Rūta Meilutytė

2011 m. Europos jaunimo olimpiniame festivalyje pelnė aukso medalį plaukimo 100 m krūtine rungtyje, sidabrą 50 m laisvuoju stiliumi distancijoje ir bronzą 100 m laisvojo stiliaus plaukime. Tais pačiais metais Meilutytė pasiekė OQT normatyvą ir pateko į 2012 m. vasaros olimpines žaidynes Londone.

Olimpinių žaidynių 100 m plaukimo krūtine atrankoje R. Meilutytė pasiekė 1:05.56 rezultatą, 1,74 sekundės pagerino sau pačiai priklausiusį Lietuvos rekordą ir buvo greičiausia tarp visų 46-ių atrankos dalyvių, bei pasiekė geriausią pasaulio sezono rezultatą. 100 m  plaukimo krūtine pusfinalyje ji užėmė pirmą vietą, distanciją nuplaukusi per 1:05.21 ir pagerinusi Europos rekordą. Finale iškovojo aukso medalį, distanciją nuplaukusi per 1:05.47. Meilutytė tapo jauniausia 100 m  plaukimo krūtine distancijos olimpine čempione ir pirmąja nepriklausomos Lietuvos plaukike, iškovojusia olimpinį medalį.

2012 m. gruodžio 13 d. pasaulio trumpo baseino čempionate R. Meilutytė 50 m distancijoje  krūtine iškovojo aukso medalį ir distanciją nuplaukus per 29.44 s pagerino Europos rekordą.

2013 m. Monte Karlo tarptautiniame plaukimo turnyre „Mare Nostrum 2013“ Rūta Meilutytė pagerino jai pačiai priklausiusį Europos rekordą 100 m  plaukimo krūtine rungtyje: 1:05.20.„Monake - nauji R. Meilutytės pasiekimai“, delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-10.

Pasaulio čempionė Rūta tapo šešiolikos – 2013 pasaulio moterų 100 m  plaukimo krūtine, ji įveikė per 1 min. 4,42 sek. Pusfinalyje ji distanciją įveikė per 1 min. 4,35 sek. ir pasiekė pasaulio rekordą. 100 m krūtine olimpinio finalo rezultatai: 1. Rūta Meilutytė (Lietuva) – 1:04.42  2. Julija Jefimova (Rusija) – 1:05.02   3. Jessica Hardy (JAV) – 1:05.52.„Kazanė 2015: kas gali mesti iššūkį R. Meilutytei plaukiant 100 m krūtine?“, lrt.lt, 2015.08.01. Nuoroda tikrinta 2021-01-09.

2013 m. Europos čempionate Danijoje 25 m baseine R. Meilutytė iškovojo 2 aukso medalius: 100 m  plaukimo krūtine ir 100 m kompleksiniu stiliumi, bei sidabro medalį 50 m  plaukimo krūtine, kuris pakeistas aukso medaliu, po to kai buvo diskvalifikuota auksą laimėjusi Julija Jefimova.„Delfi naujienos“, 2013 12 15swimswam.com

2016 m. po sąlyginai prasto pasirodymo Rio de Žaneiro olimpinėse žaidynėse (užimta 7 vieta 100 m plaukimo krūtine distancijoje) R. Meilutytė atsisakė darbo su J. Rudd ir 2017 m pradžioje pasirinko treniruotis vadovaujama P. Andrijausko.[https://www.15min.lt/sportas/naujiena/vandens-sportas/nezinios-pabaiga-ruta-meilutyte-pagaliau-pasirinko-miesta-ir-treneri-863-755064 Nežinia ištirpo: Rūta Meilutytė pagaliau pasirinko miestą ir trenerį, 15min.lt, 2017 m. vasario 14 d. 2017 m. Europos trumpojo baseino (25 m) čempionate R. Meilutytė tapo čempione 50 ir 100 m plaukimo krūtine distancijose.Rūta Meilutytė laimėjo antrąjį aukso medalį!. ve.lt, 2017-12-16, 18:14

2018 m. sausį LPF nusprendė nepratęsti sutarties su treneriu P. Andrijausku ir R. Meilutytė išvyko treniruotis į treniruočių stovyklą San Diege JAV, kur iki vasario pabaigos treniravosi vadovaujama trenerio David Marsh.Skiriasi Rūtos Meilutytės ir trenerio keliai, ve.lt, ELTA, 2018-01-12 2018 m. kovą kitu treneriu pasirinktas JAV specialistas David Clarke (Dave) Salo Los Andžele.lrt.lt, 2018-03-13

2019 m. gegužės 22 d. Rūta Meilutytė paskelbė, jog baigia savo karjerą.https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/10/1061866/rutos-meilutytes-finisai-lydejo-ne-tik-baseinuose-atsilikusios-varzoves-bet-ir-dramatiskas-komentatoriaus-balsas Liepos mėn. dėl dopingo kontrolės testų praleidimo FINA ją diskvalifikavo 2 metams.www.DELFI.lt 2019 m. liepos 26 d.

2021 m. gruodžio 16 d. sugrįžo į varžybas ir startavo 100 metrų krūtine, bei 50 metrų peteliškė rungtyse atvirame Lietuvos plaukimo čempionate Klaipėdoje

2021 m. gruodžio 16 d. sugrįžo į varžybas ir startavo 100 metrų krūtine, bei 50 metrų peteliškė rungtyse atvirame Lietuvos plaukimo čempionate Klaipėdoje.

Trečiajame 100 m krūtine rungties plaukime nuliniame takelyje startavusi 24-erių R. Meilutytė distanciją įveikė per 1 min. 07,53 sek. ir užėmė pirmą vietą.
Tarp visų atrankos dalyvių tai buvo pirmas rezultatas. Antrą vietą užėmusi Karilė Ališauskaitė distanciją įveikė per 1 min. 10,62 sek.
Priminsime, kad būtent R. Meilutytei priklauso 100 m plaukimo krūtine pasaulio rekordas – 1 min. 02,36 sek., pasiektas 2013 metais Maskvoje.
„Man tai tikra Kalėdinė dovana“, – apie R. Meilutytės sugrįžimą kalbėjo Lietuvos plaukimo federacijos viceprezidentas Saulius Binevičius.
Ketvirtadienio ryte R. Meilutytė dar kartą šoko į baseiną – dalyvavo 50 m plaukimo peteliške atrankoje. Pirmajame plaukime ji distanciją įveikė per 27,12 sek.
Tarp visų atrankos dalyvių ji užėmė antrą vietą ir taip pat pateko į finalą. Geriau 50 m plaukimo peteliške atrankoje už lietuvę pasirodė tik estė Alina Vedehova – 26,97 sek.
100 m krūtine ir 50 m peteliške plaukimo finalai vyks ketvirtadienį vakare. Vakarinės sesijos Klaipėdoje pradžia - 18.10 val.
R. Meilutytė yra įtraukta į 50 ir 100 metrų krūtine plaukimo distancijų, 50 metrų laisvuoju stiliumi bei 50 metrų plaukimo peteliške varžybų starto protokolus.
Atviras Lietuvos plaukimo čempionatas prasidėjo ketvirtadienį ir truks tris dienas, gruodžio 16-18. Jame dalyvauja per 280 sportininkų iš 25 plaukimo klubų.
Gausiausias komandas į šį čempionatą delegavo Kauno plaukimo mokykla, Vilniaus miesto sporto centras ir Klaipėdos „Gintaro“ sporto centras. Būtent į Kauno plaukimo mokyklos atstovų sąrašus ir įtraukta R. Meilutytė.
Šeši geriausi sportininkai, varžybose pasiekę aukščiausius rezultatus (pagal FINA taškų lentelę), susumavus dviejų geriausių individualių rungčių reitingo sumą, bus apdovanoti piniginiais prizais.
Primename, kad tomis pačiomis dienomis Abu Dabyje, Jungtiniuose Arabų Emyratuose, vyks pasaulio plaukimo čempionatas (25 m baseine), kuriame dalyvaus penki Lietuvos nacionalinės rinktinės nariai – Danas Rapšys, Andrius Šidlauskas, Kotryna Teterevkova, Simonas Bilis ir Deividas Margevičius.
***
Primename, kad 2019 metais R. Meilutytė buvo diskvalifikuota dvejiems metams dėl antidopingo taisyklių pažeidimo – kaunietė neteisingai pildė duomenis apie savo buvimo vietą. Bausmės laikas šiuo metu jau yra pasibaigęs.
Dar prieš paskiriant diskvalifikaciją plaukikė pranešė baigianti sportininkės karjerą ir nuo to laiko vengė viešumos.
R. Meilutytė būdama vos 15 metų 2012-aisiais Londono olimpinėse žaidynėse laimėjo olimpinį auksą 100 m krūtine nuotolyje. Ji tapo jauniausia šios distancijos olimpine čempione ir pirmąja nepriklausomos Lietuvos plaukike, iškovojusia olimpinį medalį.
Nuo tada prasidėjo R. Meilutytės dominavimas tarptautinėse arenose. Pasaulio čempione Rūta tapo šešiolikos – 2013 metų pasaulio plaukimo čempionate, kur moterų 100 m plaukimo krūtine pusfinalyje distanciją įveikė per 1 min. 4,35 sek. ir pasiekė pasaulio rekordą.
Būdama septyniolikos, Rūta tapo pirmąja ir vienintele plaukike istorijoje, bent kartą laimėjusia tuo metu visus įmanomus svarbiausius tarptautinius jaunimo ir suaugusiųjų plaukimo čempionatus.
Lietuvei iki šiol priklauso 100 m plaukimo krūtine trumpajame baseine moterų pasaulio rekordas, pasiektas 2013-aisiais Maskvoje. Tąsyk kaunietė distanciją įveikė per 1 min. 2,36 sek.
Kėdainiuose paaiškėjo IFBB atviros taurės varžybų nugalėtojai
Savaitgalį Kėdainių arenoje vyko IFBB „Arimex“ Lietuvos kultūrizmo, fitneso, bikini ir Fit...
Bokso išvada: priešinimasis rusų ir baltarusių sugrįžimui į ringą – rasizmas
Lenkijos sporto ministras Kamilis Bortniczukas, viešai paraginęs galutinai išbraukti boksą iš...
Lietuvos kovotojos Europos čempionate pasidabino sidabro ir bronzos medaliais
Lietuvos mišrių kovos menų federacijos (MMAF) rinktinė iš Italijoje vykusio Europos (IMMAF)...
Iffland iš sraigtasparnio atliko šuolį į Sidnėjaus uosto vandenis
Šešiskart „Red Bull Cliff Diving World Series“ čempionė, australė Rhiannan Iffland atšventė...
Čempionų lygoje lietuvės atstovaujamai komandai nepavyko nutraukti nesėkmių serijos
EHF Čempionų lygos 4 turo rungtynėse tarp „Brest-Bretagne“ ir Mosto „Banik“ rankininkių...
Top naujienos
Nuo Rusijos gręžiasi viena artimiausių sąjungininkių: ar tai – šansas Vakarams? (4)
Kazachstanas jaučiasi tvirtai, turėdamas paramą iš Kinijos, Turkijos bei Vakarų dėmesį ir,...
Po raginimų Estijoje Lietuva rami: Rusijos atjungimas nebaisus, bet grėsmė gali slypėti kitur
Estijoje rugsėjį pasigirdus valdžios perspėjimams, kad reikia pasiruošti galimam elektros...
Zelenskio patarėjas apie skaudžias atakas: Rusija nebekovoja, ji tiesiog nori užbaigti savo planą
Per 80 raketų skriejo iš Rusijos ir jos okupuotų teritorijų. Itin nuožmūs smūgiai sostinei...
Po Rusijos smūgių – Bideno pažadas Ukrainai
JAV prezidentas Joe Bidenas pirmadienį pažadėjo aprūpinti Ukrainą pažangiomis oro gynybos...
Žiaurus įvykis Vilniuje: avariją sukėlęs vyras žuvo įvykio vietoje automobiliai sumaitoti (2)
Ankstų antradienio rytą Vilniuje įvyko skaudi eismo nelaimė. Pranešama apie žuvusį vyrą.
Gydytojas Morozovas aptarė skirtingus imuniteto stiprinimo būdus: veiksmingas tik vienas (2)
Kaip visada, kai prasideda peršalimai ir slogos atsiranda paieškos. Ieško dviejų sudedamųjų:...
Karas Ukrainoje. Masinių atakų neįbauginta Ukraina: mūšio laukas bus dar skaudesnis Rusijos kariams britų žvalgyba: žinome, kad rusų amunicija baigiasi
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Šalies futbolas tapo sukčių įkaitu – viliasi policijos ryžto ir veiksmų
Praėjusį sekmadienį „Jonavos“ futbolo klubas atsidūrė dėmesio centre ir tai nutiko ne dėl...
„Lidl“ skelbia parduotuvių rudens darbo laiką
Prekybos tinklas „Lidl“ skelbia rudens darbo laiką. Nuo spalio 17 dienos darbo laiko pokyčiai...
Slaptoje tėvų grupėje pasipylė patarimai, kaip išskalbti dėmes iš baltų drabužių: tai įmanoma su viena virtuvine priemone
Tėvai pasidalijo savo gudrybėmis , kaip padaryti, kad balti vaikų mokykliniai marškinėliai vėl...


Rūta Meilutytė

Rūta Meilutytė (g. 1997 m. kovo 19 d.) – Lietuvos plaukikė. Daugkartinė šalies moterų plaukimo rekordininkė, pasaulio bei Europos rekordininkė. Olimpinė, pasaulio ir Europos čempionė. Triskart Lietuvos metų sportininkė.


Rūta Meilutytė


Rūta Meilutytė

2011 m. Europos jaunimo olimpiniame festivalyje pelnė aukso medalį plaukimo 100 m krūtine rungtyje, sidabrą 50 m laisvuoju stiliumi distancijoje ir bronzą 100 m laisvojo stiliaus plaukime. Tais pačiais metais Meilutytė pasiekė OQT normatyvą ir pateko į 2012 m. vasaros olimpines žaidynes Londone.

Olimpinių žaidynių 100 m plaukimo krūtine atrankoje R. Meilutytė pasiekė 1:05.56 rezultatą, 1,74 sekundės pagerino sau pačiai priklausiusį Lietuvos rekordą ir buvo greičiausia tarp visų 46-ių atrankos dalyvių, bei pasiekė geriausią pasaulio sezono rezultatą. 100 m  plaukimo krūtine pusfinalyje ji užėmė pirmą vietą, distanciją nuplaukusi per 1:05.21 ir pagerinusi Europos rekordą. Finale iškovojo aukso medalį, distanciją nuplaukusi per 1:05.47. Meilutytė tapo jauniausia 100 m  plaukimo krūtine distancijos olimpine čempione ir pirmąja nepriklausomos Lietuvos plaukike, iškovojusia olimpinį medalį.

2012 m. gruodžio 13 d. pasaulio trumpo baseino čempionate R. Meilutytė 50 m distancijoje  krūtine iškovojo aukso medalį ir distanciją nuplaukus per 29.44 s pagerino Europos rekordą.

2013 m. Monte Karlo tarptautiniame plaukimo turnyre „Mare Nostrum 2013“ Rūta Meilutytė pagerino jai pačiai priklausiusį Europos rekordą 100 m  plaukimo krūtine rungtyje: 1:05.20.„Monake - nauji R. Meilutytės pasiekimai“, delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-10.

Pasaulio čempionė Rūta tapo šešiolikos – 2013 pasaulio moterų 100 m  plaukimo krūtine, ji įveikė per 1 min. 4,42 sek. Pusfinalyje ji distanciją įveikė per 1 min. 4,35 sek. ir pasiekė pasaulio rekordą. 100 m krūtine olimpinio finalo rezultatai: 1. Rūta Meilutytė (Lietuva) – 1:04.42  2. Julija Jefimova (Rusija) – 1:05.02   3. Jessica Hardy (JAV) – 1:05.52.„Kazanė 2015: kas gali mesti iššūkį R. Meilutytei plaukiant 100 m krūtine?“, lrt.lt, 2015.08.01. Nuoroda tikrinta 2021-01-09.

2013 m. Europos čempionate Danijoje 25 m baseine R. Meilutytė iškovojo 2 aukso medalius: 100 m  plaukimo krūtine ir 100 m kompleksiniu stiliumi, bei sidabro medalį 50 m  plaukimo krūtine, kuris pakeistas aukso medaliu, po to kai buvo diskvalifikuota auksą laimėjusi Julija Jefimova.„Delfi naujienos“, 2013 12 15swimswam.com


Rūta Meilutytė

2011 m. Europos jaunimo olimpiniame festivalyje pelnė aukso medalį plaukimo 100 m krūtine rungtyje, sidabrą 50 m laisvuoju stiliumi distancijoje ir bronzą 100 m laisvojo stiliaus plaukime. Tais pačiais metais Meilutytė pasiekė OQT normatyvą ir pateko į 2012 m. vasaros olimpines žaidynes Londone.

Olimpinių žaidynių 100 m plaukimo krūtine atrankoje R. Meilutytė pasiekė 1:05.56 rezultatą, 1,74 sekundės pagerino sau pačiai priklausiusį Lietuvos rekordą ir buvo greičiausia tarp visų 46-ių atrankos dalyvių, bei pasiekė geriausią pasaulio sezono rezultatą. 100 m  plaukimo krūtine pusfinalyje ji užėmė pirmą vietą, distanciją nuplaukusi per 1:05.21 ir pagerinusi Europos rekordą. Finale iškovojo aukso medalį, distanciją nuplaukusi per 1:05.47. Meilutytė tapo jauniausia 100 m  plaukimo krūtine distancijos olimpine čempione ir pirmąja nepriklausomos Lietuvos plaukike, iškovojusia olimpinį medalį.

2012 m. gruodžio 13 d. pasaulio trumpo baseino čempionate R. Meilutytė 50 m distancijoje  krūtine iškovojo aukso medalį ir distanciją nuplaukus per 29.44 s pagerino Europos rekordą.

2013 m. Monte Karlo tarptautiniame plaukimo turnyre „Mare Nostrum 2013“ Rūta Meilutytė pagerino jai pačiai priklausiusį Europos rekordą 100 m  plaukimo krūtine rungtyje: 1:05.20.„Monake - nauji R. Meilutytės pasiekimai“, delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-10.

Pasaulio čempionė Rūta tapo šešiolikos – 2013 pasaulio moterų 100 m  plaukimo krūtine, ji įveikė per 1 min. 4,42 sek. Pusfinalyje ji distanciją įveikė per 1 min. 4,35 sek. ir pasiekė pasaulio rekordą. 100 m krūtine olimpinio finalo rezultatai: 1. Rūta Meilutytė (Lietuva) – 1:04.42  2. Julija Jefimova (Rusija) – 1:05.02   3. Jessica Hardy (JAV) – 1:05.52.„Kazanė 2015: kas gali mesti iššūkį R. Meilutytei plaukiant 100 m krūtine?“, lrt.lt, 2015.08.01. Nuoroda tikrinta 2021-01-09.

2013 m. Europos čempionate Danijoje 25 m baseine R. Meilutytė iškovojo 2 aukso medalius: 100 m  plaukimo krūtine ir 100 m kompleksiniu stiliumi, bei sidabro medalį 50 m  plaukimo krūtine, kuris pakeistas aukso medaliu, po to kai buvo diskvalifikuota auksą laimėjusi Julija Jefimova.„Delfi naujienos“, 2013 12 15swimswam.com

2016 m. po sąlyginai prasto pasirodymo Rio de Žaneiro olimpinėse žaidynėse (užimta 7 vieta 100 m plaukimo krūtine distancijoje) R. Meilutytė atsisakė darbo su J. Rudd ir 2017 m pradžioje pasirinko treniruotis vadovaujama P. Andrijausko.[https://www.15min.lt/sportas/naujiena/vandens-sportas/nezinios-pabaiga-ruta-meilutyte-pagaliau-pasirinko-miesta-ir-treneri-863-755064 Nežinia ištirpo: Rūta Meilutytė pagaliau pasirinko miestą ir trenerį, 15min.lt, 2017 m. vasario 14 d. 2017 m. Europos trumpojo baseino (25 m) čempionate R. Meilutytė tapo čempione 50 ir 100 m plaukimo krūtine distancijose.Rūta Meilutytė laimėjo antrąjį aukso medalį!. ve.lt, 2017-12-16, 18:14


Rūta Meilutytė

2011 m. Europos jaunimo olimpiniame festivalyje pelnė aukso medalį plaukimo 100 m krūtine rungtyje, sidabrą 50 m laisvuoju stiliumi distancijoje ir bronzą 100 m laisvojo stiliaus plaukime. Tais pačiais metais Meilutytė pasiekė OQT normatyvą ir pateko į 2012 m. vasaros olimpines žaidynes Londone.

Olimpinių žaidynių 100 m plaukimo krūtine atrankoje R. Meilutytė pasiekė 1:05.56 rezultatą, 1,74 sekundės pagerino sau pačiai priklausiusį Lietuvos rekordą ir buvo greičiausia tarp visų 46-ių atrankos dalyvių, bei pasiekė geriausią pasaulio sezono rezultatą. 100 m  plaukimo krūtine pusfinalyje ji užėmė pirmą vietą, distanciją nuplaukusi per 1:05.21 ir pagerinusi Europos rekordą. Finale iškovojo aukso medalį, distanciją nuplaukusi per 1:05.47. Meilutytė tapo jauniausia 100 m  plaukimo krūtine distancijos olimpine čempione ir pirmąja nepriklausomos Lietuvos plaukike, iškovojusia olimpinį medalį.

2012 m. gruodžio 13 d. pasaulio trumpo baseino čempionate R. Meilutytė 50 m distancijoje  krūtine iškovojo aukso medalį ir distanciją nuplaukus per 29.44 s pagerino Europos rekordą.

2013 m. Monte Karlo tarptautiniame plaukimo turnyre „Mare Nostrum 2013“ Rūta Meilutytė pagerino jai pačiai priklausiusį Europos rekordą 100 m  plaukimo krūtine rungtyje: 1:05.20.„Monake - nauji R. Meilutytės pasiekimai“, delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-10.

Pasaulio čempionė Rūta tapo šešiolikos – 2013 pasaulio moterų 100 m  plaukimo krūtine, ji įveikė per 1 min. 4,42 sek. Pusfinalyje ji distanciją įveikė per 1 min. 4,35 sek. ir pasiekė pasaulio rekordą. 100 m krūtine olimpinio finalo rezultatai: 1. Rūta Meilutytė (Lietuva) – 1:04.42  2. Julija Jefimova (Rusija) – 1:05.02   3. Jessica Hardy (JAV) – 1:05.52.„Kazanė 2015: kas gali mesti iššūkį R. Meilutytei plaukiant 100 m krūtine?“, lrt.lt, 2015.08.01. Nuoroda tikrinta 2021-01-09.

2013 m. Europos čempionate Danijoje 25 m baseine R. Meilutytė iškovojo 2 aukso medalius: 100 m  plaukimo krūtine ir 100 m kompleksiniu stiliumi, bei sidabro medalį 50 m  plaukimo krūtine, kuris pakeistas aukso medaliu, po to kai buvo diskvalifikuota auksą laimėjusi Julija Jefimova.„Delfi naujienos“, 2013 12 15swimswam.com

2016 m. po sąlyginai prasto pasirodymo Rio de Žaneiro olimpinėse žaidynėse (užimta 7 vieta 100 m plaukimo krūtine distancijoje) R. Meilutytė atsisakė darbo su J. Rudd ir 2017 m pradžioje pasirinko treniruotis vadovaujama P. Andrijausko.[https://www.15min.lt/sportas/naujiena/vandens-sportas/nezinios-pabaiga-ruta-meilutyte-pagaliau-pasirinko-miesta-ir-treneri-863-755064 Nežinia ištirpo: Rūta Meilutytė pagaliau pasirinko miestą ir trenerį, 15min.lt, 2017 m. vasario 14 d. 2017 m. Europos trumpojo baseino (25 m) čempionate R. Meilutytė tapo čempione 50 ir 100 m plaukimo krūtine distancijose.Rūta Meilutytė laimėjo antrąjį aukso medalį!. ve.lt, 2017-12-16, 18:14

2018 m. sausį LPF nusprendė nepratęsti sutarties su treneriu P. Andrijausku ir R. Meilutytė išvyko treniruotis į treniruočių stovyklą San Diege JAV, kur iki vasario pabaigos treniravosi vadovaujama trenerio David Marsh.Skiriasi Rūtos Meilutytės ir trenerio keliai, ve.lt, ELTA, 2018-01-12 2018 m. kovą kitu treneriu pasirinktas JAV specialistas David Clarke (Dave) Salo Los Andžele.lrt.lt, 2018-03-13


Rūta Meilutytė

2011 m. Europos jaunimo olimpiniame festivalyje pelnė aukso medalį plaukimo 100 m krūtine rungtyje, sidabrą 50 m laisvuoju stiliumi distancijoje ir bronzą 100 m laisvojo stiliaus plaukime. Tais pačiais metais Meilutytė pasiekė OQT normatyvą ir pateko į 2012 m. vasaros olimpines žaidynes Londone.

Olimpinių žaidynių 100 m plaukimo krūtine atrankoje R. Meilutytė pasiekė 1:05.56 rezultatą, 1,74 sekundės pagerino sau pačiai priklausiusį Lietuvos rekordą ir buvo greičiausia tarp visų 46-ių atrankos dalyvių, bei pasiekė geriausią pasaulio sezono rezultatą. 100 m  plaukimo krūtine pusfinalyje ji užėmė pirmą vietą, distanciją nuplaukusi per 1:05.21 ir pagerinusi Europos rekordą. Finale iškovojo aukso medalį, distanciją nuplaukusi per 1:05.47. Meilutytė tapo jauniausia 100 m  plaukimo krūtine distancijos olimpine čempione ir pirmąja nepriklausomos Lietuvos plaukike, iškovojusia olimpinį medalį.

2012 m. gruodžio 13 d. pasaulio trumpo baseino čempionate R. Meilutytė 50 m distancijoje  krūtine iškovojo aukso medalį ir distanciją nuplaukus per 29.44 s pagerino Europos rekordą.

2013 m. Monte Karlo tarptautiniame plaukimo turnyre „Mare Nostrum 2013“ Rūta Meilutytė pagerino jai pačiai priklausiusį Europos rekordą 100 m  plaukimo krūtine rungtyje: 1:05.20.„Monake - nauji R. Meilutytės pasiekimai“, delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-10.

Pasaulio čempionė Rūta tapo šešiolikos – 2013 pasaulio moterų 100 m  plaukimo krūtine, ji įveikė per 1 min. 4,42 sek. Pusfinalyje ji distanciją įveikė per 1 min. 4,35 sek. ir pasiekė pasaulio rekordą. 100 m krūtine olimpinio finalo rezultatai: 1. Rūta Meilutytė (Lietuva) – 1:04.42  2. Julija Jefimova (Rusija) – 1:05.02   3. Jessica Hardy (JAV) – 1:05.52.„Kazanė 2015: kas gali mesti iššūkį R. Meilutytei plaukiant 100 m krūtine?“, lrt.lt, 2015.08.01. Nuoroda tikrinta 2021-01-09.

2013 m. Europos čempionate Danijoje 25 m baseine R. Meilutytė iškovojo 2 aukso medalius: 100 m  plaukimo krūtine ir 100 m kompleksiniu stiliumi, bei sidabro medalį 50 m  plaukimo krūtine, kuris pakeistas aukso medaliu, po to kai buvo diskvalifikuota auksą laimėjusi Julija Jefimova.„Delfi naujienos“, 2013 12 15swimswam.com

2016 m. po sąlyginai prasto pasirodymo Rio de Žaneiro olimpinėse žaidynėse (užimta 7 vieta 100 m plaukimo krūtine distancijoje) R. Meilutytė atsisakė darbo su J. Rudd ir 2017 m pradžioje pasirinko treniruotis vadovaujama P. Andrijausko.[https://www.15min.lt/sportas/naujiena/vandens-sportas/nezinios-pabaiga-ruta-meilutyte-pagaliau-pasirinko-miesta-ir-treneri-863-755064 Nežinia ištirpo: Rūta Meilutytė pagaliau pasirinko miestą ir trenerį, 15min.lt, 2017 m. vasario 14 d. 2017 m. Europos trumpojo baseino (25 m) čempionate R. Meilutytė tapo čempione 50 ir 100 m plaukimo krūtine distancijose.Rūta Meilutytė laimėjo antrąjį aukso medalį!. ve.lt, 2017-12-16, 18:14

2018 m. sausį LPF nusprendė nepratęsti sutarties su treneriu P. Andrijausku ir R. Meilutytė išvyko treniruotis į treniruočių stovyklą San Diege JAV, kur iki vasario pabaigos treniravosi vadovaujama trenerio David Marsh.Skiriasi Rūtos Meilutytės ir trenerio keliai, ve.lt, ELTA, 2018-01-12 2018 m. kovą kitu treneriu pasirinktas JAV specialistas David Clarke (Dave) Salo Los Andžele.lrt.lt, 2018-03-13

2019 m. gegužės 22 d. Rūta Meilutytė paskelbė, jog baigia savo karjerą.https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/10/1061866/rutos-meilutytes-finisai-lydejo-ne-tik-baseinuose-atsilikusios-varzoves-bet-ir-dramatiskas-komentatoriaus-balsas Liepos mėn. dėl dopingo kontrolės testų praleidimo FINA ją diskvalifikavo 2 metams.www.DELFI.lt 2019 m. liepos 26 d.


Rūta Meilutytė

thumb|left|Rūta Meilutytė 2012 m. olimpiečių pagerbime Vilniuje.
 Europos olimpinių komitetų asociacijos (EOC) 41-oje generalinės asamblėjos sesijoje plaukikė išrinkta geriausia 2012 m. jaunąja Senojo žemyno sportininke.

Geriausia jaunoji sportininkė Europoje 15-metei R. Meilutytei atiteko Piotro Nurovskio prizas, kuris yra skiriamas geriausiems Europos jauniesiems atletams. Nugalėtojai skirta ir 12 000 eurų stipendija.

Geriausiais 2014 metų Lietuvos sportininkais išrinkti Rūta Meilutytė ir Jevgenijus Šuklinas
Geriausiais 2014 metų Lietuvos sportininkais išrinkti plaukikė Rūta Meilutytė ir kanojininkas Jevgenijus Šuklinas.
Metų sportininkės apdovanojimą pelniusi 17-metė R. Meilutytė jaunimo (iki 18 metų) olimpinėse žaidynėse Nandzinge (Kinija) iškovojo du aukso medalius, triumfavo Europos čempionato 50 m plaukimo krūtine rungtyje, o Katare vykusiame pasaulio čempionate trumpajame (25 m) baseine iškovojo auksą (50 m krūtine) ir sidabrą (100 m krūtine). Plaukikė apdovanojimų ceremonijoje nedalyvavo.
Į šį apdovanojimą taip pat pretendavo Inga Mikštaitė (kiokušin karatė) ir Milda Valčiukaitė (irklavimas).
"Metų sportininko" nominacijoje nugalėjęs 28-erių metų J. Šuklinas pasaulio čempionate Rusijoje vienviečių kanojų varžybose 200 m sprinto rungtyje pelnė bronzos medalį ir pakartojo 2006, 2007 bei 2009 metų rezultatus.
"Labai malonu būti įvertintam. Kažkada turėjau tokią svajonę tapti metų sportininku, bet metams bėgant liko vienintelė svajonė - olimpinis auksas. Dėl to nesureikšminau šių rinkimų, bet smagu, kad dar viena svajonė išsipildė. Malonu, kad renginys buvo surengtas taip įdomiai. Šie apdovanojimai skiriasi nuo laimėjimų varžybose. Kai viską atiduoti ir tavo sporto šaka laimi, tai truputį kitokios emocijos. O čia jau balsavimas ne nuo manęs priklauso. Laimėjau - smagu, bet jei laimėtų kitas žmogus - džiaugčiausi už jį. Malonu, kad žmonės balsuoja, nepamiršta, balsuoja. Tai skatina dirbti toliau. Iki olimpiados motyvacijos dar tikrai užteks", - po ceremonijos pasakojo J. Šuklinas.
J. Šuklinas šiuose rinkimuose pranoko Edgarą Venckaitį (graikų-romėnų imtynės) ir Aurimą Didžbalį (sunkioji atletika).
"Metų vyrų komandos" apdovanojimas atiteko irkluotojams - 26-erių metų Sauliui Riteriui (Ritter) ir 22-ejų metų Rolandui Maščinskui. Europos čempionate Serbijoje triumfavę lietuviai pagerino varžybų rekordą (6 min. 8,82 sek.), o planetos pirmenybėse Olandijoje buvo ketvirti.
S. Riteris ir R. Maščinskas rinkimuose sau už nugaros paliko Lietuvos vyrų krepšinio rinktinę ir Lietuvos vyrų mažojo regbio rinktinę.
"Labai dėkojame visiems, kurie prisidėjo prie šio įvertinimo. Jis parodo, kad sunkus darbas atsiperka. Kiti metai turėtų būti kupini pergalių ir irklavimo bendruomenė bus patenkinta. Irklavimas sparčiai populiarėja, sportininkų meistriškumas didėja. Žmonės jau žino apie mus ir tai yra labai šaunu", - kalbėjo irkluotojai, kitąmet sieksiantys kelialapio į Rio de Žaneiro olimpines žaidynes.
Geriausia moterų komanda tapo irkluotojos Milda Valčiukaitė ir Donata Vištartaitė. 20-metė M. Valčiukaitė ir 25-erių metų D. Vištartaitė pernai Europos čempionate Serbijoje iškovojo sidabro medalius, o pasaulio pirmenybėse Olandijoje užėmė ketvirtąją vietą.
"Iš tikrųjų tai buvo mums naujiena. Naujo formato rinkimuose buvome ne geriausiųjų dešimtuke kaip anksčiau, o nominuotos kaip komanda. Tikėjome pergale ir džiaugiamės šiuo įvertinimu", - sakė D. Vištartaitė.
"Labai džiaugiamės visais komandos nariais, vyrai irgi buvo verti laimėjimo. Mus džiugina visų irkluotojų komandos narių apdovanojimais. Trenerio įvertinimu džiaugiamės labiau negu savimi", - pridūrė M. Valčiukaitė.
Į šį apdovanojimą taip pat pretendavo Šiaulių "Gintros-Universiteto" moterų futbolo komanda bei paplūdimio tinklininkės Ieva Dumbauskaitė ir Monika Povilaitytė.
Metų treneriu pripažintas pernai 60-metį atšventęs Lietuvos vyrų krepšinio rinktinės strategas Jonas Kazlauskas. Jo vadovaujama mūsų šalies komanda pasaulio čempionate Ispanijoje užėmė ketvirtąją vietą. J. Kazlauskas rinkimuose pranoko Žilviną Ovsiuką (plaukimas) ir Bronislovą Vyšniauską (sunkioji atletika).
Už nuopelnus Lietuvos sportui apdovanotas Lietuvos Respublikos Prezidentas Valdas Adamkus.
"Metų pergalės" apdovanojimas atiteko jaunimo (iki 18 metų) olimpinėse žaidynėse Nandzinge (Kinija) triumfavusiai Lietuvos vaikinų trijulių krepšinio rinktinei - Kristupui Žemaičiui, Justui Vazaliui, Martynui Sajui ir Jonui Lekšui.
"Metų sugrįžimo" prizas skirtas plaukikui Giedriui Titeniui. 25-erių metų anykštėnas Europos plaukimo čempionate iškovojo tris medalius - sidabrą 50 m plaukimo krūtine rungtyje bei bronzą 100 m ir 200 m distancijose.
"Metų proveržio" apdovanojimas atiteko 23-ejų metų disko metikui Andriui Gudžiui. Praėjusių metų Lietuvos čempionas Europos lengvosios atletikos pirmenybėse Ciuriche (Šveicarija) užėmė dešimtąją vietą.
Metų sportininku su negalia išrinktas lengvaatletis Mindaugas Bilius. Judėjimo negalią turintis 32-ejų metų lietuvis Europos neįgaliųjų lengvosios atletikos čempionato rutulio stūmimo varžybose iškovojo auksą, o disko metimo rungtyje - sidabrą.
Prizas už pagalbą sportininkams įteiktas Lietuvos irklavimo rinktinę remiančiam šveicarui Verneriui Hansui Cvimpferiui (Werner Hans Zwimpfer).
Laureatai apdovanoti pirmadienį Vilniuje, Kongresų rūmuose, surengtoje iškilmingoje ceremonijoje. Nugalėtojams įteiktos auksu dengtos statulėlės. Prizus sportininkams įteikė aukščiausi valstybės vadovai, kultūros, verslo ir sporto lyderiai.
Naujieji Lietuvos sporto apdovanojimai pakeitė anksčiau vykusius geriausio šalies sportininko rinkimus. Lietuvos sporto apdovanojimus rengia Lietuvos tautinis olimpinis komitetas (LTOK) kartu su Kūno kultūros ir sporto departamentu (KKSD) bei partnere - Lietuvos sporto žurnalistų federacija (LSŽF).
Rašyti komentarą


Rūta Meilutytė

thumb|left|Rūta Meilutytė 2012 m. olimpiečių pagerbime Vilniuje.
 Europos olimpinių komitetų asociacijos (EOC) 41-oje generalinės asamblėjos sesijoje plaukikė išrinkta geriausia 2012 m. jaunąja Senojo žemyno sportininke. Geriausia jaunoji sportininkė Europoje 15-metei R. Meilutytei atiteko Piotro Nurovskio prizas, kuris yra skiriamas geriausiems Europos jauniesiems atletams.


Benediktas Vanagas

260px|thumb|right|2017–2018 m. B. Vanagas raliuose vairavo „Škoda Fabia R5“ automobilį
Benediktas Vanagas (g. 1977 m. kovo 16 d.) – autosporto lenktynininkas iš Lietuvos. B. Vanagas vienas universaliausių lenktynininkų Baltijos šalyse. Pasiekęs aukštų rezultatų ralio, žiedinių lenktynių, ralio maratonų ir bekelės varžybų trasose. Dažniausiai lenktyniauja ralio varžybose.

2012–2016 m. dalyvavo Palangos 1000 kilometrų lenktynėse su Porsche 911 GT3 CUP automobiliu, bei jas laimėjo du kartus: 2013 ir 2016.

2015 m. Dakaro ralyje finišavo 24-oje vietoje – iki 2017 m. Dakaro ralio tai buvo geriausias lietuvių pasiekimas šiose lenktynėse ir dar kartą pakartotas geriausias Baltijos valstybių sportininkų pasiekimas. 2015 m. viduryje lietuvis kartu su nauju šturmanu lenku Sebastian Rozwadowski startavo penktajame Pasaulio ralio maratono taurės etape – Italian Baja ralyje. Po trijų dienų lenktynių ekipažas užėmė 6 vietą galutinėje 1 grupės įskaitoje. Nuo nugalėtojo Nasser Al-Attiyah lietuvis atsiliko 15 min. 19 s.Risultati Corridore – 235
thumb|left|B. Vanago „Subaru“ 2016 m. Elektrėnų ralio metu.
thumb|left|B. Vanago „Toyota Hilux“ 2020 m. Elektrėnų ralio metu.
Nuo 2015 iki 2017 m. m. lenktynininkas raliuose naudojo „Toyota Hilux Overdrive“ automobilį. Jis varomas Toyota V8, 5000 cm³, benzininiu varikliu, turinčiu 390 AG, 620 Nm galingumą. Automobilis pasiekia maksimalų 190 km/val. greitį. Naudojama Sadev sekvencinė, 6 pavarų dėžė.Apie

2017 m. sausį B. Vanagas pranešė, kad su savo komanda turėtų dalyvauti 2017 m. FIA ralio reido pasaulio taurės čempionate, kuris prasidės vasario pabaigoje,Į Lietuvą parskridęs Benediktas Vanagas jau pasiruošęs naujiems iššūkiams tačiau nespėjus grįžti technikai iš Pietų Amerikos, planai buvo atšaukti.Benediktas Vanagas patvirtino: praleis ralio maratono etapą Rusijoje
2017 m. balandžio 20 d. sportininkas pristatė savo naująjį klasikinio ralio automobilį Škoda Fabia R5. Jis pakeitė iki tol naudotą 16 metų senumo Subaru Impreza WRC.B. Vanagas atskleidė naujus planus, su kurio, 2001 metais, Pasaulio ralio čempionate važiavo 2003 metų pasaulio ralio čempionas Petter Solberg.

2019 m. Dakaro ralyje ralyje B.Vanagas pasiekė geriausią savo Dakaro ralio rezultatą – 11 vieta bendroje įskaitoje. Ekipažas įveikė ralį per 42val. 48min. 17s., ir nuo 10 vietos atsiliko vos 5 sekundėmis.

2019 m. pabaigoje, besiruošiant 2020 m. Dakaro raliui, lietuvio šturmanas S. Rozwadowski susirgo virusine liga ir negalėjo dalyvauti Dakaro lenktynese. B. Vanagas sugebėjo sudaryti sutartį su nauju šturmanu iš Portugalijos Filipe Palmeiro ir dalyvauti Dakare Saudo Arabijoje.Nežinia baigėsi: Benediktas Vanagas pasirinko šturmaną, kuris pakeis S.Rozwadowskį

2020 m. lapkričio mėn. buvo pasirašyta sutartis su Filipe Palmeiro visam 2021 m. sezonui, pradedant 2021 m. Dakaro raliu.https://www.facebook.com/BenediktasVanagas/photos/a.154133707985614/3370426606356292https://www.facebook.com/BenediktasVanagas/photos/a.154133707985614/3410907542308198/ Šiame ralyje B.Vanagas pasiekė 12 vietą bendroje įskaitoje

2020 m. lapkričio mėn. buvo pasirašyta sutartis su Filipe Palmeiro visam 2021 m. sezonui, pradedant 2021 m. Dakaro raliu. Šiame ralyje B.Vanagas pasiekė 12 vietą bendroje įskaitoje.


Benediktas Vanagas


Benediktas Vanagas

2012–2016 m. dalyvavo Palangos 1000 kilometrų lenktynėse su Porsche 911 GT3 CUP automobiliu, bei jas laimėjo du kartus: 2013 ir 2016.

2015 m. Dakaro ralyje finišavo 24-oje vietoje – iki 2017 m. Dakaro ralio tai buvo geriausias lietuvių pasiekimas šiose lenktynėse ir dar kartą pakartotas geriausias Baltijos valstybių sportininkų pasiekimas. 2015 m. viduryje lietuvis kartu su nauju šturmanu lenku Sebastian Rozwadowski startavo penktajame Pasaulio ralio maratono taurės etape – Italian Baja ralyje. Po trijų dienų lenktynių ekipažas užėmė 6 vietą galutinėje 1 grupės įskaitoje. Nuo nugalėtojo Nasser Al-Attiyah lietuvis atsiliko 15 min. 19 s.Risultati Corridore – 235
thumb|left|B. Vanago „Subaru“ 2016 m. Elektrėnų ralio metu.
thumb|left|B. Vanago „Toyota Hilux“ 2020 m. Elektrėnų ralio metu.
Nuo 2015 iki 2017 m. m. lenktynininkas raliuose naudojo „Toyota Hilux Overdrive“ automobilį. Jis varomas Toyota V8, 5000 cm³, benzininiu varikliu, turinčiu 390 AG, 620 Nm galingumą. Automobilis pasiekia maksimalų 190 km/val. greitį. Naudojama Sadev sekvencinė, 6 pavarų dėžė.Apie

2017 m. sausį B. Vanagas pranešė, kad su savo komanda turėtų dalyvauti 2017 m. FIA ralio reido pasaulio taurės čempionate, kuris prasidės vasario pabaigoje,Į Lietuvą parskridęs Benediktas Vanagas jau pasiruošęs naujiems iššūkiams tačiau nespėjus grįžti technikai iš Pietų Amerikos, planai buvo atšaukti.Benediktas Vanagas patvirtino: praleis ralio maratono etapą Rusijoje
2017 m. balandžio 20 d. sportininkas pristatė savo naująjį klasikinio ralio automobilį Škoda Fabia R5.


Benediktas Vanagas

 2009 m. Šilko kelio ralio lenktynėse su šturmanu Sauliumi Jurgelėnu užimta 5 vieta savo klasėje ir 8 bendroje įskaitoje.
 LADOGA TROPHY 2009: 2 vieta TR1 klasėje, 3 laimėti greičio ruožai.
 LADOGA TROPHY 2010: 2 vieta TR1 klasėje, septyni laimėti greičio ruožai.
 2010 m. Šilko kelio ralis: 2 vieta klasėje, 7 vieta bendroje įskaitoje, 1 laimėtas greičio ruožas.
 2012 m. Švedijos ralis: 4 vieta N4 klasėje„Rally Sweden 2012“ finišas – pirmasis Jari-Matti Latvala, Benediktas Vanagas 27-as, Rokas Kvaraciejus 37-as .
 2012 m. Lietuvos ralio čempionatas: 3 vieta (N4, II jungtinė įskaita).
 2012 m. 1000 kilometrų lenktynės Palangoje: 2-oji vieta kvalifikaciniuose važiavimuose.
 2013 m. 1000 kilometrų lenktynės Palangoje: 1-oji vieta bendroje įskaitojehttp://sportin.lt/naujienos/automoto/1000-km-lenktynese-triumfavo-lietuviai-benediktas-vanagas-ir-broliai-nemunas-ir-nerijus-dagiliai-atnaujinta-foto/.
 2015 m. Dakaro ralis – 24 automobilių įskaitos vieta. 1-oji vieta privačių komandų įskaitoje.Overall Rankings Cars
 2015 m. Italian Baja ralis – 6 vieta galutinėje 1 grupės įskaitoje.
 2015 m. 1000 kilometrų lenktynės Palangoje: 6-oji vieta bendroje įskaitoje.Dramatiškose „ENEOS 1000 km” lenktynėse pergalę šventė broliai Gelžiniai ir T. Barštys
 2016 m. 1006 kilometrų lenktynės Palangoje – 1 vieta bendroje įskaitoje.Permainingose „ENEOS 1006 km lenktynėse“ triumfavo geriausią taktiką pasirinkusi komanda
 2017 m. FIA Baltic Rally Trophy – 1 vieta bendroje įskaitoje.https://www.delfi.lt/auto/automobiliu-sportas/prestizinis-baltic-rally-trophy-2017-trofejus-b-vanago-ekipazui.d?id=75717201
 2019 m. Dakaro ralis – 11 automobilių įskaitos vieta.
 2021 m. Baja Poland – 3 vieta bendroje įskaitoje.„Baja Poland“ paskutinę dieną – R.Baciuškos šuolis ir B.Vanago pastovuma

Po šeštadienio nesėkmių, kai labai smarkiai apgadino motobagį atsitrenkęs į betono kliūtį, sekmadienį Rokas Baciuška stengėsi važiuoti didele sparta, bet išvengti klaidų. Didele dalimi jam tai pavyko. Net trijuose greičio ruožuose (SS4,5,7) Rokas finišavo antroje pozicijoje bendroje įskaitoje, tarsi patvirtindamas savo aukštą klasę. SS6 R.Baciuška su Armandu Monleonu finišą pasiekė septintas. O bendroje įskaitoje po vakarykštės avarijos liko 24-as.
Tiesa, SS6 Rokas važiavo blogai prisuktu ratu, todėl turėjo stoti. Galimai ratas nebuvo priveržtas prieš startą jį keičiant.
Benediktas Vanagas važiavo gana stabiliai. SS4 – vienuoliktas, SS5 – penkioliktas, SS6 – antras, SS7 – penktas ir bendroje įskaitoje su šturmanu Felipe Palmeiro užėmė trečią vietą.
Rezultatus rasite čia, žemiau pateikiame tik SS7 lentelės fragmentą ir bendrą įskaitą po SS7.
B.Vanagas gali džiaugtis rezultatu
„Inbank Toyota Gazoo Racing Baltics“ komandos ekipažas sėkmingai pasiekė kaimyninėje Lenkijoje vykusio Pasaulio bajų taurės etapo finišą. Stabiliu tempu keturis paskutiniuosius greičio ruožus įveikę Benediktas Vanagas ir Filipe Palmeiro bendroje automobilių įskaitoje užėmė trečiąją vietą.
Atkakli kova su vienu Pasaulio bajų taurės lyderių, „Mini“ visureigį vairuojančiu Saudo Arabijos lenktynininku Yasiru Seaidanu vyko iki pat finišo. Šeštadienį gerbėjams duotą pažadą patikrinti, kuris iš judviejų greitesnis įgyvendinęs B. Vanagas bendroje įskaitoje varžovą aplenkė 1 minute ir 5 sekundėmis.
„Pirmąjį greičio ruožą Yasirui Seaidanui pralaimėjome, antrajame jau jis pats pridarė klaidų ir mes įgijome tolimesnę konkurenciją garantuojančią 20 sekundžių persvarą. Prieš paskutiniuosius du greičio ruožus grįžę į serviso zoną drastiškai pakeitėme automobilio nustatymus, nusiteikėme ir jau kovojom iki galo“, – komentavo lenktynininkas.
Slidinėjo lyg ant ištirpusio sniego
Paskutinės varžybų dienos išvakarėse vietovėje, kurioje buvo paskutinieji greičio ruoža, pradėjo stipriai lyti, todėl sukibimas su trasos paviršiumi buvo itin prastas. Anot B. Vanago, po kone parą trukusio lietaus sportinio „Toyota Hilux“ vairavimas sekmadienį priminė pasivažinėjimą su vasarinėmis padangomis ant ištirpusio sniego.
„Aišku, sąlygos buvo tokios pačios visiems lenktynių dalyviams. Apie lenktyniavimą dideliu tempu nebuvo nė kalbos – svarbiausia buvo išlikti ant kelio. Reikėjo kažkokiu būdu prasiveržti pro tą slidžią masę. Vieniems tai sekėsi geriau, kitiems – prasčiau“, – dar pirmoje dienos pusėje kalbėjo lenktynininkas.
B. Vanagas pažymėjo, kad nors sekmadienį teko gerokai paslidinėti skrodžiant kelią per purvynus, dieną prieš tai netrūko ir su ilgiausiais ralio reidais įprastai siejamo smėlio. Itin daug jo buvo Pamario Dvarsko regione įkurtame kariniame poligone.
„Gerai, kad tai nebuvo Dakaro ilgio greičio ruožai, nes kūnas dar neveikia taip, kaip norėčiau. Iki svarbiausio starto dar turime šiek tiek laiko tolimesnei reabilitacijai, todėl esu tikras, kad pasiruošiu tinkamai“, – optimizmo nestokojo sportininkas.
„Baja Poland“ etapą automobilių įskaitoje laimė nuo pirmosios dienos varžovams nepavejamas vietos žiūrovų favoritas, lenkas Krzysztofas Holowczycas su „Mini“. Antrojoje vietoje likęs Saudo Arabijos lenktynininkas Yazeedas Al Rajhi su „Toyota Hilux“ nuo nugalėtojo atsiliko daugiau nei 10 minučių. B. Vanagui iki antrosios vietos pritrūko 4 minučių.
Lietuvių komandos užimta trečioji vieta yra svarbi ir vertinant bendrąją Pasaulio bajų taurės įskaitą. Likus dviem etapams tai leido Y. Al Rajhi sumažinti atsilikimą nuo pirmojoje vietoje vis dar esančio tautiečio. „Toyota Hilux“ vairuojantis lenktynininkas tikisi sulaukti B. Vanago ir po dviejų savaičių Italijoje vyksiančiame etape.
„Po finišo prie manęs priėjęs Yazeedas Al Rajhi vylėsi, kad aš startuosiu ir Italijoje, nes jam daug lengviau, kuomet aš prisijungiu prie „Toyota Gazoo Racing“ pajėgų. Jis netgi pasiryžęs apmokėti dalyvavimo išlaidas“, – netikėtą pokalbį po varžybų prisiminė Lietuvos sportininkas.
Po dviejų savaičių Elektrėnų ralyje besiruošiantis dalyvauti B. Vanagas tokį bendros komandinės strategijos plano pasiūlymą vertino atsargiai, tačiau galimybės dalyvauti dar viename Pasaulio bajų taurės etape visiškai neatmetė.
Smulkiau apie Roko Baciuškos startą
Rokui Baciuškai, kuris lenktyniauja „South Racing“ komandos sudėtyje su šturmanu iš Ispanijos Armand Monleon, dienos pradžia buvo puiki.
Pirmą greičio ruožą lietuvis bendroje įskaitoje pralaimėjo greičio ruožo nugalėtojui vos vieną sekundę ir užėmė antrą vietą.
Antrajame greičio ruože Rokas ir vėl buvo antras, tačiau nugalėtojui šįkart pralaimėjo daugiau – 40 sekundžių.
„Galėjome ir laimėti šitą greičio ruožą – dalis jo sutapo su kvalifikaciniu greičio ruožu, tik važiuoti reikėjo į kitą pusę. Man jis labai patiko ir tiko. Tačiau per 17 km greičio ruožą pasivijom net du sportininkus ir kol juos aplenkėm sugaišom labai daug laiko. Tiesiog pasivijom miške siaurame kelyje kur jiems paprasčiausiai nebuvo kur trauktis. Tai ir tempėmės kone kilometrą paskui,“ – po finišo sakė R. Baciuška.
Likusius du greičio ruožus lietus vėl įsismarkavo, tad sąlygos lenktyniauti buvo itin sudėtingos.
„Nesu niekada gyvenime dalyvavęs tokiose bekelės varžybose. Ralio-krose viskas švaru net ir per lietų, o čia – esu purvinas ir šlapias iki paskutinio siūlo. Bet ši diena buvo gera,“ – po finišo geros nuotaikos neslėpė Rokas Baciuška.
Paskutinius du greičio ruožus jie ir vėl pralėkė puikiai – viename užėmė 7 vietą, kitame buvo antras, nusileidęs tik ralio nugalėtojui K. Holowczyc su „Mini“.
Deja, po itin nesėkmingos vakarykštės dienos gavęs net aštuonias valandas baudos Rokas Baciuška bendroje įskaitoje liko paskutinis.


Benediktas Vanagas

 2009 m. Šilko kelio ralio lenktynėse su šturmanu Sauliumi Jurgelėnu užimta 5 vieta savo klasėje ir 8 bendroje įskaitoje.
 LADOGA TROPHY 2009: 2 vieta TR1 klasėje, 3 laimėti greičio ruožai.
 LADOGA TROPHY 2010: 2 vieta TR1 klasėje, septyni laimėti greičio ruožai.
 2010 m. Šilko kelio ralis: 2 vieta klasėje, 7 vieta bendroje įskaitoje, 1 laimėtas greičio ruožas.
 2012 m. Švedijos ralis: 4 vieta N4 klasėje„Rally Sweden 2012“ finišas – pirmasis Jari-Matti Latvala, Benediktas Vanagas 27-as, Rokas Kvaraciejus 37-as .
 2012 m. Lietuvos ralio čempionatas: 3 vieta (N4, II jungtinė įskaita).
 2012 m. 1000 kilometrų lenktynės Palangoje: 2-oji vieta kvalifikaciniuose važiavimuose.
 2013 m. 1000 kilometrų lenktynės Palangoje: 1-oji vieta bendroje įskaitojehttp://sportin.lt/naujienos/automoto/1000-km-lenktynese-triumfavo-lietuviai-benediktas-vanagas-ir-broliai-nemunas-ir-nerijus-dagiliai-atnaujinta-foto/.
 2015 m. Dakaro ralis – 24 automobilių įskaitos vieta. 1-oji vieta privačių komandų įskaitoje.Overall Rankings Cars
 2015 m. Italian Baja ralis – 6 vieta galutinėje 1 grupės įskaitoje.
 2015 m. 1000 kilometrų lenktynės Palangoje: 6-oji vieta bendroje įskaitoje.Dramatiškose „ENEOS 1000 km” lenktynėse pergalę šventė broliai Gelžiniai ir T. Barštys
 2016 m. 1006 kilometrų lenktynės Palangoje – 1 vieta bendroje įskaitoje.Permainingose „ENEOS 1006 km lenktynėse“ triumfavo geriausią taktiką pasirinkusi komanda
 2017 m. FIA Baltic Rally Trophy – 1 vieta bendroje įskaitoje.https://www.delfi.lt/auto/automobiliu-sportas/prestizinis-baltic-rally-trophy-2017-trofejus-b-vanago-ekipazui.d?id=75717201
 2019 m. Dakaro ralis – 11 automobilių įskaitos vieta.


Gabrielius Liaudanskas

Gabrielius Liaudanskas (pseud. Svaras; g. 1973 m. gruodžio 30 d.) – hip hop grupės G&G Sindikatas įkūrėjas ir lyderis, vokalistas, grupės dainų tekstų bei muzikos kūrėjas, hiphopo pradininkas LietuvojeSvaras: viskas priklauso nuo tavęs. Be muzikos dalyvauja įvairiuose socialiniuose bei švietimo judėjimuose, projektuose ir visuomenės gyvenime, yra Lietuvos šaulių sąjungos narys.

Mokėsi Vilniaus 15-oje vidurinėje (dabar Vilniaus Žvėryno gimnazija), Vilniaus Sietuvos vidurinėje mokyklose (8–ta laida).Istorija Vilniaus universiteto Teisės fakultete baigė tris teisės studijų kursus.Svaras: kontaktas su vaikais atsiranda tada, kai kalbamasi, o ne kalbama (Evelina Machova, Savaitraštis „Lietuvos sveikata“, 2012 m. vasario 10 d.) Vilniaus pedagoginiame universitete baigė socialinius mokslus, įgijo mokytojo kvalifikaciją.Svaras: man puikiai sekasi ir aš esu laimingas žmogus

1988 m., būdamas šešiolikos Liaudanskas tapo vokalistu jauno poeto Benedikto Janusevičiaus suburtoje depresyvaus pankroko grupėje Depresija. Nusifotografavo populiariame to meto žurnale „Moksleivis“ ir susitiko su būsimaisiais grupės nariais Kastyčiu Sarnicku (Kastetu) ir Donatu Juršėnu (Donciavu). Apie 1996 metus Svaras su bičiuliu Giga įkūrė grupę pavadinimu G&G Sindikatas.

Dalyvauja įvairiuose suaugusiems, paaugliams ir vaikams skirtuose socialiniuose projektuose.„Sėkmės mokykla“. Svaras: keliai atsiranda tik po žengiančiomis kojomis 2009 metų „Misijos Sibiro“ (Kazachstane) dalyvis. Svaras po „Misijos Sibiras“: žvelgiant siela, viskas atrodo baisiai Muzikos asociacijos metų apdovanojimų Tarybos narys.MAMA Taryba  Lietuvos Nacionalinės ledo ritulio lygos Vilniaus „Hockey punks“ komandos kapitonas.Lietuvos ledo ritulio čempionate – reperio Svaro įvartis Neatlygintinos kraujo donorystės akcijos „Vienas kraujas“ vienas iš įkūrėjų. Leidyklos „Tyto alba“ išleistos knygos „Būk vyras“, skirtos į paauglystę žengiantiems berniukams, bendraautoris, Laisvalaikio skyriaus autorius, supažindinęs su populiariausiomis jaunimo subkultūromis – hipiais, pankais, gotais, skustagalviais bei reperiais.Berniukams – knyga iš vyrų rankų (Justė Briedytė, „Sekundė“, 2011 m. sausio 21 d.)

2010-ųjų – Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų – paminėjimo Lietuvoje ambasadorius.Svaras: kad ir kaip jie besistengtų, mes vis tiek išgyvensime 2010 metų Lietuvos jaunimo organizacijų tarybos išrinktas metų žmogumi, labiausiai nusipelniusiu jaunimui. 2013 m. už savanorišką visuomeninę veiklą ir pilietinį aktyvumą Vasario 16-osios proga – apdovanotas Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medaliu.[ http://www.lrp.lt/ew/lt/prezidento_veikla/apdovanojimai/apdovanojimai_256.html] 2016 metų Prezidentės Dalios Grybauskaitės inicijuotos socialinės iniciatyvos „Už saugią Lietuvą“ ambasadorius. 2021 m. apdovanotas Gabrielės Petkevičaitės-Bitės atminimo medaliu „Tarnaukite Lietuvai“ už savanorystės kultūros sklaidą Lietuvoje.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1439824/iteikti-petkevicaites-bites-atminimo-medaliai-tarp-laureatu-partizano-jakavonio-tigro-dukra-svaras

Žmona Rima. Išsisiskyrė 2021 m. Dukra Dominyka. Sūnus Mykolas.G.Liaudanskas-Svaras prie altoriaus vėl žengė iš dėkingumo Dievu

„Net nežinau, kaip pavadinti mūsų šventę. Įžadų atnaujinimas, padėka Dievui už kartu praleistus dešimt metų? Kaip pavadinsi - taip gerai“, - šypteli Svaras.
Palaiminti jųdviejų šeimą Svaras ir Rima prašė to paties kunigo, kuris prieš dešimt metų sutuokė Vilniaus Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčioje.
Pasveikinti „jaunavedžių“ atėjo Jurga Šeduikytė su Vidu Bareikiu bei sūnumi Adu, DJ Mamania su žmona Inga, kiti grupės „G&G Sindikatas“ nariai.
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Susižadėjo televizijos laidų vedėja Justė Žičkutė: pačiu tinkamiausiu laiku ištariau labiausiai jaudinantį „taip“
Televizijos laidų vedėja Justė Žičkutė džiaugiasi nauju gyvenimo etapu ir sužadėtinės...
Italijoje susituokė Artūras Zuokas ir Augusta Jusionytė: dabar – mūsų laikas papildyta (11)
Italijoje įvyko slaptos politiko Artūro Zuoko ir smuikininkės Augustos Jusionytės vestuvės.
Graikijos salose atostogavusi Vasha pasidalijo pasakiškomis nuotraukomis ir tuo, kas nuvylė: kai kur mokėti didelių pinigų neverta (15)
Rudenį atlikėja Gabrielė Grygolaitytė-Vasha nusprendė palepinti save atostogomis garsiausiose...
Po Krymo tilto sprogimo – garsenybių reakcijos: su gimtadieniu, Putinai, ir naujos Povilaičio „Sudegintų tiltų“ versijos vaizdai iš įvykio tapo interneto memais
Šeštadienį ryte pranešta, jog Krymo tilto geležinkelio linijoje kilo stiprus gaisras....
Top naujienos
Nuo Rusijos gręžiasi viena artimiausių sąjungininkių: ar tai – šansas Vakarams? (6)
Kazachstanas jaučiasi tvirtai, turėdamas paramą iš Kinijos, Turkijos bei Vakarų dėmesį ir,...
Skaistė Seimui teikia deficitinį kitų metų biudžetą: tai tam tikras skydas visuomenei apsaugoti
Į biudžeto projektą žiūrime kaip į tam tikrą skydą visuomenei apsaugoti, antradienį Seimui...
Zelenskio patarėjas apie skaudžias atakas: Rusija nebekovoja, ji tiesiog nori užbaigti savo planą (1)
Per 80 raketų skriejo iš Rusijos ir jos okupuotų teritorijų. Itin nuožmūs smūgiai sostinei...
Po Rusijos smūgių – Bideno pažadas Ukrainai (1)
JAV prezidentas Joe Bidenas pirmadienį pažadėjo aprūpinti Ukrainą pažangiomis oro gynybos...
Žiaurus įvykis Vilniuje: avariją sukėlęs vyras žuvo įvykio vietoje automobiliai sumaitoti (2)
Ankstų antradienio rytą Vilniuje įvyko skaudi eismo nelaimė. Pranešama apie žuvusį vyrą.
Šiaurės Korėja virš Japonijos paleido iki šiol ilgiausio nuotolio raketą: ką tai reiškia ir kokių dar ginklų ji turi
Šiaurės Korėja kelia nerimą vis dažniau bandydama ilgojo nuotolio raketas. Šiais metais ji jau...
Vytautas Bruveris. Nauja Rusijos invazijos banga – jau čia pat?
Jie dar kartą bandys pulti iš visų pusių ir visa turima jėga, parodyti, kad „galim pakartot“....
Karas Ukrainoje. Masinių atakų neįbauginta Ukraina: mūšio laukas bus dar skaudesnis Rusijos kariams britų žvalgyba: žinome, kad rusų amunicija baigiasi
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
„Lidl“ skelbia parduotuvių rudens darbo laiką
Prekybos tinklas „Lidl“ skelbia rudens darbo laiką. Nuo spalio 17 dienos darbo laiko pokyčiai...
Šalies futbolas tapo sukčių įkaitu – viliasi policijos ryžto ir veiksmų
Praėjusį sekmadienį „Jonavos“ futbolo klubas atsidūrė dėmesio centre ir tai nutiko ne dėl...


Gabrielius Liaudanskas


Gabrielius Liaudanskas

Mokėsi Vilniaus 15-oje vidurinėje (dabar Vilniaus Žvėryno gimnazija), Vilniaus Sietuvos vidurinėje mokyklose (8–ta laida).Istorija Vilniaus universiteto Teisės fakultete baigė tris teisės studijų kursus.Svaras: kontaktas su vaikais atsiranda tada, kai kalbamasi, o ne kalbama (Evelina Machova, Savaitraštis „Lietuvos sveikata“, 2012 m. vasario 10 d.) Vilniaus pedagoginiame universitete baigė socialinius mokslus, įgijo mokytojo kvalifikaciją.Svaras: man puikiai sekasi ir aš esu laimingas žmogus

1988 m., būdamas šešiolikos Liaudanskas tapo vokalistu jauno poeto Benedikto Janusevičiaus suburtoje depresyvaus pankroko grupėje Depresija. Nusifotografavo populiariame to meto žurnale „Moksleivis“ ir susitiko su būsimaisiais grupės nariais Kastyčiu Sarnicku (Kastetu) ir Donatu Juršėnu (Donciavu). Apie 1996 metus Svaras su bičiuliu Giga įkūrė grupę pavadinimu G&G Sindikatas.


Gabrielius Liaudanskas

Mokėsi Vilniaus 15-oje vidurinėje (dabar Vilniaus Žvėryno gimnazija), Vilniaus Sietuvos vidurinėje mokyklose (8–ta laida).Istorija Vilniaus universiteto Teisės fakultete baigė tris teisės studijų kursus.Svaras: kontaktas su vaikais atsiranda tada, kai kalbamasi, o ne kalbama (Evelina Machova, Savaitraštis „Lietuvos sveikata“, 2012 m. vasario 10 d.) Vilniaus pedagoginiame universitete baigė socialinius mokslus, įgijo mokytojo kvalifikaciją.Svaras: man puikiai sekasi ir aš esu laimingas žmogus

1988 m., būdamas šešiolikos Liaudanskas tapo vokalistu jauno poeto Benedikto Janusevičiaus suburtoje depresyvaus pankroko grupėje Depresija. Nusifotografavo populiariame to meto žurnale „Moksleivis“ ir susitiko su būsimaisiais grupės nariais Kastyčiu Sarnicku (Kastetu) ir Donatu Juršėnu (Donciavu). Apie 1996 metus Svaras su bičiuliu Giga įkūrė grupę pavadinimu G&G Sindikatas.

Dalyvauja įvairiuose suaugusiems, paaugliams ir vaikams skirtuose socialiniuose projektuose.„Sėkmės mokykla“. Svaras: keliai atsiranda tik po žengiančiomis kojomis 2009 metų „Misijos Sibiro“ (Kazachstane) dalyvis. Svaras po „Misijos Sibiras“: žvelgiant siela, viskas atrodo baisiai Muzikos asociacijos metų apdovanojimų Tarybos narys.MAMA Taryba  Lietuvos Nacionalinės ledo ritulio lygos Vilniaus „Hockey punks“ komandos kapitonas.Lietuvos ledo ritulio čempionate – reperio Svaro įvartis Neatlygintinos kraujo donorystės akcijos „Vienas kraujas“ vienas iš įkūrėjų. Leidyklos „Tyto alba“ išleistos knygos „Būk vyras“, skirtos į paauglystę žengiantiems berniukams, bendraautoris, Laisvalaikio skyriaus autorius, supažindinęs su populiariausiomis jaunimo subkultūromis – hipiais, pankais, gotais, skustagalviais bei reperiais.Berniukams – knyga iš vyrų rankų (Justė Briedytė, „Sekundė“, 2011 m. sausio 21 d.)

2010-ųjų – Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų – paminėjimo Lietuvoje ambasadorius.Svaras: kad ir kaip jie besistengtų, mes vis tiek išgyvensime 2010 metų Lietuvos jaunimo organizacijų tarybos išrinktas metų žmogumi, labiausiai nusipelniusiu jaunimui. 2013 m. už savanorišką visuomeninę veiklą ir pilietinį aktyvumą Vasario 16-osios proga – apdovanotas Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medaliu.[ http://www.lrp.lt/ew/lt/prezidento_veikla/apdovanojimai/apdovanojimai_256.html] 2016 metų Prezidentės Dalios Grybauskaitės inicijuotos socialinės iniciatyvos „Už saugią Lietuvą“ ambasadorius. 2021 m. apdovanotas Gabrielės Petkevičaitės-Bitės atminimo medaliu „Tarnaukite Lietuvai“ už savanorystės kultūros sklaidą Lietuvoje.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1439824/iteikti-petkevicaites-bites-atminimo-medaliai-tarp-laureatu-partizano-jakavonio-tigro-dukra-svaras


Gabrielius Liaudanskas

Jaunimo teatre vaidino Chucko Palahniuko aprašytame ir Vido Bareikio režisuotame spektaklyje „Kovos klubas“.V.Bareikis nusižengė taisyklėms ir pravėrė savo „Kovos klubo“ duris: spektaklyje vaidins Storpirščių klanas ir Svaras iš „G&G Sindikato“ Pagal Jurgos Ivanauskaitės kūrinį „Bomba, arba Ariel“ Vilniaus Užupio dramos teatro 2012 metais pastatytame spektaklyje atliko vieną pagrindinių vaidmenų, įkūnijo personažą, nusiteikusį prieš vartotojišką sistemą ir sustabarėjusią, brutalią visuomenę.Spektaklyje „Bomba, arba Ariel“ reperis Svaras įkūnys puolusį angelą

Nusifilmavo sėkmingiausiu bei pelningiausiu visų laikų lietuvišku filmu tapusiame Donato Ulvydo filme „Tadas Blinda. Pradžia“. Vėliau – Emilio Vėlyvio juostos „Flight Redirected“ scenoje.Svaras su DJ Mamania aktorių karjerą tęsia naujausiame E. Vėlyvio filme

TV laidos „Jeigu“Svarui artimesnė šviesioji gyvenimo pusė (Marius Dijokas, „Panevėžio balsas“, 2007 m. vasario 2 d.), „Tango TV“ laidos „Ekstremalusis krepšinis“ vedėjas.Jauni atlikėjai neatsilaikė prieš patyrusius krepšininkus, „Zip FM“ radijo laidos „Gatvės lyga“ vienas bendraautorių ir vedėjų, Žinių radijo laidų „Žvaigždė prie lentos“, „Prie pietų stalo“, „Svarus pokalbis“ vedėjas. 2015–2022 m. metų LRT projekto „Nacionalinė ekspedicija“ dalyvis. LRT laidos 2020 m.- „Stiprūs kartu“ vedėjas

Jauni atlikėjai neatsilaikė prieš patyrusius krepšininkus, „Zip FM“ radijo laidos „Gatvės lyga“ vienas bendraautorių ir vedėjų, Žinių radijo laidų „Žvaigždė prie lentos“, „Prie pietų stalo“, „Svarus pokalbis“ vedėjas. 2015–2022 m. metų LRT projekto „Nacionalinė ekspedicija“ dalyvis. LRT laidos 2020 m.- „Stiprūs kartu“ vedėjas.


Gabrielius Liaudanskas

Jaunimo teatre vaidino Chucko Palahniuko aprašytame ir Vido Bareikio režisuotame spektaklyje „Kovos klubas“.V.Bareikis nusižengė taisyklėms ir pravėrė savo „Kovos klubo“ duris: spektaklyje vaidins Storpirščių klanas ir Svaras iš „G&G Sindikato“ Pagal Jurgos Ivanauskaitės kūrinį „Bomba, arba Ariel“ Vilniaus Užupio dramos teatro 2012 metais pastatytame spektaklyje atliko vieną pagrindinių vaidmenų, įkūnijo personažą, nusiteikusį prieš vartotojišką sistemą ir sustabarėjusią, brutalią visuomenę.Spektaklyje „Bomba, arba Ariel“ reperis Svaras įkūnys puolusį angelą


Martynas Tyla

Martynas Tyla (g. 1972 m. birželio 13 d. Vilniuje) – koncertų, renginių, muzikos projektų organizatorius, muzikos atlikėjų bei grupių vadybininkas bei prodiuseris, klubinės kultūros propaguotojas, „Metų muzikos apdovanojimų” M.A.M.A asociacijos pirmininkas.

Nuo mažens aktyviai sportavo – lankė baseiną; intensyviai treniravosi ir baigęs mokyklą. Studijavo Vilniaus pedagoginiame institute. Ketino išvykti mokytis ir sportuoti į Ameriką arba pas gimines į Kanadą, dvejus metus profesionaliai sportavo, tačiau netrukus įsitraukė į šou verslą ir liko gyventi Lietuvoje. Būdamas moksleivis aktyviai įsijungė į sostinės jaunimo gyvenimą, pažinojo garsius to meto šoumenus. 1991 metais kartu su Arnu Klivečka bei Rimu Šapausku organizavo diskotekas sostinės centre esančiame restorane „Dainava“, taip įsitraukdamas į savaitgalinę pramogų organizavimo veiklą. Metęs plaukimą, pradėjo rimtai užsiimti šou verslu.Netipinis šoumenas (2002-09-21, Ingrida ALBRECHTIENĖ, „Vakarų ekspresas“) Buvo ilgametis grupės „SEL“ vadybininkas, 17 metų bendradarbiavo su Egidijumi Dragūnu.M.Tyla daug žino ir niekuo nesistebi Nuo 1993 m. dirba su žymiausiais šalies atlikėjais. Muzikos namų „House of Music" vadovas. Martynas Tyla: vestuvės atidėtos geresniems laikams Buvo tokių grupių kaip RSA, „Lemon Joy„, „Exem“, „Pagalvėlės„, „Desperado“ vadybininkas ir prodiuseris. Dainininko Donato Montvydo,Martynas Tyla: „Neieškok meilės darbo vietoje”   vadybininkas. Daugiau nei 20 metų vadovavo žinomiems naktiniams klubams bei barams, buvo naktinio klubo „Connect“, restorano „Grasas“, Klaipėdos naktinio klubo „Dada“ ir „Disco Gallery“Gandus neigiantis klubas „Dada“ atidaro naują šokių salę ir kt. direktorius.Naktiniai klubai kovos už pramogas be narkotikų Muzikos ir kokteilių klubo-baro „L’Amour" Vilniuje direktorius. Pirmųjų Lietuvos didžėjų čempionatų organizatorius.Esu visiškas „ubagas“ ir gyvenu tik šia diena (Violeta Karaliūnaitė, „Klubas“)

Pramogų verslo įmonės agentūros „Atlikejai.com“ vadovas ir įkūrėjas, apjungęs atlikėjų, leidėjų ir koncertų organizatorių darbus, pramogų pasaulio sutarčių novatorius.Atlikejai.com Buvęs Agentūros „DJ Jungtis“ vadovas.

Dalyvavo realybės šou „Kodas N97".M.Tyla: „Man gėda už šou pasaulio atstovus, kurie įžengė į politikos olimpą“

Nevedęs. Draugė Neringa Zeleniūtė.„Pinup girls“ prodiuserė Neringa Zeleniūtė M.A.M.A. apdovanojimuose pasirodė su efektinga suknele Dukra Gabrielė


Martynas Tyla

Nuo mažens aktyviai sportavo – lankė baseiną; intensyviai treniravosi ir baigęs mokyklą. Studijavo Vilniaus pedagoginiame institute. Ketino išvykti mokytis ir sportuoti į Ameriką arba pas gimines į Kanadą, dvejus metus profesionaliai sportavo, tačiau netrukus įsitraukė į šou verslą ir liko gyventi Lietuvoje. Būdamas moksleivis aktyviai įsijungė į sostinės jaunimo gyvenimą, pažinojo garsius to meto šoumenus. 1991 metais kartu su Arnu Klivečka bei Rimu Šapausku organizavo diskotekas sostinės centre esančiame restorane „Dainava“, taip įsitraukdamas į savaitgalinę pramogų organizavimo veiklą. Metęs plaukimą, pradėjo rimtai užsiimti šou verslu.Netipinis šoumenas (2002-09-21, Ingrida ALBRECHTIENĖ, „Vakarų ekspresas“)


Martynas Tyla

Nuo mažens aktyviai sportavo – lankė baseiną; intensyviai treniravosi ir baigęs mokyklą. Studijavo Vilniaus pedagoginiame institute. Ketino išvykti mokytis ir sportuoti į Ameriką arba pas gimines į Kanadą, dvejus metus profesionaliai sportavo, tačiau netrukus įsitraukė į šou verslą ir liko gyventi Lietuvoje. Būdamas moksleivis aktyviai įsijungė į sostinės jaunimo gyvenimą, pažinojo garsius to meto šoumenus. 1991 metais kartu su Arnu Klivečka bei Rimu Šapausku organizavo diskotekas sostinės centre esančiame restorane „Dainava“, taip įsitraukdamas į savaitgalinę pramogų organizavimo veiklą. Metęs plaukimą, pradėjo rimtai užsiimti šou verslu.Netipinis šoumenas (2002-09-21, Ingrida ALBRECHTIENĖ, „Vakarų ekspresas“) Buvo ilgametis grupės „SEL“ vadybininkas, 17 metų bendradarbiavo su Egidijumi Dragūnu.M.Tyla daug žino ir niekuo nesistebi Nuo 1993 m. dirba su žymiausiais šalies atlikėjais. Muzikos namų „House of Music" vadovas. Martynas Tyla: vestuvės atidėtos geresniems laikams Buvo tokių grupių kaip RSA, „Lemon Joy„, „Exem“, „Pagalvėlės„, „Desperado“ vadybininkas ir prodiuseris. Dainininko Donato Montvydo,Martynas Tyla: „Neieškok meilės darbo vietoje”


Lietuvos moterų šachmatų čempionatas

Lietuvos moterų šachmatų čempionatas –  Lietuvos moterų šachmatų varžybos (čempionatas), kuriose išaiškinama tų metų Lietuvos šachmatų čempionė ir kitos prizininkės (vicečempionė ir bronzininkė), taip pat ir Lietuvos moterų šachmatų rinktinės sudėtis artėjančiose tarptautinėse varžybose:  moterų šachmatų olimpiadoje,  Europos moterų komandinių šachmatų čempionate ar kitose varžybose.

Lietuvos moterų šachmatų čempionatą kasmet rengia Lietuvos šachmatų federacija. 2012-2015 metais jis vyko Vilniuje.

1-oji lentelė. Lietuvos moterų šachmatų čempionatų prizininkės.
Čemp. Data Miestas1-oji vieta2-oji vieta3-ioji vietaPastabosV. PavardėTaškaiV. PavardėTaškaiV. PavardėTaškai1 1938.12.04-15  Kaunas E. Raclauskienė  4½ Blekaitytė 4 Matiukaitė 4  Ratų sist. A. Bertašius. Lietuvos sporto žinynas. T. 1 (1919–1940 m.). Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 1999, p. 167–172.2 1949.02.13-26 Vilnius E. Raclauskienė-Lukauskienė (Vilnius)  7.5 Dubasova 7 J. Čiukajeva 7  Ratų sist. 3 1950.05.5-19 Vilnius J. Čiukajeva (Kaunas)  10 (10)  Dubasova (Vilnius)  7 E. Lukauskienė 3½  Ratų sist. 4 1951.03.6-23 Vilnius J. Čiukajeva (Kaunas)   M. Lichtenfeld (Vilnius)   E. Lukauskienė   Ratų sist.5 1952.03.10-22 Vilnius J. Čiukajeva (Kaunas) 10 (11)  M. Lichtenfeld (Vilnius)  7½ E. Lukauskienė 7½  Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 1999 m. T.2. P.151.6 1953.03.04-17 Vilnius J. Čiukajeva (Kaunas)  12½ (13)  M. Kartanaitė (Ramygala)  11 E. Gaigalaitė (Kaišiadorys)  11 Ratų sist. 7 1954.03.10-04.05 Vilnius M. Lichtenfeld (Vilnius)  12 (14)  M. Kartanaitė (Vilnius)  11 J. Čiukajeva (Kaunas)  11  Ratų sist.8 1955.10.10-11.01 Vilnius M. Lichtenfeld (Vilnius)  13½ (14)  M. Kartanaitė (Vilnius)  12 V. Kaušilaitė (Vilnius)  10½ Ratų sist.9 1956.03.01-24 Kaunas M. Kartanaitė (Vilnius)  9½ (10)  V. Kaušilaitė (Vilnius)  7 N. Špikienė (Kaunas)  6½ Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2000 m. T.3. P.126.10 1957.03.09-27 Vilnius M. Kartanaitė (Vilnius)  11½ (12)  L. Rudenko (Rusija)*  10½ V. Kaušilaitė (Vilnius)  8½  Ratų sist.11 1958.05.13-29 Vilnius M. Kartanaitė (Vilnius)  9½ (11)  V. Kaušilaitė (Vilnius)  9½ A. Steponavičiūtė 7½  Ratų sist. 12 1959.04.11-23 Vilnius N. Špikienė (Kaunas) 8 (10)  M. Kartanaitė (Maišiagala)  7½  V. Kaušilaitė (Vilnius)  7½  Ratų sist. 13 1960.03.10-24 Vilnius N. Špikienė (Kaunas)  6½ (9)  V. Kaušilaitė (Vilnius)  6 I. Epšteinaitė (Vilnius)  5½  Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2000 m. T.4. P.153.14 1961.04.25-05.09 Vilnius V. Kaušilaitė (Vilnius)  9½ (11)  M. Kartanaitė (Vilnius)  8½ N. Špikienė (Kaunas)  7½  Ratų sist. 15 1962.08.02-16 Vilnius I. Epšteinaitė (Vilnius)  8½ (10)  T. Morozova (Vilnius)  8½ V. Kaušilaitė (Vilnius)  8  Ratų sist. 16 1963.04.13-26 Vilnius M. Kartanaitė (Vilnius)  8 (9)  T. Morozova (Vilnius)  7½ N. Štendelytė (Kaunas)  7  Ratų sist. 17 1964.04.16-27 Vilnius M. Kartanaitė (Vilnius)  8 (9)  V. Kaušilaitė (Vilnius)  8 N. Špikienė (Kaunas)  6  Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2001 m. T.5. P.182-183.18 1965.04.06-17 Vilnius I. Rozentalienė (Vilnius)  6 (8)  S. Rabinavičiūtė (Vilnius)  5½ N. Štendelytė (Kaunas)  5  Ratų sist. 19 1966.04.21-30 Vilnius M. Kartanaitė (Vilnius)  6½ (8)  V. Kaušilaitė (Vilnius)  6½ N. Štendelytė (Kaunas)  5½  Ratų sist. 20 1967.11.25-12.02 Vilnius V. Kaušilaitė  (Vilnius)  5½ (6)*  M. Kartanaitė  (Vilnius)  4½ I. Raugaitė 4  Šveic. sist.   14 dal.21 1968.05.03-19 Vilnius V. Kaušilaitė (Vilnius)  8 (9)  M. Kartanaitė  (Vilniaus r.)  7½ I. Rozentalienė (Vilnius)  5½  Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2001 m. T.6. P.204-205. 22 1969.04.08-19 Vilnius M. Kartanaitė (Vilniaus r.)  10½ (12)  N. Špikienė  (Kaunas)  9½ V. Kaušilaitė (Vilnius)  9  Ratų sist. 23 1970.03.17-28 Vilnius M. Kartanaitė (Vilnius)  7½ A. Steponaitytė-Karosienė (Vilnius)  7 V. Kaušilaitė (Vilnius)  7  Ratų sist. 24 1971.05.10-27 Vilnius V. Kaušilaitė (Vilnius)  9 (11)  L. Benensonaitė (Vilnius)  7½ A. Bielskutė (Vilnius)  6½  Ratų sist.25 1972.04.05-23 Vilnius V. Kaušilaitė (Vilnius)  11½ (12)  A. Steponaitytė (Vilnius)  9 G. Miknevičiūtė (Šiauliai)  8½  Ratų sist.Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2002 m. T.7. P.202.26 1973.09.03-19 Vilnius L. Benensonaitė (Vilnius)  6½ (8)  S. Survilaitė (Vilnius)  6 V. Kaušilaitė  (Vilnius)  6  Ratų sist. 27 1974.10.17-31 Kaunas V. Kaušilaitė (Vilnius)  10½ (13)  A. Karosienė (Vilnius)  10 N. Ivanovienė (Kaunas)  9  Ratų sist.28 1975.04.08-25 Vilnius V. Kaušilaitė (Vilnius)  9½ (14)  S. Lakiūnaitė (Panevėžys)  9 N. Ivanovienė (Kaunas)  7½  Ratų sist.29 1976.04.06-25 Vilnius V. Kaušilaitė (Vilnius)  9 (13)  M. Kartanaitė  (Vilnius)  8½   S. Lakiūnaitė  7  Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2002 m. T.8. P.218. 30 1977.04.11-29 Panevėžys V. Kaušilaitė (Vilnius)  8 (12) R.Nasyrovaitė (Kartanaitė)S. Ligeikienė. Devintasis V. Kaušilaitės auksas// Sportas, 1977 geg 5, Nr. 53 8 M. Kartanaitė (Vilnius)  7½  Ratų sist.31 1978.02.13-03.01 Vilnius R. Kartanaitė (Vilnius)  10 (13)  M. Kartanaitė (Vilnius)  10 A. Karosienė (Vilnius)  8½  Ratų sist.32 1979.04.12-30 Panevėžys R. Kartanaitė (Vilnius)  6 (13)  M. Kartanaitė (Vilnius)  5 S. Lakiūnaitė (Vilnius)  4½  Ratų sist.33 1980.04.28-05.13 Vilnius M. Kartanaitė (Vilnius)  9½ (11)  V. Kaušilaitė-Kutavičienė (Vilnius)  9 L.Žemaitytė (Vilnius)  7½  Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2003 m. T.9. P.202.34 1981.04.06-26 Vilnius E. Epštein (Klaipėda)  13 (14)  R. Kaunaitė (Plungė)  11½ R. Kartanaitė (Vilnius)  11½  Ratų sist.35 1982.03.24-14 Vilnius E. Epštein (Klaipėda)  11 (15)  K. Baginskaitė  10½ R. Kartanaitė (Vilnius)  8  Ratų sist.36 1983.02.08-28 Vilnius R. Kartanaitė (Vilnius)  9½ (13)  M. Kurkul (Panevėžys)  8½ G. Gineikaitė (Šiauliai)  8  Ratų sist.37 1984.02.24-03.11 Vilnius E. Epštein (Klaipėda)  9 (13)  R. Kartanaitė (Vilnius)  8½ K. Baginskaitė (Vilnius)  8  Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2003 m. T.10. P.218.38 1985.02.10-25 Vilnius M. Kurkul (Vilnius)  8½ (11)  L. Žemaitytė-Petrauskienė (Vilnius)   7½ R. Norinkevičiūtė (Jonava)  7½  Ratų sist. 39 1986.03.01-13 Šiauliai E. Epštein (Klaipėda) 10½ (12)  V. Domkutė (Šiauliai)  9 I. Ignatavičiūtė (Vilnius)  7½  Ratų sist. 40 1987.03.03-15 Šiauliai L. Domarkaitė (Plungė)  6½ (13)  V. Domkutė (Šiauliai)  6 M. Kurkul (Vilnius)  6  Ratų sist. 41 1988.02.05-22 Šiauliai R. Domkutė (Šiauliai)  8½ (12)  R. Kaunaitė-Feofanovienė (Vilnius)  7½ A. Abromaitytė (Panevėžys)  7½  Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2004 m. T.11. P.221. 42 1989.03.05-19Šiauliai L. Domarkaitė (Vilnius)8 (11)  R. Domkutė (Šiauliai)*  6 V. Domkutė (Šiauliai)6   Ratų sist.43 1990.02.08-20 Šiauliai V. Domkutė-Paulauskienė6½ R. Dambravaitė (Vilkaviškis) 6  L. Domarkaitė  6  Šveic. sist. 44 1991.04.25-05.05Panevėžys  R. Dambravaitė (Vilkaviškis)7 (9)  M. Kurkul (Vilnius) 7 A. Dambravaitė (Vilkaviškis) 6½   Ratų sist. 45 1992.02.14-23Panevėžys  K. Baginskaitė (Vilnius)6½  R. Dambravaitė (Vilkaviškis) 6½  A.Dambravaitė (Vilkaviškis) 6½ (9)   Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2004 m. T.12. P.178. 46 1993.01.20-28 Vilkaviškis M. Kurkul (Vilnius)  6½ (9)  I. Rudaitytė (Plungė)  5½ R. Dambravaitė (Vilkaviškis)  5½  Ratų sist. 47 1994.03.19-04.02 Vilkaviškis D. Čiukšytė (Panevėžys)  9½ (13)  I. Rudaitytė (Kaunas)  8½ L. Stasiūnaitė (Vilnius)  8½  Ratų sist. 14d.48 1995.02.11-21 Panevėžys L. Domarkaitė (Plungė)  8 (9)  D. Čiukšytė (Panevėžys)   V. Milašiūtė (Vilnius)    Šveic. sist.  24 dal. 49 1996.02.02-13 Marijampolė D. Čiukšytė (Panevėžys)  8½ (11)  R. Bandzienė (Vilnius)  8 V. Čmilytė (Šiauliai)  7  Ratų sist. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2005 m. T.13. P.233-234.
 50 1997.04.05-13 Šiauliai D. Čiukšytė (Panevėžys)7 (9)  V. Čmilytė (Šiauliai)6½  A. Dambravaitė (Vilkaviškis)6½   Šveic. sist.   17 dal.51 1998.04.11-19Vilnius Ž. Čiukšytė (Vilnius)7½ (9)  V. Čmilytė (Šiauliai)7 L. Stasiūnaitė  6  Šveic. sist.   18 dal. 52 1999.02.20-28 Vilnius R. Varnienė (Vilkaviškis)  7 (9)  S. Zaksaitė (Kaunas) 6½  E. Morkūnaitė (Kaunas) 6   Šveic. sist.   22 dal. 53 2000.02.12-20 Vilnius V. Čmilytė (Šiauliai)  6½ (9)  R. Varnienė (Vilkaviškis) 6½  L. Domarkaitė (Vilnius) 6  Šveic. sist.   23 dal. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2005 m. T.14. P.279. 54 2001.03.28 Vilnius R. Domkutė-Turauskienė (Šiauliai)  8 (9)  E. Morkūnaitė (Kaunas)  7 D. Batytė (Plungė)    Šveic. sist.   30 dal.55 2002.04.20 Vilnius Ž. Šarakauskienė (Vilnius)  7 (9)  R. Domkutė-Turauskienė (Šiauliai)  6½ R. Varnienė 6½  Šveic. sist.   30 dal. R. Burnšteinas. Ž. Šarakauskienė – stipriausia Lietuvos šachmatininkė // Respublika, 2002 bal. 29, Nr.96.  56 2003.03.03-9 Panevėžys D. Čiukšytė (Panevėžys)  7 (9)  R.Domkutė-Turauskienė (Šiauliai)  6½ S.Limontaitė (Telšiai)  6  Šveic. sist.   24 dal. K. Andriulevičius. Dagnė Čiukšytė – Lietuvos moterų šachmatų čempionato nugalėtoja/ Panevėžio balsas, 2003 kov. 12, Nr.58. 57 2004.02.16-22 Šiauliai D. Batytė (Plungė)  7 (9) D. Ivoškaitė (Elektrėnai) 7 D. Daulytė (Šiauliai)  6  Šveic. sist.   24 dal.V. Milkus.  Šiauliečių šachmatininkių sėkmė// Šiaulių kraštas, 2004 vas. 26.58 2005 03.17-23  Vilnius S. Limontaitė (Telšiai)  7½ (9)  D. Daulytė (Šiauliai)  7½  D. Batytė (Plungė)  7  Šveic. sist.   28 dal.59 2006.03.18-26 Šiauliai D. Daulytė (Šiauliai)  8½ (9)  D. Batytė (Plungė)  7 Jovita Žiogaitė (Vilnius)  6  Šveic. sist.   22 dal., 60 2007.02.16-22 Vilnius D. Daulytė (Šiauliai)  7½ (9)  D. Batytė (Plungė)  6½ R. Prišmontaitė (Vilnius)  6  Šveic. sist.   24 dal. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2007 m. T.17. P.116.,  61 2008.04.08 Panevėžys D. Daulytė (Šiauliai)  7½ (9)  J. Žiogaitė 6½ Ž. Šarakauskienė (Vilnius)  6½  Ratų sist. 10 dal. 622009.05.02-08 Vilnius Ž. Šarakauskienė (Vilnius) 7 (9)   D. Daulytė   7S. Limontaitė (Vilnius) 7    Ratų sist. 10 d. Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2009 m. T.19. P.125. 63 2010.04.25-30 Nemenčinė V. Kalvytė (Vilnius)  8 (9)  D. Daulytė (Šiauliai)  7½ D. Batytė (Plungė)  6  Šveic. sist.   16 dal.Bertašius A. Lietuvos sporto žinynas. Vilnius: Lietuvos sporto informacijos centras, 2010
m. T.20. P.131. 64 2011.04.21-30 Nemenčinė Ž. Šarakauskienė (Vilnius)  7½ (9)  G. Vanagaitė (Panevėžys)  7 S. Zaksaitė (Vilnius)  7  Šveic. sist.   17 dal.  65 2012.04.24-29 VilniusD. Daulytė 7 (8) V. Kalvytė (Vilnius)  6½ J. Žiogaitė 5½  Šveic. sist.   22 dal. 66 2013.04.20-26 Vilnius D. Daulytė (Šiauliai) 8 (9) S. Zaksaitė (Vilnius)  6½V. Kasputė (Vilnius) 5½  Ratų sist.  10 dal. 67 2014.02.17-23 VilniusS. Zaksaitė (Vilnius) 5½ (7)   L. Domarkaitė (Vilnius)5½D. Batkovskytė (Vilnius) 5  Šveic. sist.   25 dal.68 2015.02.18-24 VilniusD. Batytė (Plungė) 6½ (8)   S. Zaksaitė (Vilnius)6V. Kasputė (Vilnius) 5½  Šveic. sist.   26 dal.69 2016.03.06-11 Vilnius S. Zaksaitė (Vilnius) 5½ (7)  D. Batytė (Plungė)5½L. Domarkaitė (Vilnius) 5  Šveic. sist.   23 dal.d.70 2017.02.25-03.03 Vilnius S. Kiseleva (Telšiai) 6½ (7)  L. Domarkaitė (Vilnius)6S. Gailiūnaitė (Kaunas) 5  Šveic. sist.   16 dal.d.71 2018.03.02-08 Kaunas I. Žalimaitė (Plungė) 5½ (7)  D. Batytė (Plungė)5½G. Perminaitė (Kaunas) 5  Šveic. sist.   18 dal.d.72 2019.03.15-21 Vilnius Marija Šibajeva (Klaipėda) 5½ (7)  Evelina Ravluševič (Vilnius)5 Viktorija Ditmonaitė (Vilnius) 5  Šveic. sist.   24 dal.d.73 2020.11.20-24 Vilnius Kamilė Baginskaitė (Vilnius) 5 (6)  Marija Šibajeva (Klaipėda) 5 (6)  Evelina Ravluševič (Vilnius)4,5 (6)  Šveic. sist.   12 dal.d.74 2021.10.22-26 Vilnius Gabija Šimkūnaitė  (Šiauliai) 6 (7)  Marija Šibajeva (Klaipėda) 5½ (7)  Margarita Baliūnienė (Kaunas)4½ (7)  Šveic. sist.   14 dal.Čemp. Data Miestas1-oji vieta2-oji vieta3-ioji vietaPastabosV. PavardėTaškaiV. PavardėTaškaiV. PavardėTaška

12 dal.d. |- Gabija Šimkūnaitė (Šiauliai) 6 (7) Marija Šibajeva (Klaipėda) 5½ (7)

Antradienį, spalio 26d. Vilniuje baigėsi 2021m. Lietuvos moterų šachmatų čempionatas. Tik paskutiniajame VII rate išsisprendė bendraamžių konkurenčių Marijos Šibajevos ir Gabijos Šimkūnaitės kova dėl čempionės titulo. Prieš paskutinįjį ratą abi šachmatininkės žengė koja į koją, turėdamos po 5 tšk. iš 6 gal. ir smarkiai atsiplėšusios nuo visų kitų persekiotojų.
Prie pirmojo stalo žaidusiai G.Šimkūnaitei antradienį juodosiomis figūromis pavyko atmušti pavojinga figūros auka paremtą 15-metės Vilniaus moksleivės Kotryno Šukytės puolimą. Juodųjų gynyba atlaikė, o 30…V:c3 G.Šimkūnaitei perėjus į atsakomąjį puolimą, baltųjų jėgos jau buvo išsemtos.
Prie antrojo stalo Marija Šibajeva taip pat kovojo juodosiomis figūromis prieš Guodą Perminaitę. Marija pasirinko tvirtą Filidoro gynybos variantą su kiek deformuota savo pėstininkų struktūra, bet iškeistom valdovėm. Kuomet tapo aišku, kad pagal čempionato situaciją klaipėdietei reikalinga tik pergalė, M.Šibajeva pasinaudojo pozicine G.Perminaitės klaida 16.f4?, ėmė dominuoti valdovės sparne, o 34-u ėjimu atliko puikų manevrą Rh6-c1! ir laimėjo baltųjų pėstininką. Visgi vėliau klaipėdietei nepavyko susidoroti su nervais, ir atkakliai besipriešinusi Guoda sugebėjo „ištraukti” lygiąsias.
Tokiu būdu šių metų Lietuvos moterų čempione pirmą sykį savo ankstyvoje karjeroje tapo daugkartinė Lietuvos mergaičių ir merginų įskaitų nugalėtoja šiaulietė Gabija Šimkūnaitė, šiuo metu studentaujanti Kaune. Marijai Šibajevai teko tenkintis sidabro medaliu.
Lygiai taip dramatiškai klostėsi ir kova dėl bronzos medalio. Prie trečiojo stalo patyrusi Margarita Baliūnienė, genama medalinių ambicijų, žaidė net aukščiau savo ir taip aukšto 1924 reitingo ir techniškai didindama spaudimą vilnietei Evelinai Ravluševič, palaipsniui užgriuvo juodųjų valdovės sparną. M.Baliūnienė šventė svarbią pergalę 43-iu ėjimu. Tačiau šios pergalės M.Baliūnienei galėjo ir neužtekti bronzai, jeigu prie 4-ojo stalo 18-metė kaunietė Aušra Plutaitė būtų įveikusi patyrusią plungiškę Ritą Bajoraitę.
Labai aštrioje, vienoje vaizdingiausių rato partijų abi priešininkės ieškojo varžovės karaliaus, neskaičiuodamos nei aukų, nei nuostolių. Ilgu rikio manevru Rg2-f3-h5-g6 A.Plutaitė nedviprasmiškai prisiartino prie juodųjų karaliaus, tačiau R.Bajoraitė niekaip nesitaikstė su jai primetama pasyvia gynyba ir terorizavo baltuosius g-pėstininko reidu 31…g5-g4!; 36…g4-g3!. Galų gale ši bekompromisinė partija baigėsi amžinu šachu baltųjų karaliui.
Tokiu būdu trečiąja Lietuvos moterų čempionato medalininke tapo vis kylančią sportinę formą demonstruojanti kaunietė Margarita Baliūnienė (4,5 tšk.), prieš čempionatą besistažavusi Europos senjorų čempionate.
Tuo tarpu šalia vykstančiame Lietuvos vyrų čempionate žaidėjai antradienį sužaidė 6-ą ratą iš reglamentu nustatytų 9-ių ir ėmė ruoštis čempionato baigmės stadijai. Šiame rate smarkiai braškėjo čempionato lyderio Tito Stremavičiaus pozicijos, kuriam tik per stebuklą pavyko išsigelbėti lygiosiomis prieš atkakliai ir kryptingai pergalės baltaisiais valdovės gambite siekusį Tautvydą Vedricką. Baltųjų kraštiniam pėstininkui tetrūko vieno žingsnelio iki valdovės, bet dėl T.Stremavičiaus techniško valdovės šachų mechanizmo baltiesiems jo taip ir nepavyko žengti.
Reitingo favoritas Tomas Laurušas juodaisiais aštrioje kovoje atmušė desperatišką vieno čempionato autsaiderių Aro Vardanyan’o bandymą užmatuoti juodųjų karalių ir šventė nepigią pergalę 31-u ėjimu. Čempiono titulą ginančiam Karoliui Jukštai prireikė daugiau ėjimų, kad palaužti Tomo Povilaičio pasipriešinimą, tačiau dėl techniško žaidimo, panašu, kad pergalė jam kainavo kur kas mažiau nervų ir emocijų nei T.Laurušui.
Likus 3 ratams iki vyrų čempionato pabaigos, toliau pirmavo Titas Stremavičius – 4,5 tšk. Tačiau jam ant kulnų lipo Tomas Laurušas ir Lietuvos čempionas Karolis Jukšta, turėję tik pustaškiu mažiau. Trečiadienį 14.00 įvyksiančio VII rato centrine partija, panašu, bus T.Stremavičiaus – K.Jukštos akistata. T.Laurušas žais baltosiomis figūromis prieš išradingą žaidimą ir nenuilstamą valią pergalei čempionate demonstruojantį T.Vedricką.
2021m. Lietuvos moterų čempionato galutiniai rezultatai
Partijų transliacija : vyrai, moterys


Lietuvos moterų šachmatų čempionatas


Aldona Treija

Bronislava Aldona Gedvilaitė-Treija (1937 m. sausio 1 d. Gargžduose – 2020 m. balandžio 20 d. Rygojehttps://www.ve.lt/naujienos/visuomene/in-memoriam/mire-bronislava-aldona-gedvilaite-treija-1793806/) – Lietuvos ir Latvijos pedagogė, visuomenės veikėja.

 2000 m. LDK Gedimino ordino 1-ojo laipsnio medalis. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=95595
 2002 m. Sausio 13-osios atminimo medalis.
 2007 m. Gargždų miesto garbės pilietė.http://www.gargzdaivb.lt/lt/krastieciams/19-garbes-pilieciai/156-aldona-sedvilaite-treija
 2008 m. Lietuvos užsienio reikalų ministerijos garbės ženklas „Lietuvos tūkstantmečio žvaigždė“.
 2012 m. Kalbos premija.2012 metų Kalbos premijos laureate tapo Bronislava Aldona Treija, 2012-11-2

Įvertinimas 2000 m. LDK Gedimino ordino 1-ojo laipsnio medalis. 2002 m. Sausio 13-osios atminimo medalis.

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Dėl užsienio valstybių piliečių apdovanojimo Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino ordinu ir Gedimino ordino medaliu
Rūšis:
Dekretas
Priėmimo data:
2000-02-11
Galiojanti suvestinė redakcija:
Nėra
Identifikacinis kodas:
1001050DEKR00000769
Dokumento nr.:
769
Suvestinių redakcijų sąrašas pagal datą:
Nėra
Užregistravimo TAR data:
Priėmė:
Lietuvos Respublikos Prezidentas
Pakeitimų projektai:
Nėra
Galioja
Chronologija
2000-02-11
Įsigalioja
2000-02-11
Priėmė
Įsigalioja 2000-02-11
Paskelbta:
Valstybės žinios, 2000-02-18, Nr. 14-351
Eurovoc terminai:
apdovanojimas
medalis
ordinas
pagerbimas
dekretas
2826 socialiniai reikalai
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Pagrindinė dalis
1 Straipsnis (1 str.)
1 Straipsnio dalis (1 str. 1 d.)
Skirsnis 2-ojo laipsnio ordinu
1 Straipsnio dalis (1 d.)
2 Straipsnio dalis (2 d.)
3 Straipsnio dalis (3 d.)
4 Straipsnio dalis (4 d.)
Skirsnis 5-ojo laipsnio ordinu
1 Straipsnio dalis (1 d.)
2 Straipsnio dalis (2 d.)
Skirsnis 1-ojo laipsnio medaliu
1 Straipsnio dalis (1 d.)
2 Straipsnio dalis (2 d.)
3 Straipsnio dalis (3 d.)
4 Straipsnio dalis (4 d.)
5 Straipsnio dalis (5 d.)
6 Straipsnio dalis (6 d.)
7 Straipsnio dalis (7 d.)
8 Straipsnio dalis (8 d.)
9 Straipsnio dalis (9 d.)
2 Straipsnis (2 str.)
1 Straipsnio dalis (2 str. 1 d.)
Parašo vieta
Susijusi informacija
Teisės akto pakeitimai (
)
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Teisės akto tekstas
Spausdinti
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Aldona Treija


Adelė Daunoravičiūtė

Adelė Daunoravičiūtė (g. 1991 m. balandžio 29 d. Klaipėdoje) – Lietuvos pianistė.

2001 m. ir 2003 m. respublikinių fortepijoninių duetų konkursų laureatė (III vieta).
2007 m. VI respublikinio jaunųjų pianistų konkurso, skirto V. A. Mocartui, laureatė (III vieta).
2007 m. Klaipėdos Stasio Šimkaus konservatorijos etiudų konkurso laureatė (II vieta).
2008 m. Klaipėdos Stasio Šimkaus konservatorijos etiudų konkurso laureatė (II vieta).
2008 m. II pianistų konkurso, skirto prof. B. Ciplijauskaitės premijai laimėti, laureatė (III vieta).
2009 m. III pianistų konkurso, skirto prof. B. Ciplijauskaitės premijai laimėti, laureatė (I vieta).
2009 m. VII respublikinio jaunųjų pianisto konkurso, skirto Stasio Vainiūno 100-osioms gimimo metinėms (II vieta; diplomas už geriausio polifoninio kūrinio atlikimą).
2009 m. IX konkurso-festivalio „Muzika be sienų“ diplomantė.
2010 m. Klaipėdos universiteto Menų fakulteto fortepijono kūrybinės olimpiados laureatė (I vieta).
2010 m. tarptautinio forumo „Muzikinis atlikimas ir pedagogika“ tarptautinio konkurso „XXI a. menas“, vykusio Italijoje, solo kategorijos laureatė (I vieta), taip pat fortepijoninio ansamblio kategorijos laureatė, kartu su Klaipėdos J. Karoso muzikos mokyklos moksleive Diana Stankevičiūte (I vieta).
2011 m.  tarptautinio forumo „Muzikinis atlikimas ir pedagogika“ tarptautinio konkurso „XXI a. menas“, vykusio Vienoje, (Austrijoje), laureatė ansamblio kategorijoje kartu su KU Menų fakulteto I kurso studente (I vieta).
2012 m. tarptautinio forumo „Muzikinis atlikimas ir pedagogika“ tarptautinio konkurso „XXI a. menas“, vykusio Suomijoje, laureatė ansamblio kategorijoje kartu su Kristina Budvytyte (I vieta) ir solo kategorijoje (I vieta).
2013 m. JAV Niujorko mieste vykusio tarptautinio konkurso „American protégé“ laureatė fortepijoninio ansamblio kategorijoje kartu su Kristina Budvytyte (I premija).
2013 m.  tarptautinio forumo „Muzikinis atlikimas ir pedagogika“ tarptautinio konkurso „XXI a. menas“, vykusio Klaipėdoje, (Lietuvoje), laureatė ansamblio kategorijoje kartu su Kristina Budvytyte (I vieta) ir solo kategorijoje (I vieta).
2014 m. suteikta bendrovės „Švyturys-Utenos alus“ įsteigta „Švyturio Klaipėdos ateities stipendija“.
2014 m. JAV Niujorko mieste vykusio tarptautinio konkurso „American protégé“ Išskirtinio žiūri prizo ir I premijos laureatė solo kategorijoje.
2014 m. Tarptautinio „Adolfo ir Michailo Gotlibų“ fortepijoninių ansamblių konkurso, vykusio Maskvoje, (Rusijoje), diplomantė kartu su Kristina Budvytyte.
2014 m. Tarptautinio forumo „Muzikinis atlikimas ir pedagogika“ tarptautinio konkurso „XXI a. menas“, vykusio Klaipėdoje, (Lietuvoje), laureatė ansamblio kategorijoje kartu su Kristina Budvytyte (Grand Prix).
2015 m. Tarptautinio forumo „Muzikinis atlikimas ir pedagogika“ tarptautinio konkurso „XXI a. menas“, vykusio Madeiroje, (Portugalijoje), laureatė ansamblio kategorijoje kartu su Kristina Budvytyte (Grand Prix) ir solo kategorijoje (I vieta).
2011 m., 2012 m., 2013 m., 2014 m., 2015 m. Lietuvos Respublikos Prezidentūroje Lietuvos muzikų, tarptautiniuose konkursuose laimėjusių aukščiausias vietas, pagerbimo iškilmių metu Lietuvos Prezidentės Dalios Grybauskaitės apdovanota sveikinimo raštu

Vakar uostamiesčio Savivaldybė nusprendė, kad neprieštaraus, jog Muzikinio teatro rekonstrukcijos metu darbai...
ve > Žinios > Kultūra > Kultūros naujienos
Kultūros naujienos
Bus pagerbti Klaipėdos universiteto muzikai
2013-01-23, 16:08
VE.lt inf.
© KU
Tarptautinių konkursų laureatų ir jų pedagogų pagerbimo iškilmėse kviečiami dalyvauti Klaipėdos universiteto muzikai. Vasario 25 dieną 13 val. prezidentūros Baltojoje salėje ir 16 val. Vyriausybės rūmuose vyks tarptautinių konkursų laureatų ir jų pedagogų pagerbimo iškilmės, informuoja Klaipėdos universitetas.
Atvykti į tarptautinių konkursų laureatų ir jų pedagogų pagerbimo iškilmes kviečiami Klaipėdos universiteto Menų fakulteto dekanas prof. Vytautas Tetenskas, Instrumentinės muzikos katedros profesorė Tatjana Romaškina, studentės pianistės Kristina Budvytytė, Adelė Daunoravičiūtė, Neringa Navakaitė, studentai birbynininkai Gedvydas Puškorius, Irmantas Mikalonis, Rokas Aleksandravičius.
Padėkos koncerte Vyriausybės rūmuose koncertuos Kristina Budvytytė ir Adelė Daunoravičiūtė (fortepijoninis studenčių duetas), LR Prezidento rūmų Baltojoje salėje koncertuos Gedvydas Puškorius, Irmantas Mikalonis, Rokas Aleksandravičius (birbynininkų trio).
Lietuvos muzikos rėmimo fondo duomenimis, 2012 metais tarptautiniuose konkursuose aukščiausias vietas (Grand prix, I, II, III) pelnė 106 laureatai (solistai, ansambliai, vokalinis ansamblis-choras). Laureatus tarptautiniams konkursams parengė 48 pedagogai.
Griežtai draudžiama "Vakarų eksprese" paskelbtą informaciją kopijuoti ir platinti kitose interneto svetainėse, tradicinėse žiniasklaidos priemonėse ar kitaip ją naudoti neturint raštiško leidėjų sutikimo. Turinio naudojimo taisyklės.
Tavo komentaras
Šiandien VE.lt skaitykite
Klaipėdos miesto savivaldybė iš biudžeto lėšų paskirstė 28 tūkst. eurų įgyvendinti 8...
Nei lietus, nei vėsus oras neišgąsdino norinčių paminėti Lietuvos Valstybės dieną su...
Įsibėgėjus vasarai, paplūdimiuose lėbauja ir zenite "kabančia" saule džiaugiasi daugybė poilsiautojų, tačiau...
Klaipėda, Paskelbta prieš 36 min.
Klaipėda, Paskelbta prieš 1 val.
Lietuvos naujienos, Paskelbta prieš 2 val.
Renginiai, Paskelbta prieš 2 val.
Kokie mitai trukdo vyrams kontroliuoti šlapimo nelaikymą
Lietus nuplovė šimtus tūkstančių eurų (1)
Dėmė - ne dėl teršalų (1)
Savivaldybė žino, kur buvo išleistas kiekvienas centas (3)
„Venta“ nuplaukė draudikams iš panosės
Pro lietaus debesis dienai išlįs saulė
Jau pretenduoja į policijos pastatą (3)
Regionų ateitis: miesteliai-vaiduokliai (5)
Įvairybės
Horoskopai
Sveikinimai
Savaitės lankomiausi
Daugiausiai komentuoti


Adelė Daunoravičiūtė


Girelės rajoninė katilinė

Girelės rajoninė katilinė – katilinė Jonavoje, Girelės mikrorajone. Valdo bendrovė Jonavos šilumos tinklai. Nuo 2012 m. spalio mėnesio iki 2014 metų katilinėje įrengti trys biokuru kūrenami vandens šildymo katilai su kondensaciniu ekonomaizeriu; jų bendra šiluminė galia yra 25 MW.

thumb|350px
2013 m. katilinėje įrengtas naujas 10 MW šiluminės galios biokuro katilasDar vienas Lietuvos miestas traukiasi iš „Gazprom” karalystės Sumontuotas 10 MW nominalios galios biokuru kūrenamas vandens šildymo katilas, apie 5 MW galios kondensacinis ekonomaizeris, biokuro sandėliavimo ir transportavimo įrengimai, termofikacinio vandens vamzdynai, kita įranga. Projekto vertė – 10,6 mln. Lt; 4,1 mln. Lt skirta iš ES paramos.

2012 metais, įdiegus pirmąjį 10 MW galios vandens šildymo katilą su 5 MW kondensaciniu ekonomaizeriu, šilumos kaina Jonavos gyventojams sumažejo 15 proc.

Jonavoje į biokuro katilinę investavo 23,5 mln. Lt
Jonavoje gruodžio 3 d. po rekonstrukcijos bus atidaryta AB Jonavos šilumos tinklai valdoma Girelės rajoninė katilinė, pranešė Enerstena. Į katilinę buvo investuota apie 23,5 mln. Lt.
Nuo 2012 m. spalio mėnesio katilinėje įrengti trys biokuru kūrenami vandens šildymo katilai su kondensaciniu ekonomaizeriu, kurių bendra šiluminė galia yra 25 MW.2012 metais, įdiegus pirmąjį 10 MW galios vandens šildymo katilą su 5 MW kondensaciniu ekonomaizeriu, šilumos kaina Jonavos gyventojams sumažejo 15%. Šio projekto vertė siekė 12,813 mln. Lt.Šiais metais, pastačius dar du vandens šildymo katilus po 5 MW, šilumos kainą planuojama sumažinti dar 10%. Bendra projektų vertė sudarė 10,655 mln. Lt.Visą biokuro katilinės technologinę įrangą suprojektavo, pagamino, sumontavo ir ekploatacijai paruošė UAB Enerstena. . Naujuose biokuro įrenginiuose bus pagaminama 80% viso Jonavos miesto šilumos energijos poreikio.
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.Tema Pramonė
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


Girelės rajoninė katilinė

thumb|350px
2013 m. katilinėje įrengtas naujas 10 MW šiluminės galios biokuro katilasDar vienas Lietuvos miestas traukiasi iš „Gazprom” karalystės Sumontuotas 10 MW nominalios galios biokuru kūrenamas vandens šildymo katilas, apie 5 MW galios kondensacinis ekonomaizeris, biokuro sandėliavimo ir transportavimo įrengimai, termofikacinio vandens vamzdynai, kita įranga. Projekto vertė – 10,6 mln. Lt; 4,1 mln. Lt skirta iš ES paramos.
Biokuro katilinės technologinę įrangą suprojektavo, pagamino, sumontavo ir ekploatacijai paruošė UAB „Enerstena”. Naujuose biokuro įrenginiuose pagaminama 80 proc. viso Jonavos miesto šilumos energijos poreikio.


Girelės rajoninė katilinė


Algis Uždavinys

Algis Uždavinys (1962 m. balandžio 26 d. Vilniuje, Lietuvos TSR – 2010 m. liepos 25 d. Kabeliuose, Lietuva) – filosofas, menotyrininkas, kultūrologas, lyginamų civilizacijų studijų specialistas, orientalistas. Vienas žymiausių antikos, neoplatonizmo filosofijos, civilizacinės komparatyvistikos, islamo studijų lietuvių specialistų.

Gimė 1962 m. balandžio 26 d. Vilniuje. Vaikystę praleido Druskininkuose bei senelių sodyboje tarp Kabelių ir Senovės. Mokyklos laikais rašė pasakojimus apie indėnus.Dorotėja Uždavinytė. „Tarp Kabelių ir Senovės: menotyrininko Algio Uždavinio dienoraščių pėdsakais“, Nemunas, 2020 m. nr. 06.

1980–1987 m. studijavo Valstybiniame dailės institute Vilniuje, įgijo menotyrininko specialybę. Studijų metais buvo persekiojamas už antisovietinę veiklą.

Pirmą kartą saugumo akiratin giliu sovietmečiu A. Uždavinys pateko, iškėlęs virš traukinio „Druskininkai–Vilnius“ trispalvę. Su plevėsuojančia laisvos Lietuvos vėliava traukinys tąsyk pasiekė Vilnių. Vėliau, jau studijuodamas Vilniaus dailės institute, tiesaus būdo studentas per konferenciją viešai numetė popieriaus lapą su nurodyta tema ir išrėžė: „Apie šitą tarybinį šlamštą aš nekalbėsiu.“ Po šio incidento A. Uždavinys buvo pašalintas iš Vilniaus dailės akademijos, bet vėliau, padedant Antanui Andrijauskui, vėl priimtas. „A.Uždavinys – užsienyje labiau nei Lietuvoje vertintas mokslininkas“. Kauno diena.

Kūrybinės veiklos pradžioje daug rašė apie XX a. antros pusės Lietuvos dailę. Besimokydamas lygia greta domėjosi Gurdžijevo, Karloso Kastanedos, Herberto Giunterio, Tarthango Tulku dvasine literatūra. Rengdamas baigiamąjį darbą apie persiškų kilimų simboliką, susidomėjo tradicionalizmo ir perenalizmo idėjomis, persisėmė islamiškąja (sufizmo) pasaulėžiūra. Domėjosi Fritjofo Šuono, Tito Burkharto, Martino Lingso, Sajedo Huseino Nasro, Anandos Kumarasvamio, Renė Genono idėjomis. Lankėsi Uzbekistane, kur nesėkmingai bandė aplankyti Chvadžos Nakšbandi Buchario mauzoliejų. Vėliau susisiekė su tuomečiu tradicionalizmo atstovu Martinu Lingsu (tarpukary buvusiu VDU senosios anglų literatūros profesoriumi), susipažino su Londono neoplatonikais. Bandydamas suvienyti „Atėnų logikos“ ir „Jeruzalės tikėjimo“ diskursus A. Uždavinys gręžėsi į islamiškąją tradiciją, senuosius Viduržemio jūros kraštų tikėjimus.Kazimieras Seibutis, „In memoriam Algis Uždavinys“, Acta Orientalia Vilnensia 9.2: 185–187.

A. Uždavinio universalių tyrimų ir akademinių studijų lauke buvo Platonas, pitagoriečiai, stoikai ir neoplatonizmas, senoji arabų kultūra, islamo istorija, filosofija ir mistika, senovės Egiptas, Mesopotamija, taip pat šiuolaikinių Vakarų moderni ir postmoderni kultūra – filosofija, religija, menas. Dėstė įvairiuose Europos, Azijos ir Australijos universitetuose.Mirė profesorius Algis Uždavinys

1987–1989 m. buvo savaitraščio „Literatūra ir menas“ dailės korespondentas. 1987–2002 m. buvo komparatyvistinės kultūrologijos, estetikos ir meno teorijos skyriaus mokslinis bendradarbis Lietuvos kultūros ir meno institute. 1995–2002 m. dirbo Lietuvos filosofijos, kultūros ir meno institute, nuo 2002 m. buvo komparatyvistinių kultūros studijų vyresnysis mokslinis darbuotojas Lietuvos kultūros tyrimų institute. Nuo 2000 m. buvo Vilniaus dailės akademijos Kauno dailės instituto vyresnysis mokslinis darbuotojas, Humanitarinių mokslų katedros vedėjas, profesorius.

1998 m. Lietuvos meno kūrėjų asociacija jį pripažino geriausiu dailės kritiku. 2000 m. apdovanotas P.Dovydaičio premija. Mokslininkas buvo Lietuvos dailininkų sąjungos (1999), Tarptautinės neoplatoniškųjų studijų draugijos JAV sekcijos (1997), Lietuvos orientalistų asociacijos (1992), Lietuvos estetikų asociacijos (1993), daugybės tęstinių mokslinių leidinių ir knygų serijų redkolegijų narys.Algis Uždavinys (menotyrininkas, filosofas, kultūrologas, 1962–2010)

1996–2000 m. studijavo doktorantūrą Lietuvos filosofijos ir sociologijos institute, apsigynė humanitarinių mokslų (filosofijos) daktaro disertaciją tema „Proklo hermeneutinė filosofija“. 2008 m. įgijo habilituoto mokslų daktaro vardą.

A. Uždaviniui priklauso daugybės mokslinių straipsnių, vertimų, recenzijų apie kultūrą ir dailę, poezijos ir prozos kūrinių autorystė. Filosofas parašė, sudarė ir išleido daug mokslinių monografijų, antologijų studijų, straipsnių lietuvių ir anglų kalbomis.SKAUSMINGOS MINTYS apie profesorių ALGĮ UŽDAVINĮ

- „Mokslo Lietuvos“ straipsniai (2011)
- „Mokslo Lietuvos“ straipsniai (2010)
- „Mokslo Lietuvos“ straipsniai (2009)
- „Mokslo Lietuvos“ straipsniai (2008)
- „Mokslo Lietuvos“ straipsniai (2007)
- „Mokslo Lietuvos“ straipsniai (2006)
- Laikraščio temos
- „Mokslo Lietuvos“ mokslo naujienos
- Skelbimai
- Pranešimai
SKAUSMINGOS MINTYS apie profesorių ALGĮ UŽDAVINĮ
Artimiau pažinoję žinomą kultūrologą, lyginamųjų civilizacijų studijų specialistą, filosofą, menotyrininką, dailės kritiką, orientalistą Algį UŽDAVINĮ (1962 04 26 – 2010 07 25) kolegos, draugai tik dabar pradeda suvokti, kad jo iškeliavimas Amžinybėn yra milžiniška netektis Lietuvos kultūrai ir mokslui. Greta panašios svarbos G. Beresnevičiaus, S. Gedos ir J. Ivanauskaitės asmenybių tai vienas skaudžiausių XXI a. pradžios praradimų. Visi jie plačiai žvelgė į pasaulį, kartu buvo šalies patriotai, jautriai išgyvenantys jos laimėjimus ir nesėkmes.
Prof. Algis Uždavinys išėjo jaunas, kupinas kūrybinių sumanymų – būtent tada, kai po daugelio nepriteklių pasaulis pagaliau prieš jį tarsi atsivėrė: galėjo keliauti į norimas konferencijas, dėstyti įvairių žemynų universitetuose, skelbti knygas prestižinėse užsienio leidyklose. Kas galėjo pagalvoti, kad skaisčią vasaros dieną mus ištiks tokia netektis... Vienintelė paguoda ta, kad A. Uždavinys iškeliavo prie švariausio Lietuvos upėtakinio upelio Skroblaus, kurį labiausiai mylėjo. Algiui būdingas iš gimtosios Dzūkijos miškų, upių, ežerų atsineštas švarumas, tikrumas, taurus kuklumas ir paprastumas. Jis labai mylėjo Lietuvą – tai įrodinėjo ne žodžiais, o darbais...
Prašytas kelių redakcijų parašyti apie A. Uždavinį atkakliai atsisakinėjau. Ši žinia man buvo ypač skaudus likimo smūgis. Galiausiai pasiryžau, nes nuo studijų pradžios Dailės institute iki dabar jis buvo greta, dirbo KMI, KFMI, LKTI mano vadovaujamuose komparatyvistinių studijų skyriuose. Tai buvo vienas pirmųjų neeilinio talento mokinių – jo išsaugojimas kėlė daug rūpesčių, nes nuo jaunystės tai buvo jautri, gaivališka, sunkiai tramdoma natūra. Per šiuos 30 taip greit pralėkusių metų iš skaisčiomis akimis spindinčio atlapaširdžio Dzūkijos jaunuolio A. Uždavinys virto pasaulinio lygio mokslininku, reprezentuojančiu Lietuvą įvairiuose pasaulio kraštuose, vienu plačiausiai užsienyje cituojamų Lietuvos humanitarų. Profesorius atstovavo šaliai daugelyje solidžių tarptautinių konferencijų, dėstė įvairiuose Europos, Azijos ir Australijos universitetuose.
Jo studijų VDI pradžia nušviesta skaidrių kūrybinių galių sklaidos – Algis buvo neįtikėtinai žingeidus ir darbštus. Per metus dažnai visiškai skirtingomis temomis parašydavo po tris darbus... Jis turėjo fenomenalią atmintį, cituodavo ištisus Dostojevskio knygų puslapius. Tačiau kartu maištingos prigimties dzūkas nuolat darė spontaniškus išpuolius, šokiruodamas ideologus. Pirmą kartą sovietmečiu saugumo akiratin A. Uždavinys pateko iškėlęs virš traukinio Druskininkai–Vilnius trispalvę, vėliau buvo ir kitų spalvingų istorijų, už kurias buvo persekiojamas dėl antitarybinės veiklos.
Mūsų kultūros ir mokslo kraštovaizdyje A. Uždavinys buvo neįprastas mokslininkas, netelpantis į akademinės aplinkos profesoriaus ribas. Jis buvo būtent toks mokslininkas, kokių labiausiai stinga mūsų kultūrai, didis savo šalies patriotas ir kartu atviras pasauliui, laisvas nuo primityvių ideologinių, rasinių stereotipų, tiesiog pulsuojantis, atrodo, neišsemiama kūrybiškumo galia. Kai kuriais pasaulėjautos ir mąstysenos bruožais jis artimas jau beveik išnykusiai su senais įvairių civilizacijų tekstais dirbančių enciklopedininkų priedermei. Autentišką mąstymą ir knygų rašymą jis laikė egzistencinės būtinybės išraiška, tikėdamasis, kad ilgainiui jo mintys gyvens nepriklausomai nuo autoriaus. Perėjęs sudėtingą sovietinę nenuolankų intelektualų „teroro“ sistemą, minties srityje jis buvo laisvas žmogus, nuolat abejojantis stereotipinių nuostatų pagrįstumu, nevengė skverbtis į kitų civilizacinių pasaulių vertybes ir simbolius, diskutuoti su didžiaisiais praeities mąstytojais, menininkais, jų kūriniais.
A. Uždavinys buvo išskirtinio darbštumo, kupinas pažinimo aistros, plačių mokslinių interesų maksimalistas, patyręs esminę idėjų ir požiūrių evoliuciją. Nesitenkindamas pasiektais rezultatais, jis nėrėsi į naujus pažinimo barus. Tai buvo ieškančio tiesos kūrėjo tipas, kurį domino įvairios humanistikos sritys: lyginamosios civilizacijų studijos, komparatyvistinė kultūrologija, islamo civilizacijos kultūros istorija, filosofija, estetika, menotyra, Lietuvos dailė, Platonas, neoplatonizmas, senoji Egipto ir Mesopotamijos kultūra, taip pat šiuolaikinių Vakarų moderni ir postmoderni kultūra, filosofija, menas ir daugybė kitų dalykų. Pasitelkdamas įvairias istorinės praeities apmąstymo formas, mokslininkas kėlė ir gvildeno aktualias dabarties problemas.
A. Uždaviniui priklauso daugybės mokslinių straipsnių, vertimų, recenzijų apie kultūrą ir dailę, poezijos ir prozos kūrinių autorystė. Filosofas parašė, sudarė ir išleido daug mokslinių monografijų, antologijų studijų, straipsnių lietuvių ir anglų kalbomis.
Nors viskas, atrodo, judėjo reikiama linkme, tačiau pastaraisiais metais jo gyvenimą aptemdė ir sveikatos nepridėjo valstybės vykdoma mokslo siaurai suprasta lituanizacijos politika – daugybę tarptautinių kontaktų turintis mokslininkas, dirbęs visam pasauliui aktualios problematikos srityje, dėl lituanizacijos prioritetų buvo priverstas iš esmės peržiūrėti savo planus. Suradęs savo nišą ir jau toli į priekį suplanavęs savo darbus, A. Uždavinys labai išgyveno, kad teks iš esmės keisti tyrimų lauką ir jį sieti tik su Lietuva. Po šia galingo stoto ąžuolą primenančia figūra slėpėsi labai jautri ir pažeidžiama psichinė struktūra. Tai nieko nuostabaus, nes Algis jau buvo, Nietzche’s žodžiais tariant, į aukščiausią „pokalbio su dievais“ lygį pakilęs kūrėjas. Prie jo Išėjimo taip pat prisidėjo ir Lietuvą žudantis juodas pavydo jausmas neeilinio talento žmonėms. Paradoksas: daugybę metų A. Uždavinys teikė paraiškas paramai savo knygoms gauti, valstybinė parama Lietuvoje jam, kiek pamenu, beveik niekad nebuvo skirta, nors jo knygas spausdino solidžiausios pasaulio leidyklos. Lietuviškas jo knygas dažniausiai leido savo lėšomis privatūs leidėjai, vertinę jo talentą.
A. Uždavinio, neabejotinai vieno talentingiausių dabartinės lietuvių humanistikos atstovų, Išėjimas – nepamatuojama netektis kultūros, mokslo ir meno pasauliui.
Ramybė tau, mielas mokiny ir kolega, šviesos kupinas pats ir savo nenuolankia tėvynės meilės kupina dvasia bei darbais nušviečiantis mus.
Antanas Andrijauskas
Antanas Andrijauskas


Algis Uždavinys


Algis Uždavinys

Gimė 1962 m. balandžio 26 d. Vilniuje. Vaikystę praleido Druskininkuose bei senelių sodyboje tarp Kabelių ir Senovės. Mokyklos laikais rašė pasakojimus apie indėnus.Dorotėja Uždavinytė. „Tarp Kabelių ir Senovės: menotyrininko Algio Uždavinio dienoraščių pėdsakais“, Nemunas, 2020 m. nr. 06.

1980–1987 m. studijavo Valstybiniame dailės institute Vilniuje, įgijo menotyrininko specialybę. Studijų metais buvo persekiojamas už antisovietinę veiklą.

Pirmą kartą saugumo akiratin giliu sovietmečiu A. Uždavinys pateko, iškėlęs virš traukinio „Druskininkai–Vilnius“ trispalvę.