginių: 1988 m. čia įvyko Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio steigiamasis suvažiavimas, 1991 m. visuomenė atsisveikino su Lietuvos laisvės kovotojais, žuvusiais prie Vilniaus televizijos bokšto.Lietuvos radijas (2006)  Vilniaus sporto rūmai – kultūros vertybė Taip pat rūmuose buvo rengiami įvairių sporto šakų pasaulio ir Europos čempionatai. Vėliau pastatas buvo naudojamas kaip laikina prekybos salė, nuomojant nedidelius plotelius suinteresuotiems prekybininkams. Vienas paskutiniųjų įvykusių rimtų renginių buvo 2003 m. Kaušpėdo „Anties“ koncertas..

2004 m. rūmus bei teritoriją apie juos per savo valdomas bendroves įsigijo ŪBIG.Miesto legendas gaivina pažadais  ŪBIG demonstravo polinkį rūmus nedelsiant griauti ir statyti naują gyvenamųjų namų kvartalą. Manoma kad to neleidus, ŪBIG tolimesniu rūmų likimu menkai tesidomėjo. http://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/vilniaus-koncertu-ir-sporto-rumu-istorija-kaip-jie-virto-griuvena-56-638451

 2004 m.
thumb|300px|Rūmai 2009 m. (matyti vantinės konstrukcijos vingis)
ŪBIG parengė detalų rekonstrukcijos planą, tikėdamasi gauti iki 70 procentų finansavimo iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų, tačiau jiems tai nepavyko.

2006 m. liepos mėn. 4 d. pastatas dėl savo architektūrinio bei inžinerinio išskirtinumo ir istorinės svarbos buvo įtrauktas į Lietuvos kultūros vertybių registrą kaip regioninės reikšmės objektas.   2008 m. balandžio mėn. 8 d. Vilniaus žydų Šnipiškių senųjų kapinių vieta irgi įtraukta į Lietuvos kultūros vertybių registrą kaip regioninės reikšmės objektas

Senstančio pastato stovis blogėjo, 2008 m. rekonstrukcijai jau būtų reikėję apie 100 mln. litų. Tais metais rūmai jau buvo vadinami apleistu pastatu, kuriame dėl avarinės būklės renginiai nebeorganizuojami.Vilniaus koncertų ir sporto rūmų renovacijai reikės apie 100 mln. litų

Vilniaus savivaldybė planavo rūmus pagal pirmumo teisę išpirkti už 25 mln. lt, vėliau ėmė šiuo planu abejoti, teigdami, jog tokia salė šiuo metu miestui nelabai reikalinga. Vien žemė po rūmais kainuoja 50 mln. lt.Vilniaus savivaldybė nebenori išpirkti Koncertų ir sporto rūmų  Tai būtų buvęs pirmas atvejis, kai toks objektas išperkamas iš privataus savininko kultūrai ir rekreacijai. ŪBIG vėliau planavo rūmus parduoti nežinomam pirkėjui.

 2009 m.
thumb|300px|2012 metų nuotrauka

2009 m. rugpjūčio mėn. 26 d. Lietuvos ir Vilniaus žydų bendruomenės vadovai ir Lietuvos kultūros bei užsienio reikalų ministerijų viceministrai slaptu protokolu sutarė bendradarbiauti tvarkant ir atminant senąsias kapines, kurių dalyje stovi Sporto rūmai. http://defendinghistory.com/75452/75452


Vilniaus sporto rūmai

Sporto rūmai pastatyti viduryje labai senų Šnipiškių žydų kapinių.http://defendinghistory.com/75452/75452  http://www.niekonaujo.lt/20130627/zydu-kapines-po-sporto-rumais  Kapinės veikė nuo XVI amžiaus, uždarytos XVIII amžiuje ir žemė su kapinėmis parduota miestui. Po Antrojo pasaulinio karo kapinės galutinai likviduotos. http://kauno.diena.lt/naujienos/lietuva/salies-pulsas/su-zydais-pagaliau-pavyko-sutarti-del-snipiskiu-kapiniu-303819#ixzz3ni0U7Ua0  Paskutiniai paminklai nugriauti 1955 m.  Kapinių ribos vėl buvo patvirtintos 2009 metais, panaikinta jų teritorijoje buvusi automobilių stovėjimo aikštelė.http://www.lrytas.lt/verslas/rinkos-pulsas/priartejo-sandorio-finisas-sporto-rumai-atitenka-valstybei.htm  Kapinėse buvo palaidotas žymus filosofas Vilniaus Gaonas (1949 m. kapas perkeltas į veikiančias Užupio žydų kapines).http://www.lzb.lt/2017/01/11/lzb-pozicija-vilniaus-koncertu-ir-sporto-rumu-rekonstrukcijos-ir-pritaikymo-konferenciju-centrui-klausimu/ http://www.jta.org/2015/09/02/news-opinion/world/its-jew-vs-jew-and-rabbi-vs-rabbi-in-fight-over-lithuanian-site

 Iki 2004 m.
Iki maždaug 1990 m. sporto rūmai buvo viena reikšmingiausių salių krepšinio turnyrams, taip pat ji buvo naudojama koncertams, spektakliams ir kitiems renginiams. Rūmuose įvyko daug Lietuvai reikšmingų renginių: 1988 m. čia įvyko Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio steigiamasis suvažiavimas, 1991 m. visuomenė atsisveikino su Lietuvos laisvės kovotojais, žuvusiais prie Vilniaus televizijos bokšto.Lietuvos radijas (2006)  Vilniaus sporto rūmai – kultūros vertybė Taip pat rūmuose buvo rengiami įvairių sporto šakų pasaulio ir Europos čempionatai. Vėliau pastatas buvo naudojamas kaip laikina prekybos salė, nuomojant nedidelius plotelius suinteresuotiems prekybininkams. Vienas paskutiniųjų įvykusių rimtų renginių buvo 2003 m. Kaušpėdo „Anties“ koncertas..

2004 m. rūmus bei teritoriją apie juos per savo valdomas bendroves įsigijo ŪBIG.Miesto legendas gaivina pažadais  ŪBIG demonstravo polinkį rūmus nedelsiant griauti ir statyti naują gyvenamųjų namų kvartalą. Manoma kad to neleidus, ŪBIG tolimesniu rūmų likimu menkai tesidomėjo. http://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/vilniaus-koncertu-ir-sporto-rumu-istorija-kaip-jie-virto-griuvena-56-638451

 2004 m.
thumb|300px|Rūmai 2009 m. (matyti vantinės konstrukcijos vingis)
ŪBIG parengė detalų rekonstrukcijos planą, tikėdamasi gauti iki 70 procentų finansavimo iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų, tačiau jiems tai nepavyko.

2006 m. liepos mėn. 4 d. pastatas dėl savo architektūrinio bei inžinerinio išskirtinumo ir istorinės svarbos buvo įtrauktas į Lietuvos kultūros vertybių registrą kaip regioninės reikšmės objektas.   2008 m. balandžio mėn. 8 d. Vilniaus žydų Šnipiškių senųjų kapinių vieta irgi įtraukta į Lietuvos kultūros vertybių registrą kaip regioninės reikšmės objektas

Senstančio pastato stovis blogėjo, 2008 m. rekonstrukcijai jau būtų reikėję apie 100 mln. litų. Tais metais rūmai jau buvo vadinami apleistu pastatu, kuriame dėl avarinės būklės renginiai nebeorganizuojami.Vilniaus koncertų ir sporto rūmų renovacijai reikės apie 100 mln. litų

Vilniaus savivaldybė planavo rūmus pagal pirmumo teisę išpirkti už 25 mln. lt, vėliau ėmė šiuo planu abejoti, teigdami, jog tokia salė šiuo metu miestui nelabai reikalinga. Vien žemė po rūmais kainuoja 50 mln. lt.Vilniaus savivaldybė nebenori išpirkti Koncertų ir sporto rūmų  Tai būtų buvęs pirmas atvejis, kai toks objektas išperkamas iš privataus savininko kultūrai ir rekreacijai. ŪBIG vėliau planavo rūmus parduoti nežinomam pirkėjui.

 2009 m.
thumb|300px|2012 metų nuotrauka

2009 m. rugpjūčio mėn. 26 d. Lietuvos ir Vilniaus žydų bendruomenės vadovai ir Lietuvos kultūros bei užsienio reikalų ministerijų viceministrai slaptu protokolu sutarė bendradarbiauti tvarkant ir atminant senąsias kapines, kurių dalyje stovi Sporto rūmai. http://defendinghistory.com/75452/75452

2009 m. surūdijusios stogo konstrukcijos jau grėsė įgriūti.„Žalgirio“ stadiono ir Sporto rūmų atgimimas – dar po 5-erių metų  2009 metais, po daugelio perspėjimų, rūmų salę bei jos prieigas buvo uždrausta eksploatuoti dėl priešgaisrinės saugos taisyklių pažeidimų. Nepaisant visų draudimų, rūmai tuo metu buvo naudojami kaip filmavimo salė.http://www.alfa.lt/straipsnis/15160208/Vilniaus.sporto.rumai..griuvantis.paminklas.ir.uzkonservuoti.milijonai=2013-11-02_11-37/  2010 m. rūmai menininkų vis dar buvo naudojami kaip netradicinė parodų salė.Vilniaus sporto rūmai pavirs netradicine parodų sale

 2013 m.
2013 m. lapkritį rūmuose surengtas VCO ROCK muzikos renginys. Nors tuo metu jau nebeveikė šildymas, kanalizacija, priešgaisrinės sistemoshttp://www.lrytas.lt/lietuvos-diena/kultura/vco-rock-vienam-vakarui-atgaivinti-vilniaus-sporto-rumai-ir-opera-ant-roko-kurpalio.htm , renginį suorganizuoti pavyko.http://www.delfi.lt/pramogos/kultura/vilniaus-sporto-rumu-scena-geriausi-operos-solistai-sieks-pranokti-roko-zvaigzdes.d?id=63005578  Šis šaltinis teigia, jog daugelis atlikėjų bei žiūrovų prisimena čia vykusius reikšmingus tiek sporto, tiek ir meno renginius. Todėl dalis žmonių atėjo pasižiūrėti paties pastato.