Ingrida Šimonytė

Ingrida Šimonytė (g. 1974 m. lapkričio 15 d. Vilniuje) – Lietuvos ekonomistė, politikė, Andriaus Kubiliaus (II) ministrų kabineto finansų ministrė (2009–2012 m.), Seimo narė ir dabartinės, 18-osios Vyriausybės Ministrė Pirmininkė.

2015 m. Šimonytė nusprendė grįžti į politiką ir priėmė sprendimą dalyvauti 2016 m. Seimo rinkimuose. Nors ir būdama nepriklausoma, į rinkimus ėjo su Tėvynės sąjungos–Lietuvos krikščionių demokratų sąrašu, kandidatavo Antakalnio apygardoje. Rinkimų naktį paaiškėjo, jog politikė – viena iš trijų kandidatų, vienmandatėje apygardoje išrinkta jau pirmajame ture – ji surinko 51,54% savo apygardos rinkėjų balsų.2016 m. spalio 9 d. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai: Antakalnio (Nr.3) apygarda

Seime Šimonytė prisijungė prie Tėvynės sąjungos–Lietuvos krikščionių demokratų parlamentinės frakcijos, dirbo Europos reikalų komitete, Antikorupcijos, Neįgaliųjų teisių komisijose, užėmė Audito komiteto pirmininkės pareigas, priklausė Seimo moterų, Gegužės 3-iosios, „Pro-Ukraine“, Europietiškos Rusijos draugų bei kitoms parlamentinėms grupėms.Ingrida Šimonytė, LRS Per pirmąją savo kadenciją Seime Šimonytė individualiai pateikė 2, Seimo narių grupėje 70 įstatymų projektus, o pastabas teisės aktams individualiai teikė 27, o grupėje 44 kartus.

2020 m. kovo 3 d. Šimonytė paskelbė, jog sieks perrinkimo, o kartu, dėl išaugusio populiarumo ves partijos sąrašą. 2020 m. spalį, surinkusi 61,17% rinkėjų balsų, Antakalnio apygardoje ji vėl laimėjo Seimo mandatą pirmame rinkimų ture ir buvo perrinkta antrai kadencijai.Antakalnio (Nr.3) apygarda

 2019 m. Prezidento rinkimai
2018 m. rugsėjo 24 d. Šimonytė paskelbė, kad sieks dalyvauti Prezidento rinkimuose ir pretenduos į Tėvynės sąjungos–Lietuvos krikščionių demokratų paramą.Ingrida Šimonytė Prezidento rinkimams tarė „taip“ Lapkričio 4 d. atviruose visai visuomenei (be partijos narių (15 080) dalyvavo ir iš anksto užsiregistravę, partijai nepriklausantys asmenys (18 259)) pirminiuose rinkimuose Šimonytė nugalėjo oponentą Vygaudą Ušacką ir lengvai užsitikrino paramą. Už ją balsavo 79 % (16 418) konservatorių ir besiregistravusių nepartinių rėmėjų, už buvusį diplomatą Ušacką – tik 21 % (4441).Konservatorių būsimoji kandidatė į prezidentus – I. Šimonytė

Norint būti įregistruotu kandidatu į prezidentus vienas iš reikalavimų yra surinkti bent 20 tūkst. rinkėjų parašų ir juos pristatyti per mėnesį. Šimonytė kandidate tapo jau sistemos paleidimo dieną, kai per 12 valandų pasiekė reikiamą 20 tūkstančių parašų skaičių.Stringanti sistema nesutrukdė: Šimonytė reikalingą kiekį parašų surinko per pirmą dieną sistema stringa Nepaisant to, komanda rinko parašus visą likusį mėnesį ir pristatė rekordinį jų skaičių – 27 647 parašų popieriniuose parašų rinkimų lapuose ir 40 431 parašą portale „Rinkėjo puslapis“. Taip ji pralenkė ne tik savo konkurentus, bet ir tuometinę prezidentę Dalią Grybauskaitę, kuri 2014 m. rinkimuose surinko 67 000 rinkėjų parašų.Šimonytė VRK įteikė surinktus 68 tūkst. rinkėjų parašų

2019 m. gegužės 12 d. nugalėjusi pirmajame prezidento rinkimų ture (31,31% balsų), kartu su ekonomistu Gitanu Nausėda pateko į antrąjį prezidento rinkimų turą.2019 m. gegužės 12 d. Respublikos Prezidento rinkimai (I turas), tačiau jame, gegužės 26 d., pralaimėjo.Nausėda laimi rinkimus dideliu atotrūkiu: noriu padėkoti visiems konkurentam

2019 m. gegužės 12 d. nugalėjusi pirmajame prezidento rinkimų ture (31,31% balsų), kartu su ekonomistu Gitanu Nausėda pateko į antrąjį prezidento rinkimų turą.2019 m. gegužės 12 d. Respublikos Prezidento rinkimai (I turas), tačiau jame, gegužės 26 d., pralaimėjo. Nausėda laimi rinkimus dideliu atotrūkiu: noriu padėkoti visiems konkurentams

Suskaičiavus duomenis visose 1972 rinkimų apylinkėse, G. Nausėda gavo 876 tūkst. 749 arba beveik 66 proc. balsų, o buvusi finansų ministrė I. Šimonytė – 437 tūkst. 399 arba beveik 33 proc. balsų.
Palyginti su pirmuoju prezidento rinkimų turu, G. Nausėda rėmėjų skaičių daugiau nei padvigubino, tuo metu I. Šimonytė dalį jų prarado. Per pirmąjį turą už ją balsavo 446 tūkst. 719 rinkėjų.
I. Šimonytė nė vienoje savivaldybėje nesurinko daugiausia balsų, visur pirmavo jos varžovas.
Prezidento ir Europos Parlamento rinkimai
Likus suskaičiuoti 150 apylinkių, EP rinkimų rezultatai atrodo taip:
Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai – 3 mandatai, 18,06
proc. Lietuvos socialdemokratų partija – 2 mandatai, 16,64 proc.
Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga – 2 mandatai, 13,50 proc. Darbo
partija – 1 mandatas, 9,70 proc. Liberalų sąjūdis – 1 mandatas, 6,01
proc. Visuomeninis rinkimų komitetas “Aušros Maldeikienės
traukinys” – 1 mandatas, 5,92 proc. “Valdemaro Tomaševskio” blokas –
Krikščioniškų šeimų sąjungos ir Rusų aljanso koalicija – 1 mandatas,
5,71 proc. Kol kas, likus suskaičiuoti 150 apylinkių duomenis iš
1972 į EP patenka trys TS-LKD atstovai - Liudas Mažylis, Andrius
Kubilius ir Rasa Juknevičienė, du socialdemokratai - Vilija Blinkevičiūtė ir Juozas Olekas, du LVŽS kandidatai - Bronis Ropė ir Šarūnas Marčiulionis, Darbo partijos lyderis Viktoras Uspaskichas ir Liberalų sąjūdžio kandidatas Petras Auštrevičius, Visuomeninio rinkimų komiteto „Aušros Maldeikienės traukinys“ lyderė - pati A. Maldeikienė ir „Valdemaro Tomaševskio blokas“ – Krikščioniškų šeimų sąjungos ir Rusų aljanso koalicijos lyderis V. Tomaševskis.
Uspaskichas: galvojau apie du mandatus Europos Parlamente Į vieną mandatą Europos Parlamento rinkimuose pretenduojančios Darbo partijos lyderis Viktoras Uspaskichas teigia, kad šie rinkimai partijai susiklostė teigiamai, nors jis tikėjosi dviejų mandatų. „Dar ne viskas suskaičiuota. Galvojau apie du mandatus, bet truputėlį nedatraukėm. Stengsimės tarnauti rinkėjams ir jų nenuvilti“, – BNS sakė V. Uspaskichas.Pirminiais Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenis, suskaičiavus balsus 1851 apylinkėje iš 1972, už Darbo partiją balsavo 9 proc. rinkėjų.Partijos sąraše pirmuoju numeriu įrašytas būtent V. Uspaskichas. Ji surinko per 20 tūkst. pirmumo balsų, gerokai lenkdamas į antrą vietą iš trečiosios pakilusį Valentiną Mazuronį. Už jį balsavo kiek daugiau nei 12 tūkst. rinkėjų.V. Uspaskichas teigė, kad įtakos teigiamam rezultatui EP rinkimuose turėjo ir tai, kad Darbo partijos rinkėjai palaikė išrinktąjį prezidentą Gitaną Nausėdą.„Visokių buvo minčių – buvo abejonių net dėl vieno mandato. Labai gerai, kad G. Nausėda buvo antram ture. Mūsų rinkėjas palaikė G. Nausėdą“, – teigė Darbo partijos lyderis.V. Uspaskichas įsitikinęs, kad EP rinkimuose gauti balsai rodo rinkėjų pasitikėjimą prieš kitąmet vyksiančius Seimo rinkimus. „Aš pats vesiu partiją į Seimo rinkimus ir tikrai partija bus parlamentinė. Būsiu sąrašo lyderis arba kaip kandidatas į premjerus, bet aš tikrai vesiu partiją stambiu mastu – pas mus jau parengta programa, kuri yra išskirtinė“, – teigė Darbo partijos lyderis.Iš viso Lietuva renka 11 europarlamentarų.
„Valstiečių“ rezultatai EP rinkimuose netenkina KarbauskioEuropos Parlamento rinkimuose „valstiečiams“ pretenduojant į du mandatus vietoje turėto vieno, partijos lyderis Ramūnas Karbauskis sako, kad rezultatas jo netenkina.„Kaip čia gerai ir vertinsi. Mes iš tikrųjų turėsime rinktis ir svarstyti, ką daryti, nes rezultatas nėra toks, kuris tenkintų. O kokie žingsniai bus – spręsime“, – žurnalistams pirmadienio naktį partijos štabe sakė R. Karbauskis.Anot jo, „rezultatas netenkinantis, nors jis beveik du kartus didesnis, nei buvo. Bet yra kaip yra“.„Kiekvienas partijos vadovas nori laimėti rinkimus. Jei nepasisekė, reiškia, suklydome“, – pridūrė „valstiečių“ vadovas. Pirminiais Vyriausiosios rinkimų komisijos (VRK) duomenimis, suskaičiavus balsus 1762 apylinkėse iš 1972, rinkimuose pirmauja į tris mandatus pretenduojantys konservatoriai, po du mandatus iškovoti gali socialdemokratai ir „valstiečiai“, po vieną – Darbo Partija, Valdemaro Tomaševskio blokas, Liberalų sąjūdis ir Aušros Maldeikienės rinkimų komitetas.Pirminiai reitingavimo rezultatai rodo, kad į Europos Parlamentą su „valstiečių“ sąrašu gali patekti pirmasis jame buvęs europarlamentaras Bronis Ropė bei antruoju įrašytas buvęs krepšininkas, verslininkas Šarūnas Marčiulionis.R. Karbauskis sako, kad rinkimuose į Europos Parlamentą reikšmės turėjo asmenybės, pavyzdžiui, socialdemokratų sąrašo lyderė Vilija Blinkevičiūtė, kuri „pritraukė tų balsų“.Jis pripažino, kad partijoje buvo nepasitenkinimų, jog sąrašo viršuje yra nepartiniai asmenys. S. Skvernelio užuominų, jog jis turi kitų planų, nebūtinai susijusių su „valstiečiais“, R. Karbauskis nekomentuoja.„Ten nieko nebuvo pasakyta tokio, dėl ko aš turėčiau su juo aiškintis“, – sakė „valstiečių“ lyderis, paklaustas, ar artimiausiu metu žada susitikti su premjeru aptarti jo sekmadienio pareiškimų bei išsakytos kritikos asmeniškai R. Karbauskiui.Paklaustas, ar mato ženklų, jog partijoje gali įvykti skilimas, jis tvirtino, jog „viskas priklauso nuo ambicijų“.„Jei žmonės, kurie atėjo dirbti, galvoja ne apie save, o apie valstybę, tai tikriausiai ne. Bet jeigu kas nors pradės skaičiuoti, kaip jam apsimoka, iki rinkimų likus pusantrų metų, jei vertins, kad Seimo rinkimų rezultatas nebus toks palankus, kaip praėjusių, tokiu atveju, gali viskas baigtis, jog žmonės pradės galvoti, kaip jiems geriau“, – tikino jis.Kalbėdamas apie Gitano Nausėdos pergalę prezidento rinkimuose, jis sakė, kad laimėjo „tas, kuris buvo vertingiausias laimėti“ ir tikisi iš jo dialogo su Seimu.„Tikiuosi, kad bus dialogas tarp vykdomosios valdžios, Seimo ir prezidento ir ta situacija, kuri klostėsi dvejus su puse metų pasibaigs ir bus ieškoma geriausių valstybei sprendimų“, – teigė R. Karbauskis.
Gabrielius Landsbergis: reikia važiuoti toliauGabrielius Landsbergis patvirtino ir žurnalistams, kad siūlys Ingridai Šimonytei vesti TS-LKD sąrašą 2020 metais Seimo rinkimuose ir, pergalės atvejus, patikės jai formuoti vyriausybę. Paklaustas, kaip mano, kodėl I. Šimonytė gavo mažiau balsų negu pirmajame ture, jis atkreipė dėmesį, kad dar nesuskaičiuoti balsai visi. „Reikės vertinti visą rezultatą, kampaniją aš vertinu vienareikšmiškai pozityviai, nes Tėvynės Sąjungos kandidatui tokie balsų skaičiai labai geri, tai yra didžiulis rezultatas, didžiulis pasitikėjimas, todėl dabar reikia ta „taškelių“ banga, kuri kilo, važiuoti toliau“, – kalbėjo TS-LKD lyderis.Paklaustas, galbūt persigalvojo ir kaip siūlė Ramūnas Karbauskis anksčiau, sutiktų formuoti Vyriausybę dabar bei matytų I. Šimonytę premjerės poste, jis atsakė, kad vyriausybei formuoti neužtenka vien sutikimo. „Faktas tas, kad turi būti balsų pakankamai. Karbauskis kol kas jokių žingsnių nesiima, kad ta vyriausybė susiformuotų nauja, todėl aš realistiškai niekada nevertinau ir dabar nevertinu. Yra kriziniai variantai, kuriuose yra mažumos vyriausybė, bet esame apie juos jau ir anksčiau kalbėję“, – samprotavo jis.
Į politiką žengiantis Šarūnas Marčiulionis: manau, kad bus sunkuEuropos Parlamento (EP) rinkimuose geriausiai pasirodė opozicinės Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai ir Lietuvos socialdemokratų partija, rodo pirmieji Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenys. Bene daugiausia dėmesio po savo sprendimo kandidatuoti į EP sulaukęs Šarūnas Marčiulionis jau kiek po vidurnakčio žurnalistams sakė, kad „galima tik spėlioti“, kodėl žmonės balsavo būtent taip.„Aš pirmiausia jaučiu labai didelę atsakomybę. Tai yra pasitikėjimas, ačiū visiems rinkėjams, kurie tiki mano idėjomis ir tiki žmonių gerove“, – kalbėjo Š.Marčiulionis. Jis taip pat atsakė tiems žmonėms, kurie galimai buvo nepatenkinti, kad jis dalyvavo rinkimuose ir jo pavardė sąraše buvo taip aukštai. Jis taip pat tikino, kad vis tik kol kas nesijaučia politiku. „Aš gal nemokų tų politinių reverancų, dalinti politinių pažadų. (…) Manau, kad bus sunku tuos projektus įgyvendinti“, – žurnalistams sakė Š.Marčiulionis. „Galima tik spėlioti“, – paklaustas, kad padėjo jam sulaukti tiek rinkėjų balsų.
Jau po vidurnakčio – itin nekalbus Karbauskis: neturiu dėl ko aiškintis su SkverneliuJau po vidurnakčio Ramūnas Karbauskis prabilo apie Gitano Nausėdos pergalę Prezidento rinkimuose, taip pat jis sureagavo į EP rezultatus. Tiesa, atsakinėdamas į klausimus jis buvo labai nekalbus. „Kiekvienas partijos narys nori laimėti rinkimus, jeigu nepasisekė, reiškia, kad suklydome kažkur. Bet kokiu atveju šiuose rinkimuose daug ką lėmė ir asmenybės“, – tikino R.Karbauskis. Jis taip pat sakė, kad rezultatas jo netenkina. „Rezultatas nėra toks, koks mus tenkintų. Iš tų dviejų kandidatų laimėjo tas, kuris buvo verčiausias“, – tikino R.Karbauskis. Jis taip pat sureagavo į S.Skvernelio pareiškimus. „Ten nieko nebuvo kažko pasakyta, dėl ko aš turėčiau su juo aiškintis“, – R.Karbauskis įvertino S.Skvernelio pareiškimus. Paklaustas, kaip vertina Sauliaus Skvernelio pareiškimus apie tai, kad turi planų, galbūt nesusijusių su „valstiečių“ partija, atsakė: „Nežinau, sunku vertinti. Nekalbėjome apie tai“. Paprašytas įvertinti premjero pareiškimus apie tai, kad blogai žadėti per daug, jis pasakė, kad kiekvienas partijos vadovas turi norėti laimėti rinkimus ir tokius pareiškimus vertina „normaliai“.
Kasčiūnas: jų tandemas galėtų laimėti Seimo rinkimusKandidatės į prezidentus Ingridos Šimonytės štabe sutiktas konservatorius Laurynas Kasčiūnas teigė, kad Šimonytės ir partijos pirmininko Gabrieliaus Landsbergio tandemas gali padėti laimėti artėjančius Seimo rinkimus.L. Kasčiūnas DELFI teigė, kad kol kas tokios idėjos, jog Šimonytė ves 2020 Seimo rinkimų sąrašą, dar negirdėjo. Tačiau neabejoja, kad jos ir G. Landsbergio tandemas būtų stipri politinė jėga.„Be jokios abejonės diskusijų klausimas, vis tiek manau rezultatas bendrąja prasme politinei jėgai yra įspūdingas. Atrodo, kad mes laimime Europos Parlamento rinkimus čia Lietuvoje, dar klausimas kiek vietų bus, ar trys, ar keturios, bet mano žiniomis, mes pirmaujame. O po to reikės sėsti ir galvoti. Be abejo mes turime savo partijos pirmininką, stiprų lyderį ir jų tandemas galėtų būti tas raktas artėjant Seimo rinkimams.Viskas yra įdomu, svarstytina šiame etape, bet manau, kad turėtų šiek tiek nueiti emocijos, aistros, susidėlioti ir tada galvoti. Taip, tai yra ta figūra, kurios lyderystė tikrai galėtų būti ta, kuri galėtų pasiūlyti Lietuvai sprendimus. Bet manau, kad tai būtų tandemas“, - pakartojo L. Kasčiūnas pabrėždamas ir Šimonytės, ir G. Landsbergio vaidmenį kituose Seimo rinkimuose.Paklaustas, kaip situacija Vyriausybėje gali keistis po liepos, L. Kasčiūnas atsakė, kad visgi svarbiausia atrama Seime.„Gali būti tarpinių žaidimų ir panašiai, bet kol kas dauguma yra valstiečių-žaliųjų sąjunga. Kaip ten dėliosis situacija su naujuoju valstybės vadovu, ar bus Skvernelis ir tęs darbus, ar pakeis dalį Vyriausybės. Manau čia esminis klausimas, o ne kažkokios naujos daugumos, nebent parama mažumos Vyriausybei gali būti. Tokių dalykų galima turėti galvoje, kaip ten vyks valstiečių-žaliųjų frakcijos viduje, mes to nežinome. Ten yra visokių niuansų. Čia didžioji intriga“, - sakė jis.
00.15 val. paskelbti 1837 iš 1972 apylinkių rezultatai. Gitanas Nausėda gauna 69,33 proc. rinkėjų pasitikėjimą (724609 balsai), Ingrida Šimonytė – 30,67 proc. (320544 balsai).
Išankstiniai duomenys rodo, kad Lietuvos socialdemokratų partijos rinkėjai į pirmąją vietą su pirmumo balsais V. Blinkevičiūtę, kuri yra akivaizdi lyderė su 30777 pirmumo balsais, antras - J.Olekas su 18301 balsu.Socialdemokratai priešrinkiminiame sąraše pirmąja buvo įrašę europarlamentarę Viliją Blinkevičiūtę, antroji buvo Rasa Budbergytė, trečias – Juozas Olekas, ketvirtas – Julius Sabatauskas, penkta – Orinta Leiputė.Tėvynės sąjungos – Lietuvos krikščionių demokratų rinkėjai į pirmąją vietą išreitingavo su pirmumo balsais, antras kol kas su pirmumo balsais, trečias su pirmumo balsaisTS-LKD priešrinkiminiame sąraše pirmuoju numeriu buvo įrašę Liudą Mažylį, antruoju – Andrių Kubilių, trečia buvo Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė. Kol kas jie abu pirmauja – L. Mažylis turi 21181 pirmumo balsą, A. Kubilius – 19715, nuo jo nedaug atsilieka R. Morkūnaitė-Mikulėnienė su 18536 balsais.Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga – pirmasis išreitinguotas su pirmumo balsais yra, antras – su pirmumo balsais,LVŽS priešrinkiminiame sąraše pirmuoju buvo įrašę europarlamentarą Bronį Ropę, antruoju – Šarūną Marčiulionį. Kol kas jie abu patenka – B. Ropė turi net 20493 pirmumo balsus, o Š. Marčiulionis – 11205.Darbo partija: pirmuoju išreitinguotas V. Uspaskichas su 12399 pirmumo balsais, antras – europarlamentaras Valentinas Mazuronis su 7458 pirmumo balsais.DP priešrinkiminiame sąraše pirmuoju įrašė partijos įkūrėją Viktorą Uspaskichą, antruoju – Vigilijų Jukną.Visuomeninis rinkimų komitetas “Aušros Maldeikienės traukinys” kol kas gauna vieną mandatą.Šis komitetas pirmąją sąraše iškėlė pačią A. Maldeikienę, ji turi surinkusi 8683 pirmumo balsus.“Valdemaro Tomaševskio” blokas – Krikščioniškų šeimų sąjungos ir Rusų aljanso koalicija kol kas neabejotinai pirmauja pats V. Tomaševskis su 8710 pirmumo balsų. Jis buvo įrašytas pirmuoju priešrinkiminiame sąraše.
Rinkimuose į Europos Parlamentą didmiesčiuose – Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje ir Panevėžyje pirmauja Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai. Šiauliuose laimi Lietuvos socialdemokratų partija.
Iš viso į Europos Parlamentą bandė prasibrauti 17 sąrašų. O rinkėjai į Briuselį išsiųs 11 europarlamentarų.Jau pateikti duomenys iš 1660 apylinkių. Iš viso jų 1972.Pirminiais duomenimis, laimi šią sąrašai:Lietuvos socialdemokratų partija – 2 mandatai; 17,12 proc.Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai - 2 mandatai; 16,86 proc.Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga - 2 mandatai; 14,32 proc.Darbo partija - 2 mandatai; 10,28 proc.“Valdemaro Tomaševskio” blokas – Krikščioniškų šeimų sąjungos ir Rusų aljanso koalicija - 1 mandatas; 5,98 proc.Liberalų sąjūdis - 1 mandatas; 5,52 proc.Visuomeninis rinkimų komitetas “Aušros Maldeikienės traukinys” - 1 mandatas; 5,51 proc.Rinkimuose į Europos Parlamentą didmiesčiuose – Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje ir Panevėžyje - pirmauja Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai. Šiauliuose laimi Lietuvos socialdemokratų partija.
Rinkimuose į Europos Parlamentą didmiesčiuose – Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje ir Panevėžyje pirmauja Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai. Šiauliuose laimi Lietuvos socialdemokratų partija.
Išmušus vidurnakčiui Vyriausioji rinkimų komisija skelbia rezultatus iš 1813 apylinkių (viso yra 1972). Gitanas Nausėda laimi turėdamas 69,42 proc. lietuvių pasitikėjimą, Ingrida Šimonytė gauna 30,58 proc. balsų.
„Valstiečių“ lyderis Ramūnas Karbauskis pripažino klydęs ir žada pareiškimąPaklaustas, ar šis rezultatas jį džiugina, atsakė: „Bet kokiu atveju, mes visą laiką, kokie bebūtų rezultatai, turime gerbti šalies vadovą, aš balsavau už prezidentą, ir atitinkamai supratau, šnekėdamas ir agituodamas šiek tiek už šį kandidatą, kuris suteiktų viltį dialogui“. Jis vylėsi, kad išrinktasis prezidentas šnekėsis ir bandys ieškoti dialogo būdu tų sprendimų, kurie naudingiausi Lietuvos žmonėms. Taip pat R. Karbauskis pripažino, kad klydo dėl rinkimų rezultatų, ir atskleidė, kad tolimesni pareiškimai dėl sprendimų bus po 12 nakties: „Partija ir frakcija neturi kito pasirinkimo dėl likimo valdžioje, nes jokia kita partija nesiima formuoti valdančiosios daugumos, tas buvo pasakyta iškart po pirmojo turo, bet visi kiti sprendimai, mes dar palauksime, bus po pusės valandos".
Vilniaus mieste suskaičiuota daugiau nei pusė rinkimų apylinkių rezultatų (88 iš 152). Gitanas Nausėda laimi surinkęs 58,07 proc. rinkėjų balsų, Ingrida Šimonytė turi 41,93 proc.
Gabrielius Landsbergis apie Ingridą Šimonytę: kviesiu ją vesti TS-LKD sąrašą 2020 Seimo rinkimuose ir pergalės atveju vadovauti vyriausybeiSavo „Facebook“ paskyroje Gabrielius Landsbergis parašė, kad pasveikino telefonu Gitaną Nausėdą ir palinkėjo sėkmės įgyvendinant duotus pažadus, atsispiriant neigiamoms įtakoms ir siekiant didesnio konsensuso Seime. „Ačiū Ingridai už gerą ir stiprų pasirodymą. Ji parodė, kad politika gali būti kitokia. Nuoširdi, be populizmo ir be kompromisų su sąžine. Kviesiu ją vesti TS-LKD sąrašą 2020 Seimo rinkimuose ir pergalės atveju vadovauti vyriausybei“, – rašo jis.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/tiesiogiai-is-simonytes-stabo.d?id=81281167
Nausėdos užnugaryje stovėjęs Slušnys: klausiau jo – ar man reikės eiti į PrezidentūrąPergalę Gitano Nausėdos štabe švenčia ir vaikų ir paauglių psichiatras Linas Slušnys. Jis žiniasklaidoje buvo vadinamas vienu tų žmonių, kurie paskatino G. Nausėdą kandidatuoti prezidento rinkimuose. „Tiesą sanakant, jo nereikėjo ilgai įtikinėti. Jis kažkaip labai pasitikėjo, kad gali laimėti, kad Lietuvai jo reikia“, – rinkimų štabe kalbėjo L. Slušnys. Paklaustas, koks jo santykis su ką tik naujai prezidentu išrinktu G. Nausėda, pašnekovas teigė, kad su juo susipažino tik praeitų metų rugpjūčio mėnesį. „Apie Gitaną žinojau daug. Jo žmona turi seserį ir jos sesuo ir mes, mūsų šeima esame labai geri bičiuliai, bendraujame šeimomis“, – aiškino L. Slušnys. Anot pašnekovo, G. Nausėda priėmęs sprendimą kandidatuoti kalbino ir psichiatrą „stovėti jam už nugaros“. „Aš dar galvojau, turbūt už Gitaną daugiau žinau, kas yra politika, ir esu toks slankiojantis tarp politikų ir aš labai svarsčiau, ar man verta, ar neverta to daryti“, – tikino L. Slušnys. Jis tikino, kad sutiko G. Nausėdą palaikyti rinkiminėje kovoje su viena sąlyga: „Mano pagrindinė sąlyga buvo – ar man reikės eiti į Prezidentūrą. Man pažadėjo, kad man tai nėra prievolė, tai sakiau – gerai.“Paklaustas, ar visgi gavo pasiūlymą prisijungti prie G. Nausėdos komandos Prezidentūroje, L. Slušnys teigė, kad, jo žiniomis, tokių pasiūlymų kol kas negavo niekas. „Kol kas, man atrodo, kad išvis nėra niekas gavęs iš to, ką mes žinome“, – sakė pašnekovas.Visgi, jeigu tokį pasiūlymą gautų, L. Slušnys neatmetė galimybės, kad su juo sutiktų. „O kai pasiūlys, jeigu ką nors siūlys, tai aš į tai žiūrėsiu lyg į kariuomenę šaukia privalomai tarnybai. Jeigu aš matysiu, kad toje tarnyboje galiu kažką duoti, manau, kad man reikės tartis su šeima“, – kalbėjo L. Slušnys.
Išrinktasis prezidentas Gitanas Nausėda miniai susirinkusių Daukanto aikštėje dėkojo už jam skirtus balsus ir pasveikino visą Lietuvą.„Turbūt ne dėl to susirinkose, ne dėl muzikos, gausi žmonių jūra, ne dėl žmonės dabar žvelgia į ekranus ir užduoda klausimą, kas bus dabar, kaip gyvensime dabar, ar bus kaip anksčiau, ar bus kitaip, geriau ar blogiau, priklausomai nuo lūkesčių, tikrai bus kitaip, bet šiandien stipriauisas jausmas, kuris yra mano krūtinėje, yra didžiulė padėka Lietuvos žmonėms, kurie išreiškė tokio gylio pasitikėjimą“, – į susirinkusiuosius kreipėsi G.Nausėda.Kreipdamasis į žmones G.Nausėda prisiminė moterį, kurios malda jam padėjo visų rinkimų metu. „Prisimenu senyvo amžiaus moterį, ji visą laiką lydėjo mane, manau, kad ji už mane meldėsi, aš jos nuo tada nebesutikau, bet jaučiau, kad ji už mane meldžiasi, tai mums padėjo, kai mes pradėjome savo kelią, aplankėme daugybę Lietuvos kampelių, matėme daugybę šiltų, emocionalių ir kritiškų žmonių. Tos moters malda lydėjo net tada, kai atrodė, kad sunku, kai pavargome, kai atrodė, kad išsisėmėme. Prisiminęs tą maldą, aš vėl įgaudavau jėgų. Ačiū komandai, kuri visada kartu, nežinau nuo kuo pradėti, kai dėkoju jums“, – savo pirmoje kalboje sakė G.Nausėda."Dar vienas dalykas, kuris man labai padėjo šiame nelengvame kelyje, mano nusotabi komanda, miela komanda ačiū, jūs visada kartu, daugelis iš jūsų stovėjote šalia manęs drasiai ir ištikimai, kai atrodė, kad nieko nebus iš to, kai jėgos atrodė nelygios, daugelis iš jūsų tai padarėte be jokių išlygų, <...> Ir Jums buvo sunku, ir man buvo sunku, bet mes niekada to neparodėme, užgniaužėmė juos kažkur kamputyje ir ėjome toliau į priekį", - sakė jis."Noriu padėkoti visiems konkurentams, su kurias susiklostė neblogi žmogiški santykiai, kuriuos pažinau iš žmogiškos pusės. Politikai atrodo baosoki, kai į juos žiūri per televizijos ekraną, bet kai susipažįsti, supranti, kad jie tokie patys žmonės, su savo jausmais, ir tai buvo nuostabus patyrimas šioje kovoje", - kalbėjo išrinktasis Lietuvos prezidentas.
23.15 val. pateikti nauji duomenys iš 1651 apylinkės. Iš viso jų yra 1972. Gitanas Nausėda šią akimirką turi 70,72 proc. (563408 balsai) rinkėjų pasitikėjimą, I. Šimonytė yra surinkusi 29,28 proc. (233268 balsai).
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/tiesiogiai-is-s-daukanto-aikstes.d?id=81282109
Nausėda: įsivaizduočiau Šimonytę premjerės pareigose Išrinktasis prezidentas Gitanas Nausėda sako manantis, kad jo varžovė prezidento rinkimuose Ingrida Šimonytė galėtų tapti premjere, jei įstotų į konservatorių partiją.„Matyčiau tokį scenarijų su viena sąlyga, jeigu ji taptų partijos nare, nes netampant partijos nare neįmanoma tapti partijos vadove. Jeigu taptų partijos vadove ir valdančiąją koaliciją formuotų Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai, aš visiškai ją įsivaizduočiau tinkamą premjero pareigoms užimti“, – sekmadienį žurnalistams sakė G. Nausėda.
Kupiškio rajone rinkimų komisija baigė skaičiuoti rezultatus Prezidento rinkimuose. Gitanas Nausėda – 68,72 proc., Ingrida Šimonytė – 31,28 proc.
Nausėdos štabe – margas sveikintojų būrys: tikisi, kad iš Lietuvos pasitrauks tamsaKandidato į prezidentus Gitano Nausėdos štabas jau švenčia pergalę. Čia jo pasveikinti atvyko ir buvęs Vilniaus meras Artūras Zuokas, ir dabartinis – Remigijus Šimašius, verslininkė Jolanta Blažytė, Klaipėdos miesto meras Grubliauskas, taip pat į prezidento postą kandidatavęs Mindaugas Puidokas. A. Zuokas DELFI teigė, kad šiandien džiugi diena Lietuvai, nes Nausėdfa – ne politinės sistemos žmogus, o šiandien to reikia valstybei. „Rezultatas daugiau nei neįtikėtinas kol kas. Bet kuriuo atveju puiki Gitano Nausėdos pergalė. Malonu matyti čia nemaža dalis Valdo Adamkaus aplinkos žmonių, kurie buvo per pirmą ar antrą jo kadenciją ir man labai smagu, kad Nausėda net Vilniuje laimi. Gerbdamas Šimonytę kaip asmenybę, bet žinodamas asmeniškai dalykines savybes, sprendimus ir kaip spręsdavo klausimus, tai šiandieninė Gitano Nausėdos pergalė yra teisinga, ir net savo „Twitter“ parašiau džiaugiuosi, kad Vilnius išsivadavo iš Stokholmo sindromo. Belieka palinkėti sėkmės, kad suburtų stiprią komandą ir kad komanda žiūrėtų į ateitį“, – kalbėjo jis.A. Zuoaks pridėjo, kad svarbu, jog Nausėdos komandoje nebūtų konfliktiniai žmonės. Jis taip pat atskleidė, kad jo partija prisidėjo prie Nausėdos palaikymo jau daugiau kaip pusmetį: „Mūsų partijos skyriai ir merai, ir buvusios kadencijos jau daugiau kaip pusmetį dirbo su G. Nausėdos štabu ir padėjo organizuoti susitikimus ir palaikymą. Džiugu, kad tiek pirmame ir antrame ture ten yra geriausi rezultatai“, – sakė jis.Paklaustas, ar tikisi kokių pokyčių po Grybauskaitės 10 metų kadencijos atsakė: „Tikiuosi tamsa iš Lietuvos pasitrauks“, ir pridėjo, kad po kelių metų žmonės supras šią jo citatą. Dabartinis meras R. Šimašius teigė, kad jau spėjo pasveikinti Nausėdą ir pasveikins dar kartą kai bus suskaičiuoti visi balsai. „Iš tikrųjų šiandien vaikštant Vilniuje, kur skamba kanklių uždarymas ir poezijos pavasaris, visi žmonės tokie ramūs, nesijaučia tokia blogio ir gėrio kova. Žmonės renkasi tarp gero ir geresnio. Kas yra geresnis, visi turi savo nuomonę, bet man atrodo, kad turėsime gerą prezidentą ir manau, kad tai Lietuvos laimėjimas. (…) Turbūt vėlgi mažai kas tikėjosi, kad po pirmo turo Ingrida gali laimėti, bet vėlgi aš manau, kad buvo du geri kandidatai. (…) Manau, kad Lietuva laimėjo ir tą sakau ramia širdimi“, – teigė jis. Verslininkė Jolanta Blažytė dar nespėjo pasveikinti Nausėdos, tačiau dar tikisi tai padaryti jo štabe.„Mano širdies kandidatas“, – sakė ji.Paklausus, ar tikisi kokių pokyčių, ji atsakė: „Žinote, aš didžiausio pokyčio laukiu tokio, kad Lietuvoje pagaliau įsivyrautų harmonija, kad dingtų tas visuomenės skaldymas, tos intrigos, nereikalingos kovos. Man atrodo, kad ko daugiausia Lietuvai reikia dabar tai tokios harmonijos, o ponas Gitanas tikrai tą suteiks“, – teigė ji.Mindaugas Puidokas teigė atvykęs su geromis žiniomis iš Kauno, kad ten G. Nausėda laimi. Jis dar nespėjo pasveikinti asmeniškai, bet tikisi tai padaryti.„Nuo pirmo turo pabaigos sakiau, kad tai geriausias pasirinkimas Lietuvai, nes turės galimybę kalbėti su visais ir apjungti suvienyti šalį, tokia prezidento misija turėtų būti. Tas žmogus, kuris negali suvienyti žmonių, priklauso vienai aiškiai politinei stovyklai, kaip šiuo atveju Šimonytė, ji to nebūtų galėjusi, net jei labai stengtųsi, o ponas Nausėda turės tokią galimybę“, – sakė Puidokas.V. Grubliauskas teigė oficialiai dar nesveikinęs, nes klaipėdiečiai – santūrūs žmonės, reikia palaukti galutinių rezultatų.„Rezultatas bus aiškus kada bus aiškūs Vilniaus ir Kauno, galų gale ir Klaipėdos, Panevėžio, Šiaulių rezultatas. Bet pergale aš tikėjau nuo pat pirmo mūsų susitikimo ir pasikalbėjimo su Gitanu, kelias buvo sudėtingas. Gal pats Gitanas ir Ingrida viešumoje korektiškai ir pagarbiai kovojo. Bet tai kas dėjosi socialiniuose tinkluose, ta purvo banga, tas įvairių „influencerių“ spaudimas ir, sakyčiau, tas toks pasijungimas ir diskreditavimas oponento, bandant išaukštint savąjį favoritą, man asmeniškai padarė netgi labai negatyvų įspūdį ir manau, kad apsiskaičiavo tie, kurie stengėsi ne rodyti savosios pretendentės privalumus, bet mesti kiek įmanoma daugiau purvo į oponento pusę. Manau tai davė priešingą rezultatą. Ir kas mane labiausia džiugina, kad visgi Lietuvoje purvo technologijų naudojimas politinėje kampanijoje nebeduoda to efekto kaip tikisi to organizatoriai ir iniciatoriai“, – sakė jis.
Apžvalgininkas apie Nausėdą: politika per daug žiauri tokiems taikytojamsŽmonės dažniau balsuoja emocijomis, o Gitano Nausėdos pergalę galėjo nulemti tai, kad jis ėjo su taikdario vėliava, DELFI laidoje sakė apžvalgininkas Aurimas Perednis. „Nausėda yra naujas, žmonės mėgsta tokius žmones, žinomas žmogus, nepartinis, kuris ėjo su taikdario vėliava. Žmonės balsuoja ne tik protu, bet ir emocijomis“, – tikino apžvalgininkas Aurimas Perednis. Tiesa, anot apžvalgininko, Nausėda dar nežino, ką jis iš tikrųjų darys. „Patarėjas yra patariantis žmogus, analizuojantis, bet nežinia, koks jis bus politikas, reikės pakalbėti apie pokyčius Vyriausybėje, jis nenorės būti antro plano žaidėjas. Man atrodo, kad rinkėjai kartais renkasi mažesnę blogybę. Gali būti, kad Šimonytės rinkimų kampanija prieš antrąjį turą išsikvėpė“, – tikino A.Perednis. Apžvalgininko teigimu, įdomiausia bus, kaip klostysis jo santykiai su valdančiaisiais ir konservatoriais. „Raktinė vieta bus Nausėdos santykiai su Karbauskiu, kaip Nausėda elgis priešpriešoje „valstiečių“ ir konservatorių. Jeigu jis norės būti politiku, jam teks pasakyti, kokia yra jo pozicija. Jo charakteris yra taikytojo, bet politika per daug žiauri tokiems taikytojams“, – DELFI tikino apžvalgininkas.
23.00 val. pateikti nauji duomenys iš 1589 apylinkės. Iš viso jų yra 1972. Skirtumas tarp G. Nausėdos ir I. Šimonytės dar šiek tiek sumažėjo. Laimi G. Nausėda su 71,10 proc. (514202 balsai). I. Šimonytė yra surinkusi 28,90 proc. (209001 balsai).
Prezidento rinkimų balsų skaičiavimas baigėsi ir Vilkaviškio rajono savivaldybėje. Laimėjo Gitanas Nausėda – 75,59 proc., Ingrida Šimonytė – 24,41 proc.
Nausėda: Vyriausybėje, akivaizdu, bus pokyčiųŽurnalistams surengtoje konferencijoje Gitanas Nausėda tikino, kad kol kas negali suvokti, kas nutiko.„Labai norėjau paskambinti tėvukui, pagaliau paskambinau, paliūrėjome, kad mama to negali matyti, vis dar nerandu savo dukters, tikiuosi tai padarysime, o jausmas laimėjus, aplankys vėliau, per daug jaudulio dabar. Tėtis sakė, kad neturi laiko, nes jam visi skambina, tarsi jis būtų tapęs prezidentu. Dar negaliu suvokti, kas atsitiko, bet greitai tai padarysime, kai baigisis euforija. Džiaugsmai ir baliai baigėsi, nes niekas nerenka į tokias pareigas už gražias akis, ši atsakomybė mane persekios visus penkerius metus“, – sakė G.Nausėda.Jis taip pat pabrėžė, kad jam svarbiausia – komanda.„Artimiausomios dienomis man svarbiausia komanda, matyti kertinius žmones ir galvoti apie kitus darbus. Vienas svarbiausių, kokia bus valdančioji koalicija“, – pabrėžė G.Nausėda.„Bet kuriuo atveju Vyriausybėje pokyčių bus. Esu įsitikinęs, kad kai kurie ministrai keisis, net jeigu koalicija išliks tokia pat, kai kurių ministrų darbas turės būti iš naujo vertinamas. Aš tikrai jiems turėčiau daug klausimų. Aš esu jau įvardijęs, tai ponas Kukuraitis, taip pat ponas Surplys. (…) Šiandien anksti kalbėti apie Skvernelio perspektyvas, jis pats labai mįslingai apie tai kalba, reikia abipusio sutarimo, tik tada bus galima kalbėti, koks bus premjeras“, – sakė G.Nausėda.„Aš norėčiau susitikti su visomis politinėmis jėgomis, taip pat ir su ta partija, kuri rėmė mano konkurentę“, – sakė Nausėda.Paklaustas apie tai, ar galėtų premjere tapti I.Šimonytė, jis sakė, kad matytų tokį scenarijų.„Matyčiau tokį scenarijų tik su sąlyga, jeigu ji taptų partijos nare“, – sakė Nausėda.
Balsus baigė skaičiuoti ir Kazlų Rūdos apylinkės čia Gitanas Nausėda surinko 72,51 proc., Ingrida Šimonytė – 27,49 proc.
22.45 val. pateikti nauji duomenys iš 1521 apylinkės. Iš viso jų yra 1972. Skirtumas tarp G. Nausėdos ir I. Šimonytės šiek tiek sumažėjęs, tačiau panašu, kad galutiniai rezultatai jau nepasikeis. Laimi G. Nausėda su 71,64 proc. (462586 balsai). I. Šimonytė yra surinkusi 28,35 proc. (183053 balsai).
Ryškėja preliminarus paveikslas – kaip skirstosi balsai Europos ParlamenteRyškėja pirminis paveikslas, kaip gali atrodyti pirminis ir dar negalutinis balsų pasiskirstymas rinkimuose į Europos Parlamentą. Iš šaltinių iš skirtingų regionų gauta informacija rodo, kad regionuose pirmauja Lietuvos socialdemokratų partija. Antrą ir trečią vietas dalinasi valstiečiai-žalieji ir Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai.Ketvirta yra Darbo partija, o penkti – įvairūs komitetai, tarp kurių pirmauja Aušros Maldeikienės politinė jėga.Turint mintyje, kad trijuose didžiuosiuose Lietuvos miestuose pirmauja TS-LKD, galima manyti, kad perspektyvą gauti po du-tris mandatus turi Lietuvos socialdemokratų partija, valstiečiai-žalieji ir Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai. Po vieną – Darbo partija, liberalai ir gal A. Maldeikienė. Iš viso Lietuva išrinko 11 europarlamentarų.
Gabrielius Landsbergis: EP rinkimų rezultatai gali būti labai įdomūsGabrielius Landsbergis atskleidė, kad pirmieji atgarsiai apie EP rinkimų rezultatus, kurie pasiekė Tėvynės Sąjungą, gali būti labai įdomūs. Jo teigimu, partija optimistiškai atsargiai tikėjosi pergalės, bet nemojavo vėliavomis. G. Landsbergis turėjo omeny tokią rinkimų baigtį, kai TS-LKD užima pirmą vietą EP rinkimuose, socialdemokratai antrąją, o valstiečiai trečią. „Tokia baigtis turėtų būti „valstiečių“ lyderiui Ramūnui Karbauskiui aiškiausias signalas, kad vaikine, nėra viskas tvarkoje, ir tą jam pasakys ne Gabrielius, ne rinkėjai, o Seimo bendražygiai“, – teigė jis.
Šimonytę palaikiusios garsenybės: nėra jokio pralaimėjimoVilniaus centre įsikūrusiame Ingrido Šimonytės štabe rezultatų laukė kelios dešimtys jos palaikytojų, tarp kurių – daugybė jaunų žmonių ir garsenybių. Štabe rinkimų rezultatų laukusi menininkė Jolita Vaitkutė DELFI teigė, kad žvelgiant į rezultatus nėra labai linksma. „Negaliu sakyti, kad labai linksma, bet tai nėra kažkokia pasaulio pabaiga. Čia susirinko nuostabūs žmonės ir man atrodo, kad labai gera turėti tokią komandą ir surinkti tokius žmones aplink save. Tai vienas svarbiausių dalykų gyvenime“, – teigė J. Vaitkutė. Ji teigė, kad kone svarbiausi dalykai, kuriuos ji pamatė I. Šimonytėje – patirtis ir profesionalumas. „Patirtis, profesionalumas, turinys kalboje, – I. Šimonytės savybes vardijo J. Vaitkutė. – Man atrodo, kad Šimonytė yra tas žmogus, kuris yra lyderis ir traukia žmones. Žinoma, ji nepražus ir toliau dirbs kaip puiki profesionalė. Dirbs Lietuvai. Nebūtina būti prezidentu, kad galėtum daryti didelius ir nuostabius darbus.“Nors rezultatai ne I. Šimonytės naudai, J. Vaitkutė kalba optimistiškai. „Man atrodo, kad pralaimėjimo čia nėra. Yra prezidentas, kuris mus atstovaus, bet Ingrida niekaip nesumenko netapdama prezidnete“, – tvirtino menininkė. Štabe rinkimų naktį leidžiantis lenktynininkas Benediktas Vanagas taip pat tvirtino, kad nereikia kalbėti apie pralaimėjimą. „Super geros, – į klausimą, kokios nuotaikos, atsakė B. Vanagas – Labai džiaugiuosi trumpąja perspektyva. Net jei Ingrida nelaimėtų – nieko labai baisaus. Geriausias dalykas, kad jaunimas tapo aktyvus. Jaunimas nusprendė, kad jie dabar balsuos ir spręs valstybės reikalus. Asmeniškai man atrodo, kad tai yra geriausia, kas mums galėjo nutikti.“Nors B. Vanagas labiau palaiko I. Šimonytę, tačiau negaili komplimentų ir G. Nausėdai. „Gerokai svarbiau, kad jaunimas nusprendė, kad yra svarbu, ką mes veiksime Lietuvoje“, – tvirtino B. Vanagas. Stuburas, loginis mąstymas ir konkretumas – tai, anot B. Vanago, geriausios I. Šimonytės savybės.
Valatka: Šimonytė būtų galėjusi laimėti tik vienu atvejuIngrida Šimonytė būtų laimėjusi tik vienu atveju – jeigu antrajame ture būtų kovojusi su Sauliumi Skverneliu, DELFI laidoje sakė apžvalgininkas Rimvydas Valatka. „Šimonytė būtų galėjusi laimėti vienu atveju, jeigu į antrąjį turą būtų išėjusi su Sauliumi Skverneliu. (…) Šimonytė padarė labai daug, bet daugiau ji negalėjo padaryti. Susidėjo daug aplinkybių. Viena vertus, kad ji konservatorių kandidatė, taip pat, kad panaši į Dalią Grybauskaitę. O trečias dalykas, kad Lietuva yra labiau patriarchalinė šalis. Jeigu bus du tokie patys kandidatai, tai dauguma vis tiek rinksis vyrą. Po 10-15 metų to gali nebelikti, bet dabar yra taip. Valstiečiai taip pat darė viską, kad tik žmonės nebalsuotų už Šimonytę. Jeigu nebūtų tokio griežto Karbauskio pareiškimo, galbūt tai būtų galėję kažką nežymiai pakeisti“, – DELFI laidoje sakė R.Valatka. „Po šių rinkimų visi gavo šansą, mes turime naują prezidentą, kuris gali kitaip konstruoti santykius tarp valdžios institucijų“, – tikino apžvalgininkas R.Valatka. Anot jo, šie rinkimai – šansas net ir „valstiečiams“. „Valstiečiai taip pat turi galimybę viską pradėti nuo tuščio lapo. Jeigu panaikintų kelis draudimus, Lietuva gali pradėti naują erą“, – kalbėjo R.Valatka. „Skvernelio ateitis vienaip ar kitaip susijusi su „valstiečiais“. Jis turėjo istorinį šansą patektiį antrąjį turą, o dabar, ar jis atsiskirs, ar ne, jis jau yra mušta politinė korta“, – sakė apžvalgininkas.
Grybauskaitė pasveikino Nausėdą Lietuvos prezidentė Dalia Grybauskaitė pasveikino Gitaną Nausėdą su pergale šalies vadovo rinkimuose. "Sveikinu Lietuvą, išsirinkus naują Prezidentą! Linkiu, kad į jį sudėti žmonių lūkesčiai virstų realiais darbais. Daug stiprybės ir sėkmės, Gitanas Nausėda!", - feisbuke sekmadienio vakarą rašė D. Grybauskaitė.
Bendra situacija didžiuosiuose miestuose nesikeičia - toliau pirmauja G. Nausėda.Klaipėdoje suskaičiavus 26 apylinkių duomenis iš 55 toliau pirmauja G. Nausėda su 71,56 proc., I. Šimonytė surinko 27,24 proc.Kaune suskaičiavus 14 iš 91 G. Nausėda didina persvarą su 57,25 proc. I. Šimonytė surinko 41,24 proc.Vilniuje suskaičiuoti 28 apylinkių duomenys (iš viso yra 152). Sostinėje toliau pirmauja G. Nausėda su 56,02 proc., I. Šimonytė atsilieka su 42,81 proc.Šiauliuose suskaičiavus 15 apylinkių duomenis iš 34 užtikrintai pirmauja G. Nausėda su 70,37 proc. I. Šimonytė atsilieka su 28,28 proc.Panevėžyje suskaičiavus 8 apylinkių duomenis taip pat pirmauja G. Nausėda su 64,78 proc. I. Šimonytė surinko 33,75 proc.Alytuje suskaičiavus 13 apylinkių duomenis iš 23 taip pat pirmauja G. Nausėda su 67,37 proc. I. Šimonytė atsilieka su 31,05 proc.
22.30 val. VRK pateikė naujus duomenis. Balsai dar liko nesuskaičiuoti 545 apylinkėse. Rezultatus jau pateikė 1427 apylinkės. Pirmauja G. Nausėda – 72,15 proc. (395341 balsas). I. Šimonytė surinko 27,85 proc. (152594 balsai).
Į Nausėdos štabą renkasi žmonės. Dalis jų ateina su dideliais glėbiais gėlių. Pasveikinti pergalę skelbiančio G. Nausėdos atvyko Mindaugas Puidokas. Tarp svečių taip pat yra ir Vilniaus meras Remigijus Šimašius.
Žvelgiant į 22.15 val. pateiktus VRK duomenis, matyti, kad I. Šimonytė visoje Lietuvoje yra laimėjusi tik dviejose apylinkėse: vienoje Kauno ir vienoje Vilniaus. Kaune ji laimėjo Sporto apylinkėje, surinkusi 52,17 proc. Taip pat jai palankūs diplomatinės atstovybės rezultatai. Čia ji pirmauja, surinkusi 61,95 proc. rinkėjų balsų.
Sociologas įvardijo, kas galėjo pakenkti ŠimonyteiLietuvos prezidento rinkimų antrajame ture pirmauja nepriklausomas kandidatas ekonomistas Gitanas Nausėda, rodo pirmieji rezultatai. DELFI rinkimams skirtoje laidoje sociologas Vladas Gaidys tikino, kad nemažai reikšmės dabartiniams rezultatams turėjo atviri partijų pareiškimai ir paskutinieji debatai. „Mūsų duomenys rodė, kad laimės Nausėda, o kalbant apie skirtumą, manau, kad nereikia tikėti tuo fatalizmu. Buvo dvi savaitės, kai vyko aštri ir įdomi kova. Paskutiniai debatai galėjo kažką nulemti, kad partijos pradėjo ryškiai identifikuoti su vienu ar kitu kandidatu. Aktyvumas Nausėdai taip pat buvo į naudą“, – DELFI aiškino sociologas.Jis taip pat sureagavao į G.Nausėdos pareiškimą, kad jis bus kitoks nei buvo D.Grybauskaitė. „Aš manau, kad pagrindinis Dalios Grybauskaitės bruožas buvo tas, kad ji buvo visiškai nepriklausoma, ne tik nuo partijų, bet ir nuo verslo grupių“, – sakė V.Gaidys. Suskaičiavus duomenis 1247 iš 1972 apylinkių, G. Nausėda rinkimuose surinko 72,33 proc. balsų. Jo konkurentė antrajame ture, konservatorių iškelta buvusi finansų ministrė, parlamentarė Ingrida Šimonytė gavo 26,35 procentus.
Nausėda: esu kitoks žmogus nei GrybauskaitėPrezidento rinkimuose ryškiu atotrūkiu pirmaujantis ekonomistas Gitanas Nausėda sako, kad tikisi, jog pavyks pasiekti bendrą tikslą.„Tikiuosi, kad mums pavyks kartu su kitomis institucijomis pasiekti tikslą, kad Lietuvoje būtų geriau, kad geriau jaustųsi kiekvienas žmogus, kad būtų daugiau pagarbos, mažiau patyčių, kad puikiai sugyventų tiek senas, tiek jaunas. Noriu, kad termino provincija nebeliktų, nes šioje mažoje šalyje oriai gali gyventi visi žmonės, nes visi mes to nusipelnome. Esame valstybė, kuri pasiekė nepaprastai daug, aš tikiuosi, kad mes eisime į priekį. Dar kartą dėkoju žmonėms, savo komandai ir šeimai. Pasiekė rezultatą, kelio pabaigą“, – tikino G.Nausėda.„Šis palaikymas net ir tose vietose, kur mums anksčiau nelabai gerai sekasi, suteikia pasitikėjimą. Blogiausia, kas galėtų atsitikti, tai išbarstyti tą pasitikėjimą“, – sako G.Nausėda.„Pagal savo asmenybės savybes, aš esu kitoks žmogus nei prezidentė Dalia Grybauskaitė“, – taip pat pabrėžė G.Nausėda. Jis taip pat tikino, kad šiuo metu negali atsiliepti į skambučius. „Nepatogu pasakyti, bet mano telefonas yra ne su manimi, nepatogu, galbūt žmonės tikrai mane sveikina, bet negaliu atsiliepti“, – sakė G.Nausėda.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/tiesiogiai-komentaras-apie-pirmuosius-rinkimu-rezultatus-is-nausedos-stabo.d?id=81280963
Pralaimėjimą pripažįstantis Šimonytės štabo vadovas: buvo gera, garbinga kovaNuotaikos galėtų būti geresnės, teigė Ingridos Šimonytės štabo vadovas Paulius Lukauskas po to, kai dešimtą valandą vakaro Ingrida Šimonytė jau pasveikino savo oponentą Gitaną Nausėdą su pergale.„Manau, kad didžiuosiuose miestuose matysime kitokį rezultatą, bet pavyti tą skirtumą, kuris yra, sudėtinga“, – rezultatus vertino P. Lukauskas. Į klausimą, kokia galėtų būti I. Šimonytės pralaimėjimo priežastis, P. Lukauskas atsakė, kad nieko blogo nenutiko, tiesiog pirmamae ture kitus kandidatus palaikę rinkėjai greičiausiai mobilizavosi į G. Nausėdos pusę: „Manau, kad tie, kurie balsavo už kitus kandidatus pirmame ture, tiesiog konkurentą pamatė kaip patrauklesnį“.Rinkiminę kovą P. Lukauskas vertina kaip įdomią patirtį. „Kova buvo įdomi ir tuo pačiu korektiška, mano galva. Nebuvo jokių technologijų ar negražių dalykų, todėl manau, kad tai buvo gera, garbinga kova“, – kalbėjo I. Šimonytės štabo vadovas. Jo teigimu, vakaro I. Šimonytė laukė su viltimi laimėti. „Būtų keista, jei dalyvaudamas žmogus nenorėtų laimėti. Visą laiką tikėjome ir su tokiomis nuotaikomis ir atėjome“, – tvirtino I. Šimonytės štabo vadovas P. Lukauskas.
Ingrida Šimonytė pripažįsta pralaimėjimą: pasaulis nepasibaigėKandidatė į prezidentus Ingrida Šimonytė pripažįsta pralaimėjimą, tačiau situacijos nedramatizuoja.„Aš nežinau, kodėl žmonės kartais komplikuoja dalykus ir mano, kad dėl to, kad nelaimi kažkokių rinkimų, tai pasaulis pasibaigė. Pasaulis rytoj toliau gyvuos. Aš gyvuosiu su juo“, - LRT sakė I. Šimonytė.Kandidatė turi paaiškinimą, kodėl buvo toks rezultatas.„Kadangi aktyvumas nebuvo labai skirtingas nuo pirmojo turo, ir akivaizdu, kad tie žmonės, kurių kandidatas nepraėjo antro turo, vis tiek atėjo balsuoti antrame ture, didžioji dalis balsuotojų pasirinko G. Nausėdą kaip priimtinesnį kandidatą. Kaip jau sakiau penktadienį, aš labai tikiuosi, kad jį pasirinko dėl to, kad norėjo balsuoti už G. Nausėdą, o ne dėl to, kad – prieš I. Šimonytę. Bet aritmetika yra aiški, aš skaičius tikrai pažįstu, ir turbūt tokia yra žmonių valia“, - sakė I. Šimonytė.Politikė patikino, kad tai nėra jos paskutinė kadencija Seime. Tai TS-LKD štabe buvo pasitikta džiaugsmingais šūksniais.
Šimonytė pripažįsta pralaimėjimą prezidento rinkimuose Kandidatė prezidento rinkimuose Ingrida Šimonytė pripažino pralaimėjimą prezidento rinkimuose ir pasveikino išrinktąjį prezidentą Gitaną Nausėdą.„Pasveikinau Gitaną prieš 10 ar 15 minučių ir palinkėjau sėkmės sutelkiant visus žmones“, – LRT televizijoje sekmadienio vakarą sakė I. Šimonytė.
Didžiuosiuose miestuose taip pat pirmauja G. Nausėda.Klaipėdoje suskaičiavus 16 apylinkių duomenis iš 55. toliau pirmauja G. Nausėda su 71,46 proc., I. Šimonytė surinko 27,25 proc.Kaune suskaičiavus 9 iš 91 toliau pirmauja G. Nausėda su 56,64 proc. I. Šimonytė surinko 41,88 proc.Vilniuje suskaičiuoti 13 apylinkių duomenys (iš viso yra 152). Sostinėje pirmauja G. Nausėda su 54,56 proc., I. Šimonytė atsilieka su 44,31 proc.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/gabrielius-landsbergis-nuo-sios-nakties-prasideda-seimo-rinkimu-etapas.d?id=81281077
Šimonytė: pasveikinau prieš 10-15 min ir palinkėjau jam sėkmės, sutelkiant žmones, kurie rinkosi ir mane
Bačiulis nemato priežasčių Skverneliui trauktisKlausimo, kas laimės Prezidento rionkimus, jau nebekyla, DELFI laidoje sakė apžvalgininkas Audrius Bačiulis. „Klausimų, kas laimės nebekyla. Jeigu Šimonytės isteriški gerbėjai nebūtų užblokavę mano feisbuko, būčiau jau parašęs, kad Nausėda bus prezidentu“, – tikino apžvalgininkas. „Tiek Šimonytė, tiek Nausėda iš karto pasakė po pirmo turo, kad jiems visai tinka Saulius Skvernelis. Kas belaimėtų, vis tiek bus siūloma Skverneliui iš naujo formuoti Vyriausybę. Bent iš to, ką aš matau, nematau priežasčių, kodėl valdantieji turėtų skilti. Nebent S.Skvernelis turėtų kažkokių planų, apie kuriuos jis niekam niekada nebūtų sakęs. Man dabar tokių net į galva neateina“, – DELFi sakė apžvalgininkas. Anot jo, G.Nausėda turėtų laimėti 54 proc. „Nausėda yra prezidentiškas. Grybauskaitė, už kurią aš balsavau, ji buvo ne valstybės prezidentė, o direktorė“, – G. Nausėdos pranašumo priežastis aiškino A.Bačiulis.
Žvelgiant į 22 val. VRK pateiktus rezultatus, galima sakyti, kad Lietuva jau išsirinko prezidentą. Suskaičiavus didžiąją dalį apylinkių balsų, užtikrintai laimi G. Nausėda. Duomenis pateikė 1247 apylinkės iš 1972. G. Nausėda surinko 73,30 proc. (288940 balsai). I. Šimonytė gerokai atsilieka – 26,70 proc. (105245 balsai). Žvelgiant į rezultatus, panašu, kad I. Šimonytė jau nebeturi galimybių laimėti – ji nelaimi net Vilniuje.
Nausėda: Ingrida pasveikino su pergale„Ką tik paskambino Ingrida ir pasveikino su pergale. Matyt, tai toks veiksmas, kuriuo pripažįstama, kad šituos rinkimus laimėjome mes“, – grįžęs į štabą teigė G. Nausėda.G. Nausėda štabe buvo sutiktas plojimasi. Gitanas Nausėda tiesioginiame LRT eteryje nedrįso pripažinti pergalės, tačiau po kelių akimirkų paaiškėjo, kad Ingrida Šimonytė susisiekė su kandidatu ir pasveikino jį su pergale. „Ingrida turėjo skambinti man per aplinkinius kanalus“, – prisipažino Gitanas Nausėda.
Gitanas Nausėda tiesioginiame eteryje nedrįso pripažinti pergalės, tačiau po kelių akimirkų paaiškėjo, kad Ingrida Šimonytė susisiekė su kandidatu ir pasveikino jį su pergale. „Ingrida turėjo skambinti man per aplinkinius kanalus“, – prisipažino Gitanas Nausėda.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/tiesiogiai-komentaras-apie-pirmuosius-rinkimu-rezultatus-is-nausedos-stabo.d?id=81280963
Atnaujinti duomenys iš Kauno. Suskaičiavus 6 rinkimų apylinkių duomenis iš 91 toliau pirmauja G. Nausėda su 57,53 proc. I. Šimonytė surinko 40,89 proc.Vilniuje suskaičiuoti 8 apylinkių duomenys (iš viso yra 152). Sostinėje jau pirmauja G. Nausėda su 55,10 proc., I. Šimonytė atsilieka su 43,81 proc.
Landsbergis apie Skvernelio pareiškimus: turiu pagrįstų įtarimų, kad pokyčiai galimiVertindamas jau žinomus rezultatus Prezidento rinkimuose konservatorių lyderis Gabrielius Landsbergis DELFI laidoje tikino, kad į rezultatas žvelgia ramiai ir optimistiškai. Jis taip pat sureagavo į S.Skvernelio pareiškimą apie galimą naują politinį darinį. „Aš manau, kad Vilniaus rezultatai įneš daugiau pokyčių. Pagrindinė intriga išleika, ar tų pokyčių užteks, kad rezultatas būtų persverstas. Aš žiūriu ramiai ir optimistiškai, akivaizdu, kad Vilniaus balsas yra lemiamas. Dabar tikrai nėra tinkamas metas spėlioti, matome tendencijas, liko tik sulaukti“, – sakė G.Landsbergis. Jis tikino, kad konservatoriai tikisi 3 mandatų. „Realistinės, yra trys mandatai, manau, tai džiugintų partiją. Jeigu bus daugiau, džiaugsimės dar labiau“, – sakė G.Landsbergis. Konservatorių lyderis taip pat prabilo apie S.Skvernelio pareiškimus. „Įdomu bus, kas vyks koalicijoje, valdančiųjų gretose, ar santykiai stiprės, ar priešingai. Įdomūs ir šio vakaro Skvernelio pareiškimai, galbūt žmogui įgriso būti priklausomam nuo Ramūno Karbauskio. Jis kalba apie tai, kad per anksti kalbėti apie naują politinį darinį, jis to nepaneigia. Aš vadovaujuosi formuluote, kad turiu pagrįstų įtarimų, kad pokyčiai galimi. Nenorėčiau pasakyti, kad tikrai įvyks skilimas. Spręsis tikrai svarbūs strateginiai dalykai. Manau, kad Skvernelis yra visiškai pririštas prie to, ką pasako Ramūnas Karbauskis“, – DELFI sakė G.Landsbergis.
21.45 val. VRK paskelbus 1142 duomenis iš 1972 apylinkių intriga vis mažėja. Užtikrintai laimi G. Nausėda – 73,99 proc. (240551 balsai). I. Šimonytė surinko 26,01 proc. (84552 balsai). 2 savivaldybės iki šiol dar nepateikė duomenų.
Landsbergis: pirmadienį laukia trečiasis rinkimų ratas Pirmadienį prezidento rinkimuose laukia trečiasis rinkimų ratas, sako Lietuvos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo pirmininkas Vytautas Landsbergis. Pasak jo, pergalę pasiekęs kandidatas į prezidentus tik po pergalės fakto atskleis iki tol nerodytas kortas – kas sudarys jo prezidentinę komandą. Profesoriaus įsitikinimu, tai Lietuvos politinės kultūros atsilikimo požymis.„Rinkimai dar vyksta ir trečias ratas prasidės rytoj, kai pradės aiškėti tai, kas yra tie žmonės aplink vieną ar kitą išrinktą prezidentą. Rinkėjai tik tuomet galės vertinti, kaip jie rinko, ar nerinko šiek tiek aklai. Aišku, mes gyvename tokioje situacijoje, kai matėme, kad tiek vienas, tiek kitas kandidatas vengė pasakyti savo prioritetus (dėl būsimų asmenybių komandoje. - ELTA). Tos asmenybės paaiškės tik rytoj, o žmonės balsavo šiandien. Tai yra mūsų visuomeninio atsilikimo požymis. Nes žinome, kad (asmenybių atskleidimas. - ELTA) gali pakenkti", - sekmadienio vakarą Daukanto aikštėje, prie Prezidentūros, sakė V. Landsbergis.„Lietuvoje tokia tradicija - išrinkite mane, o jau tada pradėsiu rodyti savo kortas", - apibendrino jis.
Nausėdienė skelbti vyro pergalės neskuba: manau, kad mes dar tikrai pamatysime kovąRinkimų štabe savo vyro laukianti ir su susirinkusiais svečiais bendraujanti Gitano Nausėdos žmona Diana Nausėdienė pripažino, kad kol kas priprasti prie žiniasklaidos dėmesio jai sunku. Paklausta, ar jaučiasi taip pat ramiai kaip jos vyras, D. Nausėdienė tai patvirtino. „Aš jaučiuosi labai puikiai, esu labai laiminga, nes čia aplink labai labai daug žmonių ir tikrai nuostabus vakaras, džiaugiamės šia akimirka“, – žurnalistams sakė ji. Vis dėlto skelbti G. Nausėdos pergalės jo žmona neskuba, nors šiuo metu, suskaičiavus 1005 apylinkių balsus, G. Nausėda pirmauja rezultatu – 24,76 proc. už Ingridą Šimonytę ir 73.93 proc. už Nausėdą. „Palaukim, neskubėkim, aš tikrai manau, kad tie rezultatai bus permainingi, nes Ingrida tikrai stipri ir puiki kandidatė. Aš manau, kad mes dar tikrai pamatysime ir kovą, ir kitokius rezultatus, ir reikės laukti to galutinio rinkėjų sprendimo“, – teigė D. Nausėdienė. Ji taip pat paaiškino, kodėl šiandien kandidato rinkimų štabe nėra jau žvaigžde tapusio jų augintinio šuns Grikio. „Grikis tuo metu mus labai palaikė, nes mūsų mažoji dukra negalėjo atvykti, ji išrinko ir padovanojo tą šuniuką mums, kad jis būtų arti mūsų. Tai buvo toks savotiškas meilės ir buvimo kartu su vaiku ženklas. Šiandien dukra yra kartu su mumis ir mes esame be galo laimingi, o Grikis, manau, yra be galo laimingas nebūdamas tarps svečių, nes tai iš tikrųjų jį sutrikdytų“, – šypsojosi ji.
Duomenys atkeliavo ir iš pirmųjų trijų Vilniaus apylinkių (iš viso yra 152). Sostinėje kol kas pirmauja I. Šimonytė su 50,79 proc. ir nežymiai lenkia G. Nausėdą 48,29 proc.
Maldeikienė: Nausėda yra tautos, kuri prarado kritinę savivoką, produktasKandidatė Europos Parlamentą (EP) Aušra Maldeikienė sakė, kad daugiau rinkimuose nežada dalyvauti, o kandidatas į Prezidentus Gitanas Nausėda yra galimai stumiamas kandidatas. „Daugiau niekada gyvenime nebedalyvausiu jokiuose rinkimuose ir man nebereikės dėl nieko nervintis. Kiekvienas žmogus gyvenime turi sau kažkokius iškeltus tikslus ir kai tu sulauki garbaus amžiaus, kuris vadinamas pensija, tu gali eiti į užtarnautą poilsį“, – sakė A.Maldeikienė.„Aš laikausi principo, kad visada sakysiu tiesą“, – aiškino A.Maldeikienė. Paklausta, ką mano apie šių metų rinkimų kovą, tikino, kad I.Šimonytė galėjo pasirodyti geriau. „Manau, kad Ingrida galėjo būti aštresnė, nes ji turi ką pasakyti, nepalyginamai geriau, nei tai matosi viešai. Matote, tam reikia žurnalistų, kad tai galėtum parodyti (…)“, – Delfi sakė A.Maldeikienė. Ji taip pat įvertino G.Nausėdą ir jam skyrė nemažai kritikos. „Rezultatas, kad Nausėda laimės yra aiškus, jis buvo aiškus prieš kokius 3-4 mėnesius. Visi tyrimai tai rodė, kad antrame ture laimi Nausėda. Jis yra tautos, kuri prarado kritinę savivoką produktas, kai gėris kovoja su tobulybe, tuštybė tampa tobulybe, nes ją lengviausia pateikti. Manau, jis būtų prastas prezidentas. Žinoma, mums pasiseks, jeigu Lietuva neturės didesnių konfliktų, jis bus kaip antras Adamkus. (…) Aš manau, kad Nausėda yra stumiamas. Jau vien tai, kad už nugaros stovi Sutkus, yra daugybė visokiausio verslo. (…) Tiesą sakant, tas žmogus (G.Nausėda) visai neturi net jokios gilesnės minties apie užsienio politiką, jis kartoja banalybes“, – kandidatą į Prezidentus vertino A.Maldeikienė.
Skvernelis sako, kad jo ateities planai nebūtinai susiję su „valstiečiais“ Premjeras Saulius Skvernelis ragina Lietuvos valstiečių ir žaliųjų partiją atsinaujinti ir stiprinti skyrius bei sako, kad nuo to gali priklausyti, ar jis ir toliau dirbs su šia jėga. Dar balsuodamas sekmadienį S. Skvernelis sakė nekomentuosiantis „valstiečių“ svarstymų dėl likimo ar pasitraukimo iš valdančiosios koalicijos ir teigė turintis savo planų. Kokie jie, premjeras neatskleidžia, tik patvirtino, kad jie nebūtinai susiję su „valstiečiais“ bei išsakė nemažai kritikos jį į premjerus delegavusiai politinei jėgai.„Nebūtinai. Valstiečių partija kartais priima sprendimus, kurie būna tokie gana netikėti, arba partijos pirmininkas padaro kokį nors pareiškimą gana netikėtą. Labai sunku kalbėti apie „valstiečių“ planus, kokie jie yra“, – žurnalistams „valstiečių“ štabe sekmadienio vakarą teigė ministras pirmininkas. Vis dėlto jis žada, kad po prezidento ir Europos Parlamento rinkimų santykiai su valstiečiais turėtų išlikti tokie patys ir dėkojo už paramą „valstiečiams“, ypač „nepartinių blokui“, prisijungusiam tik prieš 2016-ųjų Seimo rinkimus.„Galbūt kai kas pamiršo, yra ir partinių, ir nepartinių blokas, nes rinkimus laimėjo jungtinis sąrašas. Daugelis tų žmonių yra mano bendražygiai ir bet kokiu atveju aš jiems esu dėkingas už paramą, už bendrą darbą“, – aiškino S. Skvernelis.Paklaustas, ar su būsimuoju prezidentu yra pasiryžęs tęsti bendradarbiavimą premjero pareigose, jis sakė, kad ši „intriga neturėtų ilgai tęstis, nes norėtųsi, jog valstybėje nebūtų chaoso ir suirutės“.„Manau, kad artimiausiomis savaitėmis tai turėtų paaiškėti“, – žadėjo jis.Kartu premjeras tvirtino, kad galimas Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos skilimas būtų „pati blogiausia situacija“ ir sakė kol kas matantis visas prielaidas dirbti su „valstiečiais“.„Daug kas priklausys nuo pačios Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos, ar politinė partija padarys išvadas po visų trijų rinkimų, ar bus pokyčiai, ar norima tikrai tapti modernia, demokratiška partija, matyti, kad yra XXI amžius, kalbėti apie žmones, kurie yra jauni, gimę nepriklausomoje Lietuvoje, ir atėję į rinkimus nežino, nei kas kolūkiai buvo, nei kas buvo sovietinė santvarka ar vienas kitas kontroversiškai vertinamas politikas“, – dėstė Vyriausybės vadovas.S. Skvernelis taip pat sako, kad partijai reikia „atrasti kelius į tų žmonių širdis ir protus“, taip pat daugiau orientuotis ne tik į regionus, bet ir didmiesčius.Jis ragino gausinti partijos narius, stiprinti jos skyrius, kad nebūtų situacijų, kai „atsiranda problema, ką kelti į merus“ bet nekalba apie galimą lyderio keitimą.„Politinė partija negali būti orientuota tik į regionus, į kaimą. Miestai yra labai svarbu, miestiečiams taip pat turi būti kažkas pasiūlyta. Jei partija matys poreikį keistis, atsinaujinti, žvelgti į XXI amžiaus iššūkius, tada taip. Jei ne – tada matysime“, – sakė jis, paklaustas, ar sieja savo ateitį su „valstiečiais“.Premjeras taip pat neįvardijo, už kurį kandidatą balsavo prezidento rinkimuose, tik tvirtino, kad pasisakė „už klestinčią Lietuvą“. Reaguodamas į kadenciją baigiančios prezidentės Dalios Grybauskaitės pasisakymą, jog Lietuvos žmonėms pasisekė, jog antrajame ture yra būtent šie kandidatai, S. Skvernelis teigė, jog prezidentė „visada turėjo savo simpatijas ir antipatijas“.Kalbėdamas apie Europos Parlamento rinkimus, S. Skvernelis sako, kad „valstiečiams“ turėti du mandatus „būtų labai geras rezultatas“.
Klaipėdoje suskaičavus 9 iš 55 rinkimų apylinkių duomenis, toliau užtikrintai pirmauja G. Nausėda su 72,83 proc. I. Šimonytė atsilieka su 25,83 proc.
Šalčininkuose suskaičiavus jau 22 iš 36 apylinkių rezultatus Gitanas Nausėda pirmauja surinkęs net – 92,22 proc.
21.30 val. duomenis pateikė 1005 apylinkės iš 1972. Laimi G. Nausėda su 74,91 proc. (188604 balsai). I. Šimonytė nuo jo ir toliau atsilieka – 25,09 proc. (63175 balsai). Duomenų dar nepateikė 2 savivaldybės.
Suskaičiuota 32 iš 52 Lietuvos diplomatinių atstovybių ir konsulinių įstaigų rinkėjų balsavimo rezultatai. Pasaulio lietuviai labiau palaiko Ingridą Šimonytę – 60,95 proc., Gitanas Nausėda turi – 39,05 proc. rinkėjų balsus.
Mažvydas Jastramskis: panašu, kad tie kas nebalsavo už Šimonytę pirmame ture, urmu renkasi NausėdąTiesioginės transliacijos iš sostinės S. Daukanto aikštės prie Prezidento rūmų metu politologas Mažvydas Jastramskis įvertino Lietuvos žemėlapį, kuriame matosi, jog visoje šalyje pirmauja Gitanas Nausėda. „Naudėda startavo skambiu akordu ir kyla klausimas, ar pavyks išlaikyti tokią aukštą skaičių natą. Patys tie skaičiai, atrodytų, kad dar tik kelio pradžia ir gali keistis, nesureikšminčiau, bet principas matyt tas, kad tie kas nebalsavo už Šimonytę pirmame ture, urmu renkasi Nausėdą“, – svarstė jis. Pasak jo, čia mato koreliaciją su ankstesniais rinkimais, kad tas, kas centre, visaapimantis kandidatas, turi pranašumą. M. Jastramskis teigė, kad neaišku, ar tas pats bus, kai matysime Vilniaus ir Kauno rezultatus, bet panašu į tai.
Kirkilas: Šimonytė yra didžiausias pavojus Gabrieliui LandsbergiuiDELFI rinkimams skirtoje laidoje Gediminas Kirkilas sakė, kad kandidatė Prezidento rinkimuose Ingrida Šimonytė yra bene didžiausias pavojus konservatorių lyderiui Gabrieliui Landsbergiui. „Aš manau, kad ji yra didžiausias pavojaus Gabrieliaus Landsbergio lyderystei, nes net likusi antra, ji tikrai turi didelį žmonių pasitikėjimą. Aš manau, kad iškils klausimas, o kas yra tas lyderis 2020 metais konservatorių sąraše. Manau, kad normali politinė partija tikrai turėtų tokį klausimą kelti. Tai yra visiškai akivaizdu, nors gal jie ir nekels“, – komentavo G.Kirkilas.Rinkimuose į Europos Parlamentą dalyvauja 16 partijų ir visuomeninių komitetų keliamų kandidatų sąrašų. Lietuva į Europos Parlamentą renka 11 atstovų.
Pirmieji rezultatai iš Panevėžio miesto. Suskaičiavus 1 iš 29 apylinkės rezultatus laimi Gitanas Nausėda – 67,28 proc., Ingrida Šimonytė – 32,72 proc.
Šiauliuose suskaičiavus pirmosios apylinkės iš 34 rezultatus pirmauja Gitanas Nausėda – 75,76 proc. Ingrida Šimonytė – 24,24 proc.
Klaipėdoje 21.15 val. buvo suskaičiuoti 6 apylinkių iš 55 apylinkių balsai. Laimi G. Nausėda – 73,85 proc. I. Šimonytė surinko 24,73 proc.
Gabrielius Landsbergis: nuo šios nakties prasideda Seimo rinkimų etapasTėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų (TS-LKD) partijos lyderis Gabrielius Landsbergis teigė, kad Ingrida Šimonytė, patekusi į antrą turą, jau laimėjo, nepaisant to, koks bus rezultatas antrajame ture. Pasak jo, pasibaigus prezidento rinkimams, jau nuo šios nakties prasideda Seimo rinkimų etapas.Kol kas G. Landsbergis nesiryžo prognozuoti prezidento rinkimų rezultato. „Dar tik pradeda eiti didžiųjų miestų rezultatai, bet šiaip jau dabar turbūt galima pasakyti, kad tai jau yra pergalė – tiek TS, tiek kandidatei, kuri pateko į antrąjį turą“, – sakė G. Landsbergis. Partijos pirmininkas rinkimų naktį dar nesileido į kalbas, ar kalbintų I. Šimonytę stoti į TS-LKD, jei ji nebūtų išrinkta prezidente.„Pažiūrėsime, laikas parodys“, – sakė G. Landsbergis.TS-LKD lyderis teigė matąs galimybių dirbti su abiem kandidatais, tačiau pažymėjo, kad dar turės būti atsakyti kai kurie klausimai apie G. Nausėdą, nepaisant to, ar jis bus išrinktas.„Aš matyčiau galimybių dirbti su abiem kandidatais. Dar vis manau, kad I. Šimonytės pergalė yra reali galimybė. Palaukime didžiųjų miestų. Bet priešingai nei R. Karbauskis, aš nediferencijuoju kandidatų. Vienintelis dalykas, kas man kelia nerimą, tai yra tai, kad visuomenėje buvo iškelti klausimai dėl finansavimo, dėl galimų įtakų G. Nausėdai. Manau, kad tie klausimai, nepaisant to, ar jis bus išrinktas, turės būti atsakyti“, – sakė G. Landsbergis.<b> Numato pokyčius Seime </b>TS-LKD lyderis numano, kad po šių rinkimų Seime bręsta pokyčiai. „Aš turiu galvoje daugiausiai situaciją Seime, ji buvo mažiau apžvelgta per paskutines kelias savaites, dėl to, kad buvo prezidento rinkimai, Europos Parlamentas gavo pagrindinį dėmesį. Bet šiokių tokių signalų mes matome, jaučiame, girdime – tiek iš valdančiųjų, tiek iš koalicijos, tiek – anksčiau slėpti ar pridengti nesutarimai man atrodo, kad virsti reikšmingais politiniais pokyčiais Lietuvos politinėje arenoje“, – sakė G. Landsbergis.
21.15 val. VRK pateikė dar daugiau duomenų. Suskaičiavus balsus 815 apylinkėse laimi G. Nausėda - 74,24 proc. (138389 balsai). I. Šimonytė ir toliau atsilieka – 24,49 proc. (45661 balsai). Duomenys pateikti iš 56 savivaldybių. 4 savivaldybės dar nėra nieko pateikusios.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/tiesiogine-transliacija-interviu-su-ramunu-karbauskiu.d?id=81279949
Vladas Gaidys: toks didelis rinkėjų aktyvumas palankesnis Gitanui NausėdaiPaklaustas, kam naudingesnis didelis rinkėjų aktyvumas sociologas Vladas Gaidys atsakė, kad Gitanui Nausėdai, nes jis turi platesnį elektoratą įvairių partijų – socialdemokratų, Darbo, kurios pasižymi aktyvumu. „Dėl kažkokių tai priežasčių pajudėjo visa Lietuva šiandien, ar tai oras geras, ar jų nuotaika, ir visa tai palankiau Gitanui Nausėdai“, – tikino jis. Į klausimą, kaip vertina pirminius rezultatus ir be galo didelį G. Nausėdos atotrūkį nuo I. Šimonytės, sociologas rėmėsi kandidatės pasisakymu: „Šimonytė teisingai sakė ką tik, kad pamačius pirmuosius rezultatus, nereikia nei džiaugtis, nei nusiminti, pačioje pabaigoje matysime“. Jo teigimu, kai iš didžiųjų miestų jau pasirodys rezultatai, apie pusę 11 vakaro, jau galima bus rimčiau vertinti. „Šiaip dėl paties aktyvumo, man nėra akivaizdu, kodėl aktyvumas aukštesnis negu buvo ankstesniais metais, tai galėjo lemti pilietiškumo didėjimas, taip pat ir kartos keičiasi, per 20 metų intervalas pasikeitė, atėjo naujų žmonių. Bet yra ir tam tikrų technologinių momentų – jeigu buvo palengvintas balsavimas bet kurioje apylinkėje ir žmonės galėjo balsuoti ne tik ten, kur registruoti kartais tik formaliai, galėjo tas paveikti“, – svarstė pašnekovas. Taip pat jis sutiko, kad ir galimybė balsuoti penkias dienas išankstiniame balsavime galėjo turėti įtakos didesniam aktyvumui.
VRK jau pateikė pirmuosius duomenis iš Vilniaus rajono. Suskaičiuoti dviejų apylinkių balsai. G. Nausėda laimi su 87,52 proc. I. Šimonytė surinko 12,48 proc.
Alytaus rajone suskaičiavus 26 iš 45 apylinkių duomenis pirmauja Gitanas Nausėda – 70,82 proc. Ingrida Šimonytė turi – 29,18 proc. rinkėjų pasitikėjimą.
Zarasų rajone suskaičiavus pusės apylinkių duomenis (11 iš 22) užtikrintai pirmauja Gitanas Nausėda – 76,84 proc., Ingrida Šimonytė – 23,16 proc.
Klaipėdos rajono gyventojai, pagal pirminius balsavimo skaičiavimų balsus, taip pat labiau palaiko G. Nausėdą. Iš 33 rajone esančių apylinkių jau žinoma, kaip balsuota penkiose. G. Nausėda pirmauja surinkęs 78,64% proc.
21 val. VRK pateikė naujus duomenis. G. Nausėda pirmas su 75,77 (80808 balsai) proc. balsų. I. Šimonytė ir toliau atsilieka - 24,23 proc. balsų (25846 balsai). Duomenis pateikė 565 apylinkės 1972.
Kauno rajone balsai jau suskaičiuoti 2 apylinkėse. Čia laimi G. Nausėda – 64,38 proc. I. Šimonytė surinko 35,62 proc. Šiaulių rajone jau suskaičiuoti taip pat dviejų apylinkių balsai. G. Nausėda laimi – 84,86 proc. I. Šimonytė – 15,14 proc.Alytaus rajone suskaičiuoti 13 apylinkių balsai. Laimi G. Nausėda – 70,40 proc. I. Šimonytė surinko – 29,60 proc.Panevėžio rajone suskaičiuoti 8 apylinkių balsai. G. Nausėda pirmauja – 69,94 proc. I. Šimonytė surinko – 30,06 proc.
Laučius apie Skvernelio planus: galimas ir radikalesnis scenarijusKol Lietuva vis dar laukia Prezidento rinkimų rezultatų, jau aišku, kad antrajame ture dalyvavo 53,43 proc. rinkėjų. Vertindamas šiuos skaičius apžvalgininkas Vladimiras Laučius DELFI laidoje tikino, kad, jo nuomone, daugiau šansų turi Gitanas Nausėda. „Kubiliaus prognozės yra pagrįstos noru, kad Šimonytei pasisektų, aš tuo nesistebiu, bet objektyviai žiūrint, prisimenant, ką kalbėjo sociologai, antrame ture laimės Nausėda. Nematau pagrindo netikėti tokiomis išvadomis ir manau, kad daugiau šansų turi Nausėda“, – tikino V.Laučius. Anot jo, I.Šimonytė veikiausiai gaus daugiausia balsų Vilniuje, bet tai nebus triuškinanti pergalė. „O pirmieji rezultatai, akivaizdu, kad yra nepalankūs Šimonytei, bet ji netrukus vysis, kai bus skaičiuojami Vilniaus balsai, bet netikiu, kad ji pralenks, nes paprasčiausiai dėl tų pačių priežasčių, kad už Nausėdą balsuoja daug įvairesni žmonės. (…) Ne visi miestai remia tik Šimonytę, yra Šiauliai, yra gimtoji Nausėdos Klaipėda. Nemanau, kad ir Vilniuje bus viskas „į vienus vartus“. Nemanau, kad Šimonytės persvara bus tokia, kad ji laimėtų rinkimus“, – sakė apžvalgininkas.Jis taip pat įvertino valstiečių sąrašą EP. „Aš stebiuosi, kad valstiečiai nusprendė su tokiu sąrašu dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose. Manau, kad paskutiniu momentu jie galėjo pasielgti kaip Naglis Puteikis ir pasakyti, kad nedalyvauja. Sąrašas labai silpnas, jame nėra ryškių politikų, net ir B.Ropė nėra toks stiprus, o visi kiti yra visiškai nežinomi politikai, yra sporto žvaigždė Marčiulionis, bet vargu, ar jis ištemps valstiečius, kad jie gautų bent 3 vietas. Jeigu gaus 2 mandatus, jau bus geras rezultatas“, – apie EP kalbėjo V.Laučius. Paklaustas, kokia gali būti S.Skvernelio ateitis, apžvalgininkas pabrėžė, jog tiek Skvernelis, tiek Karbauskis suvokia, kad atskilę jie tik susilpnėtų. „Daug kas priklausys nuo Skvernelio, ar jį tenkina susiklosčiusi situacija, tiek frakcija ar partija, tikrai sunku burti, galimas ir radikalesnius scenarijus. Visgi aš manau, kad tiek Skvernelis, tiek Karbauskis supranta, kad atskirai jie bus silpni“, – vertino apžvalgininkas.
Vytautas Landsbergis: tai signalas „valstiečiams“ Tiesioginės transliacijos iš sostinės S. Daukanto aikštės prie Prezidento rūmų metu profesorius Vytautas Landsbergis svarstė, kokios išvados iš to, kad turime šiuos du kandidatus, apie piliečių suvokimą ir brandą bei ar Lietuvoje įvyko lūžis. „Pirmiausia, skaičius ir aktyvumas balsuojančių nėra prastas, bet galėtų būti didesnis. Kas atėjo balsuoti antrame rate, ar tie patys, kurie balsavo pirmame rate? Tai yra tam tikra brandi pilietinė visuomenė, gerai, kad jos yra šiek tiek daugiau negu pusė, bet tai nėra džiaugsminga, kad beveik pusei vienodai rodo“, – teigė jis. Jo manymu, svarbu suprasti, ar atėjo tie patys, kurie balsavo už kuriuos nors kitus, jų kandidatai nelaimėjo, tai norėjo pasireikšti, ar atėjo tie, kurie labai nori, kad kažkas iš tų dviejų žmonių laimėtų. Profesorius svarstė, kad būtų įdomu apklausti pirmajame rinkimų ture balsavusius už tuos, kas nepraėjo, ir žiūrėti, ar jie išvis nebalsavo, ar atėjo balstuoti, kad atkrešytų. „Mes visi jau turime pergalės himną, einame ta kryptimi. Jei pergalė, tai kai kažkas pralaimėjo, aš nemanau, kad yra taip, ir kad reikia iš to kurstyti kokį nors revanšą, tikiuosi, Lietuva jau pakankamai subrendo ir darysime gerus darbus, paremdami tą, kuris surinko daugiau balsų“, – tikino jis.Taip pat jis pasisakė ir apie „valstiečių“ partiją: „Tai buvo rimtas signalas tam, ką vadinome valstiečių žaliųjų partija, jiems laikas tapti partija, be gąsdinimų ir terorizavimų, kas čia bus, jei laimės Šimonytė. Jei jie taptų iš tikrųjų partija, gal net vadovaujama Sauliaus Skvernelio, jie galėtų tapti rimtas reiškinys Lietuvoje“.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/tiesiogiai-is-ingridos-simonytes-rinkimu-stabo.d?id=81279931
Skaičiuojant pasaulio lietuvių balsus vis didesnę persvarą įgauna Ingrida Šimonytė – 61,42 proc., Gitanas Nausėda – 38,58 proc. Kol kas suskaičiuota 21 iš 52 diplomatinės atstovybėse ir konsulinėse įstaigose balsavusiųjų rezultatai.
Duomenis jau pateikė 308 apylinkės iš 1972. G. Nausėda jau yra surinkęs 39356 balsus (75,82 proc.). I. Šimonytė surinko 12552 balsus (24,18 proc.).Druskininkų meras Ričardas Malinauskas antrajame rinkimų ture aktyviai agitavo už G. Nausėdą ir tai atsispindi dviejuose Druskininkų rajono apylinkių rinkimų rezultatuose. Už G. Nausėda balsavo 72,83 proc. rinkėjų. Už I. Šimonytę – 27,17 proc. rinkėjų.
Karbauskis pokalbio su Šimonyte kaip su prezidente neįsivaizduojaLietuvos valstiečių ir žaliūjų sąjungos (LVŽS) štabe puse devynių vakaro pasirodęs Ramūnas Karbauskis dar kartą priminė, kad balsavo prieš Ingridą Šimonytę ir pridūrė, kad džiaugiasi rinkėjų aktyvumu. Europos Parlamente (EP) pergalės siekiantis R. Karbauskis likus vos kelioms valandoms iki rezultatų nepanoro prognozuoti, koks bus rinkimų rezultatas, tik pridūrė, kad jo tikslas – pergalė.“Didelis rinkėjų aktyvumas, dabar rezultatas bus tikrai teisingas, jis atspindės skirtumus”, - kalbėjo R. Karbauskis. Pergalė rinkimuose, anot R. Karbauskio, yra daugiausia balsų, o ne tam tikras mandatų skaičius. S. Skvernelis rinkimų dieną užsiminė, kad turi savo planų, R. Karbauskis teigė, kad apie juos su premjeru nėra kalbėjęs. “Negaliu nieko pasakyti apie kitų planus”, - teigė R. Karbauskis. S. Skvernelis taip pat teigė, kad partijai reikia atsinaujinimo. “Bus matyt”, - į klausimą, ar partija atsinaujins, atsakė R. Karbauksis. O koks tas atsinaujinimas galėtų būti? “Šiandien nematau reikalo apie tai šnekėti, galėsime pašnekėti po kelių valandų”, - tvirtino R. Karbauskis. LVŽS lyderis dar kartą pabrėžė, kad norėtų, jog S. Skvernelis liktų premjero poste. O apie ką pirmiausia kalbėtų su naujuoju Prezidentu? “Kaip jis mato naujos valdančiosios daugumos darbą”, - atsakė R. Karbauskis ir pridūrė, kad su pokalbio I. Šimonyte nelabai įsivaizduoja.
Duomenis gerokai po 20 val. iš 1972 apylinkių pateikė 93. G. Nausėda pirmauja, surinkęs 10734 balsus (76,86 proc.). I. Šimonytė surinko 23,14 proc. balsų. Už ją balsavo 3232 rinkėjai. Klaipėdoje viena apylinkė jau pateikė rezultatus. Čia užtikrintai laimi G. Nausėda (85,20 proc.). I. Šimonytė surinko 14,80 proc. balsų.
Visoje Lietuvoje suskaičiavus 93 apylinkių iš 1972 duomenis Gitanas Nausėda laimi 36 savivaldybėse, Ingrida Šimonytė – 1.
Kol kas Raseinių rajonas aktyviausiai skaičiuoja Prezidento rinkimų rezultatus. Ten suskaičiavus 11 iš 46 apylinkių rezultatus laimi Gitanas Nausėda – 79,28 proc., Ingrida Šimonytė – 20,72.
Šimonytė: tikiu, kad pareigas eis garbingai„Mes atėjome į antrąjį prezidento rinkimų turą ir jau daug kartų per tą procesą parodėme, kad galime padaryti tai, kas kitų nuomone nepadaroma, kad galime nepasakoti žmonėms pasakų ir nesiūlyti dalykų, kurių negalime padaryti“, – sakė Ingrida Šimonytė. Ji džiaugėsi, kad galėjo sakyti tai, ką galvoja, o žmonės turėjo galimybę patys pasirinkti, jei jiems tai nepatiko. „Smagu, kad aktyvumas ne mažesnis, vadinasi, didžiąja dalimi atėjo balsuoti antrame ture ir sugebėjo pasirinkti savo kandidatą, tikiuosi, kad pasirinko tą, už kurį norėjo balsuoti, o ne balsavo prieš. Šiandien, kaip prieš dvi savaites, laukia vėl dvi valandos skaitliuko sukimo, kai iš pradžių matysime vienokius rezultatus, o po to kitokius. Siūlau neskubėti liūdėti, nei džiaugtis, o sulaukti rezultato. Aš tikiu, kad tas, kas bus išrinktas šiandien, eis garbingai Lietuvos prezidento pareigas“, – tikino ji.
Gavus 13 iš 52 diplomatinių Lietuvos atstovybių užsienyje duomenis pirmauja Ingrida Šimonytė – 57,86 proc., Gitanas Nausėda – 42,14 proc.
VRK paskelbus atnaujintus duomenis, ir toliau pirmauja G. Nausėda, su 75,82 proc. balsų. I. Šimonytė surinko 24,18 proc. balsų.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/tiesiogiai-interviu-su-sauliumi-skverneliu.d?id=81280299
Vyriausioji rinkimų komisija jau paskelbė pirmuosius Prezidento II-ojo turo rinkimų rezultatus. Pirmosios balsus suskaičiavo kaimiškosios rinkimų apylinkės. Ir šiuo metu pirmauja Gitanas Nausėda. Už jį balsavo 76,86 proc. rinkėjų. Už Ingridą Šimonytę balsavo 23,14 proc. rinkėjų.
Nausėda su nerimu laukia rezultatų VilniujePaklaustas, ar tikisi įtemptos rinkiminės kovos, kandidatas pripažino, kad bus įdomu pamatyti rinkimų rezultatus Vilniuje. „Gali būti kažkokių panašių judėjimų kaip praėjusį kartą, kuomet ateis iš mažesniųjų apylinkių, gali galbūt būti mano didesnė persvara. Neaišku, kaip bus didžiuosiuose miestuose, kaip bus Kaune, Šiauliuose, Panevėžyje. Labai įdomu ir kaip Vilnius atrodys, tai turbūt buvo mūsų pirmojo turo na toks tamsusis arkliukas, kuriame mes tikrai turėjome progos pagalvoti – galbūt Vilniui pritrūko mūsų dėmesio ar tiesiog aktyvumo“, – pripažino G. Nausėda.
Į štabą atvykęs Nausėda: aš esu absoliučiai ramusPrie į štabą atėjusio ir į klausimus žurnalistams pasirengusio atsakyti Gitano Nausėdos netrukus pribėgo maža mergaitė, šaukdama kandidato vardą. Paklaustas, ar tai jo pažįstamas vaikas, G. Nausėda pajuokavo, „kad įtaria, jog pažįstamas“. Paklaustas, ar sutinka su kandidatės Ingridos Šimonytės nuomone, kad rinkimų kompanija buvo nuobodi, G. Nausėda teigė jos taip nevertinantis ir paantrino Valdui Adamkui. „Aš manau, kad kampanija visgi buvo aukšto lygio ir kai kurie apžvalgininkai arba, kad ir prezidentas Valdas Adamkus šiandien pažymėjo, kad tai tikrai vakarietiškos kultūros atspindys, tai tikrai pagarba vieno kandidato kitam kandidatui“, – teigė G. Nausėda. Teigė, kad buvo įvairių dalykinių diskusijų tarp kandidatų socialiniais, ekonominiais klausimais, tačiau, anot G. Nausėdos, buvo „ir įdomesnių intrigų, ir įdomesnių momentų“. „Svarbiausia, kad po visų šitų rinkimų ir nesvarbu, kas juos laimės, mes išsaugotume pagarbą vienas kitam, šiuo aš kalbu apie pagarbą mano Ingridai, Ingridos man, kad išsaugotų partijos norą bendradarbiauti ir nesvarbu, kas tuos rinkimus laimės“, – teigė G. Nausėda. Pats kandidatas į prezidentus teigė, kad pats nesitikėjo, kad tiek prieš pirmą, tiek prieš antrą rinkimų turą jausis toks ramus. „Aš esu absoliučiai ramus. Visiškai ne dėl rezultatų, o dėl to, kad aš padariau, ką galėjau“, – tikino G. Nausėda.
Skvernelis: prezidentė visada turėjo savo simpatijas ir antipatijasUž antrojo Prezidento rinkimų turo likęs Saulius Skvernelis, atsakydamas į klausimą už ką balsavo, tikino, kad jo pasirinkimas – klestinti Lietuva. „Už klestinčią Lietuvą, savo sprendimą buvau padaręs ir jo laikiausi. Aš jau tikrai pasisakiau tuo klausimu. Nesakyčiau, kad už kažką sergu, sergu už Lietuvą, noriu, kad mano tėvynė būtų klestinti, kad nebijotų pokyčių, matytų problemas, kad nebūtų kalbama tik tai, ką visi nori girdėti. Teko man tokia dalia imtis kai kurių sprendimų“, – tiesioginėje transliacijoje sakė S.Skvernelis. „Manau, kad būtų geras rezultatas du kartus padidinti atstovaujančiųjų skaičių“, – apie lūkesčius EP kalbėjo S.Skvernelis. „Prezidentė visada turėjo savo simpatijas ir antipatijas, jeigu ji džiaugiasi, tai gerai“, – tikino S.Skvernelis. „Džiugu, kad žmonės yra pilietiški, atrodo, kad žmonės gana aktyviai valsavo ir EP rinkimuose“, – tikino premjeras. Rinkimuose į Europos Parlamentą dalyvauja 16 partijų ir visuomeninių komitetų keliamų kandidatų sąrašų. Lietuva į Europos Parlamentą renka 11 atstovų.Dėl prezidento posto varžosi save išsikėlęs ekonomistas Gitanas Nausėda ir konservatorių keliama kandidatė Seimo narė Ingrida Šimonytė.
Nausėda sako, kad keistų retoriką Rusijos atžvilgiuKandidatas į prezidentus Gitanas Nausėda sako, kad šiek tiek keistų retoriką Rusijos atžvilgiu, tačiau esminių pokyčių galima tikėtis tik tada, jei Maskva pakeis savo elgesį su Ukraina. „Norėčiau būti diplomatiškas ir naudoti žodyną, kuris galėtų būti šiek tiek kitoks, lyginant su žodynu, kuris buvo naudojamas anksčiau“, – žurnalistams sekmadienį sakė G. Nausėda, pasibaigus balsavimui apylinkėse.Vis dėlto jis pabrėžė, kad iš esmės Lietuvos santykiai su Rusija nesikeistų, kol „Ukrainos situaciją bus panaši į dabartinę“.G. Nausėda teigė Rusijos veiksmus Ukrainoje vertinantis kaip agresiją prieš kaimyninę valstybę.„To negalime toleruoti“, – kalbėjo kandidatas.G. Nausėda antrajame prezidento rinkimų ture varžėsi su konservatorių iškelta buvusia finansų ministre, parlamentare Ingrida Šimonyte.Rinkimų rezultatai turėtų paaiškėti vėlų sekmadienio vakarą.
Kubilius: matau požymių, kad Šimonytė gali laimėtiKandidatė į Europos Parlamentą (EP), socialdemokratė Vilija Blinkevičiūtė specialioje rinkimams skirtoje DELFI laidoje tikino, jog nesitikėjo, kad žmonių aktyvumas bus toks didelis. Tuo tarpu konservatorius Andrius Kubilius tikino, jog mano, kad Prezidento rinkimus gali laimėti Ingrida Šimonytė. „Pirmiausia noriu pasakyti, kad džiaugiuosi mūsų žmonėmis, atėjo nemažas rinkėjų skaičius. Tai išties puiku, nes atrodė, kad rinkėjas galbūt nusivils ir neateis, nes neliko jo kandidato, šaunuoliai mūsų žmonės, nes jiems tikrai nėra tas pats“, – laidoje sakė V.Blinkevičiūtė.Ji sakė, kad socialdemokratai tikisi, kad išlaikys 2 mandatus.Laidoje dalyvavęs Andrius Kubilius taip pat pasidžiaugė rinkėjų aktyvumu ir tikino, kad yra ženklų, jog I.Šimonytė laimės.„Aš galiu tik spėlioti, matau požymių, kad Ingrida gali laimėti, matau, kad miestai mobilizuoti, ypač Vilniaus. Kitas dalykas, kurį galiu tik spėlioti, bet prieš pirmą rinkimų turą mūsų apklausos rodė, kad 30 procentų mūsų rinkėjų buvo pasirinkę Gitaną Nausėdą, jie matė konkurenciją su Skverneliu, o dabar didesnė laisvė jiems apsispręsti, už ką jie tikrai nori balsuoti. Viskas paaiškės gana greitai, ypač kaip balsuos regionuose“, – sakė A.Kubilius. A.Kubilius taip pat sakė, kad tie rinkėjai, kurie pirmame ture balsavo už Nausėdą, gali nusivilti, kad jį prieš antrąjį turą jį remia valstiečiai. „Aš prognozuoju, kad Šimonytė gali sėkmingai baigti rinkimus“, – pabrėžė A.Kubilius.V.Blinkevičiūtė nesutinka su A.Kubiliaus teiginiu, kad kai kurių partijų ar žmonių parama gali nepatikti rinkėjams, nes, anot jos, patys žmonės renkasi kandidatą, o ne tuos, kurie jį palaiko. Rinkimuose į Europos Parlamentą dalyvauja 16 partijų ir visuomeninių komitetų keliamų kandidatų sąrašų. Lietuva į Europos Parlamentą renka 11 atstovų.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/tiesiogiai-is-gitano-nausedos-rinkimu-stabo.d?id=81279905
Prezidento rinkimuose dalyvavo 53,43 proc. rinkėjų Prezidento rinkimų antrajame ture dalyvavo 53,43 proc. rinkėjų, pranešė Vyriausioji rinkimų komisija.Rinkėjų aktyvumas buvo mažesnis nei pirmajame rate prieš dvi savaites, bet didesnis nei 2014 metų prezidento rinkimų antrame rate.
Nausėdos štabo komunikacijos vadovas: rinkimų kampanijoje nebuvo rezonansinių įvykių Kandidato į prezidentus Gitano Nausėdos rinkimų štabo komunikacijos vadovas Aistis Zabarauskas sako, kad šioje rinkimų kampanijoje nebuvo ryškių politinių įvykių.„Mums nuobodu nebuvo, (...) bet aš sutinku su tuo, kad kampanijoje nebuvo ryškių politinių, rezonansinių įvykių“, - Eltai sekmadienio vakarą sakė A. Zabarauskas.Vertindamas pastarųjų savaičių diskusijas ir kitos kandidatės į šalies vadovus Ingridos Šimonytės štabo retoriką, A. Zabarauskas sakė, kad tai tebuvo truputį aštresnė nei pirmame ture rinkimų kampanijos dalis.Paklaustas, kada, pergalės atveju, G. Nausėda planuoja pristatyti savo komandą, jis sakė kol kas negalįs atsakyti į šį klausimą, tačiau teigė, jog delsiama nebūtų.Tuo metu prieštaringos reputacijos politikų Darbo partijos lyderio Viktoro Uspaskicho, Širvintų rajono savivaldybės merės Živilės Pinskuvienės G. Nausėdai pareikštos paramos poveikį, anot A. Zabarausko, išmatuoti sunku.„Pirmiausia žmogus negali uždrausti kitiems žmonėms jį remti. Jei yra parama pareikšta, tai ji pareikšta ir tu negali uždrausti to daryti. Antras dalykas – mes matome, kad žmonės balsuoja savo galva, tą parodė pirmame ture Kauno, Šiaulių pavyzdžiai. Ar ta parama duoda naudos ar žalos, yra labai sunku pasakyti ar išmatuoti“, - kalbėjo A. Zabarauskas. Jo teigimu, kol kas neplanuojama sėkmės atveju iki inauguracijos susitikti su politinių partijų lyderiais, tačiau, anot A. Zabarausko, kandidatas kalbėsis su visais.ELTA primena, kad pirmąjį rinkimų turą laimėjo Ingrida Šimonytė, surinkusi 31,31 proc. balsų. Antrasis, nedaug nusileidęs laimėtojai, liko G. Nausėda su 30,94 proc. rinkėjų palaikymu.
Gabrielius Landsbergis: daug dalykų keisis, bus įdomuTėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų (TS-LKD) partijos pirmininkas Gabrielius Landsbergis su šeima balsuoti atvyko iki balsadėžių uždarymo likus vos valandai.G. Landsbergis balsuoti atvyko gerai nusiteikęs ir tvirtino, kad Europos Parlamente (EP) tikisi trijų mandatų. „Bet daug kas priklauso nuo to, kaip susidėlios balsai, – tvirtino G. Landsbergis. – Bet žiūriu ramiai ir optimistiškai.“Į klausimą, ko jis tikisi iš naujojo valstybės Prezidento, atsakė: „Manau, kad jau rytojus atneš pokyčių. Politinių. Manau, kad daug dalykų keisis. Bus įdomu.“„Manau, kad Seime galimi pokyčiai. Tokia nuojauta. Ir politinė nuojauta, ir patyrimas. Atrodo, kad gali keistis dalykai, – kalbėjo G. Landsbergis. – Maži ženkliukai rodo, kad pokyčių daigeliai jau sudygę ir gali būti, kad išsiskleis žiedais.“G. Landsbergis tvirtino, kad pokyčių gali būti ir valdančiojoje daugumoje, ir frakcijose.Jo teigimu, EP kampanija prezidentinių rinkimų fone pasimetė. TS-LKD pirmininkas taip pat tvirtino, kad kai kurie Europai svarbūs klausimai taip ir liko neišgirsti. „Atsibusime pirmadienį ir matysime, kaip susidėliojo vaizdas“, – kalbėjo G. Landsbergis.Prezidento rinkimų kampaniją jis vertino kaip ramią, o kandidatus – kaip panašius.Sekmadienio popietę balsavęs premjeras prasitarė, kad turi savo planų. G. Landsbergis tvirtino, kad būtų įdomu sužinoti, kokie tie planai. „Ar tai jau išsiskleis į jo paties politinę ambiciją? Galbūt su kuriama partija? Galbūt su frakcija? Mes nežinome. Bet greitai laikas parodys“, – kalbėjo G. Landsbergis ir tvirtino, kad tiki, jog premjeras iš posto nesitrauks.https://g3.dcdn.lt/dgs/loader.php#id=296559
Rinkėjų aktyvumas perkopė 50 proc.Bendras rinkėjų aktyvumas kartu su išankstiniu balsavimu prezidento rinkimų antrajame ture jau perkopė 50 procentų, rodo Vyriausiosios rinkimų komisijos (VRK) skelbiami duomenys.Sekmadienį iki 19 val. savo valią pareiškė 40,02 proc. rinkėjų, kartu su išankstinio balsavimo aktyvumu tai sudaro 50,76 procento.Per pirmąjį prezidento rinkimų turą bendras 50 proc. aktyvumas peržengtas iki 18 valandos. Iki 19 val. tada jau buvo balsavę 42,86 proc. rinkėjų, o pridėjus balsus, atiduotus iš anksto, iš viso buvo per 53 proc. balsų.Prieš penkerius metus rinkdami prezidentą antrajame ture rinkėjai truputį vangiau ėjo balsuoti. 2014 metais iki 19 val. per pakartotinį balsavimą buvo atėję 37,62 proc. rinkėjų, pridėjus balsavusiuosius iš anksto tuomet aktyvumas siekė 44,31 procento.
VRK duomenų sistema patyrė trikdžių: kai kurios apylinkės negalėjo patikrinti, ar rinkėjas dar nebalsavoPanašu, kad dėl didelės apkrovos Vyriausiosios rinkimų komisijos (VRK) sistema bus susidūrusi su nesklandumais. Kaip patvirtino VRK IT skyriaus vedėjas Dainius Gaižauskas, dėl techninių kliūčių kai kuriose apylinkėse komisijos nariai negalėjo patikrinti, ar rinkėjai, kurie atėjo balsuoti ne į savo apylinkę, dar nebalsavo savoje.„Buvo keletas apylinkių, kurios nebegalėjo paieškoti rinkėjų kitų apylinkių sąrašuose ir patikrinti, ar kas jau nebalsavo kitur. Tokių apylinkių buvo keletas“, – sakė jis.Tiesa, pasak specialisto, tai buvo momentinis sutrikimas. „Kol kas viskas dirba ir žiūrime, kas nutiko. Daugiau nieko negalime pasakyti. Sistema didelė, apkrova didelė. Visos apylinkės prisijungusios, o itin daug balsuojančių kitose apylinkėse“, – teigė D. Gaižauskas.
VRK: iki 18.00 val. balsavo 37,2 proc. rinkėjųSekmadienį vykstančiuose Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose iki 18.00 val., Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, balsavo 37,2 proc. rinkėjų.Aktyviausi rinkėjai – Neringos (63,10 proc.), Palangos (59,36 proc.) ir Birštono (58 proc.) savivaldybėse.Pasyviausi – Visagino (32,10 proc.), Kalvarijos (41,07 proc.) ir Pagėgių (41,88 proc.) rinkėjai.Per išankstinius rinkimus balsavo 10,74 proc. rinkėjų, tad iš viso Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, 18.00 val. duomenimis, jau dalyvavo 47,94 proc. rinkėjų.
VRK: iki 17.00 val. balsavo 34,16 proc. rinkėjųSekmadienį vykstančiuose Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose iki 17.00 val., Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, balsavo 34,16 proc. rinkėjų.Aktyviausi rinkėjai – Neringos (60,49 proc.), Palangos miesto (55,68 proc.) ir Birštono (54,56 proc.) savivaldybėse.Pasyviausi – Visagino (30,28 proc.), Kalvarijos (39,15 proc.) ir Jonavos rajono (39,57 proc.) rinkėjai.Per išankstinius rinkimus balsavo 10,74 proc. rinkėjų, tad iš viso Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, 17.00 val. duomenimis, jau dalyvavo 44,90 proc. rinkėjų.
VRK: iki 16.00 val. balsavo 31 proc. rinkėjų Sekmadienį vykstančiuose Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose iki 16.00 val., Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, balsavo 31 proc. rinkėjų.Aktyviausi rinkėjai - Neringos (58,23 proc.), Palangos miesto (51,80 proc.) ir Birštono (51,69 proc.) savivaldybėse.Pasyviausi - Visagino (28,29 proc.), Kalvarijos (36,87 proc.) ir Jonavos rajono (37,13 proc.) rinkėjai.Per išankstinius rinkimus balsavo 10,74 proc. rinkėjų, tad iš viso Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, 16.00 val. duomenimis, jau dalyvavo 41,74 proc. rinkėjų.
Situacija bandė pasinaudoti verslininkaiPrezidento rinkimų antrasis turas ir rinkimai į Europos Parlamentą (EP) sekmadienį Lietuvoje vyksta sklandžiai, apie galimus šiurkščius pažeidimus duomenų nėra, sako Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininkė. „Rinkimai iš tiesų vyksta sklandžiai, ramiai, rinkėjai eina balsuoti, kol kas eilių nefiksuojame. Pranešimus iš rinkėjų apie galimus įstatymų pažeidimus mes taip pat gauname. Daugiausia jie yra susiję su agitacija socialiniuose tinkluose, publikacijomis įvairiuose portaluose apie kandidatus. Tai, matyt, panaši tendencija buvo ir pirmojo turo metu“, – spaudos konferencijoje kalbėjo Laura Matjošaitytė. Pasak jos, policijos pateikta informacija rodo, kad pradėtų ikiteisminių tyrimų nėra. „Kalbant apie gautus pranešimus iš policijos pareigūnų, taip pat gavome informaciją, jog šiandien (...) buvo gauta keletas pranešimų, tai susiję su rinkimų agitacija. Kol kas, kaip informavo, apie ikiteisminius tyrimus duomenų nėra. Viskas vyksta ramiai, bent jau iš Policijos departamento pusės kiek turime informacijos“, – kalbėjo VRK pirmininkė. Jos teigimu, kai kurie verslininkai buvo nusprendę pasinaudoti rinkimais ir žadėjo nuolaidas, tačiau buvo įspėti. „Įdomesnis momentas yra, jog socialiniuose tinkluose kai kurie paslaugų teikėjai dalijasi informacija, jog rinkėjai, atvykę su Vyriausiosios rinkimų komisijos atspausdintu lipduku galėtų tikėtis tam tikrų nuolaidų. Vėlgi, buvo susisiekta su paslaugų teikėjais ir jie tokių atvejų nebevykdys“, – sakė L. Matjošaitytė. VRK pirmininkė pažymėjo, kad rinkėjų aktyvumas šiemet atrodo kiek didesnis nei prezidento rinkimuose prieš 5 metus, tačiau šiemet antrajame ture rinkėjai balsuoja kiek vangiau nei pirmajame. „2014 metais 14 val. rinkėjų aktyvumas buvo 23,41 proc., o šiais metais aktyvumas yra 23,99 proc. Galima konstatuoti, kad šiais metais antrajame ture, palyginti su 2014 metais, rinkėjų aktyvumas yra šiek tiek didesnis. Tačiau, jeigu palygintume rinkėjų aktyvumą su šių metų pirmuoju turu, matome, kad jis kiek mažesnis (...) skaičiuojant be rinkėjų, balsuojančių užsienyje“, – sakė VRK pirmininkė. 15 val. duomenimis, antrajame ture balsavo 27,67 proc. rinkėjų, o tuo pačiu metu pirmajame ture – 30,19 proc. rinkėjų. „Per septynias dienas patvirtinsime galutinius rinkimų rezultatus po rinkimų. Tą planuojame daryti birželio 2 dieną, sekmadienį“, – spaudos konferencijoje teigė L. Matjošaitytė.
Iki 15.00 val. balsavo 27,67 proc. rinkėjųSekmadienį vykstančiuose Prezidento ir EP rinkimuose iki 15.00 val., Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, balsavo 27,67 proc. rinkėjų.Aktyviausi rinkėjai – Neringos (55,55 proc.), Birštono (48,20 proc.) ir Palangos miesto (47,74 proc.) savivaldybėse.Pasyviausi – Visagino (26,42 proc.), Kalvarijos (34,35 proc.) ir Jonavos rajono (34,47 proc.) rinkėjai.Per išankstinius rinkimus balsavo 10,74 proc. rinkėjų, tad iš viso Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, 15.00 val. duomenimis, jau dalyvavo 38,41 proc. rinkėjų.Prieš dvi savaites vykusiuose rinkimuose iki 15.00 val. balsavo 30,19 proc. rinkėjų. Iš viso, pridėjus išankstinio balsavimo rezultatus (10,75 proc.), tuomet aktyvumas siekė 40,94 proc.
Kandidatė į EP R. Juknevičienė buvo įrašyta rinkimų stebėtojaĮ EP rinkimus kandidatuojanti konservatorių atstovė Rasa Juknevičienė buvo įrašyta į rinkimų stebėtojų sąrašus Panevėžio mieste, bet sekmadienį išbraukta. Tiek politikė, tiek ir Vyriausioji rinkimų komisija (VRK) sako, kad įvyko klaida.R. Juknevičienė BNS patikino, kad apie incidentą sužinojo iš žiniasklaidos. Politikės duomenimis, partijos sekretoriatas nusiuntė senus kovo mėnesio savivaldos rinkimų stebėtojų sąrašo duomenis, todėl ir kilo nesusipratimas. „Kaip išsiaiškinau, galėjo būti „copy-paste“ padaryta (...) Savivaldybių rinkimuose Panevėžyje buvo atvykę stebėti mūsų bičiuliai iš Norvegijos. Kadangi juos vedžiojau po apylinkes papasakodama, išversdama (...), tai turbūt dėl to taip atsitiko, kad mūsų sekretoriatas nusiuntė visus stebėtojų sąrašus pakartotinai kitiems rinkimams ir viskas. Aš taip galvoju“, – BNS sakė R. Juknevičienė. „Kaime esu savo (...) Kažkoks absurdas išėjo. Net nežinojau tokių dalykų, net pažymėjimo jokio neturiu“, – paaiškino R. Juknevičienė, paklausta, ar sekmadienį dalyvavo kokioje nors faktinėje rinkimų stebėjimo veikloje. Panevėžio miesto savivaldybės rinkimų komisijos pirmininkė Zina Stripeikienė teigė, kad „techninė“ klaida pašalinta. „Mes anuliavome jos (R. Juknevičienės – BNS) stebėtojo pažymėjimą. (...) Mes nebuvome jai net pažymėjimo išdavę. Čia techninė klaidelė“, – BNS sakė Z. Stripeikienė. Kiek anksčiau sekmadienį VRK patvirtino BNS, kad nei pagal Lietuvos, nei pagal EP teisės aktus kandidatas negali tuo pat metu būti ir rinkimų stebėtojas.
Iki 14.00 val. balsavo 23,99 proc. rinkėjųSekmadienį vykstančiuose Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose iki 14.00 val., Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, balsavo 23,99 proc. rinkėjų.Aktyviausi rinkėjai – Neringos (51,81 proc.), Birštono (44,40 proc.) ir Ignalinos rajono (43,94 proc.) savivaldybėse.Pasyviausi – Visagino (24,14 proc.), Jonavos rajono (31,63 proc.) ir Šilutės rajono (31,73 proc.) rinkėjai.Per išankstinius rinkimus balsavo 10,74 proc. rinkėjų, tad iš viso Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, 14.00 val. duomenimis, jau dalyvavo 34,73 proc. rinkėjų.Prieš dvi savaites vykusiuose rinkimuose iki 14.00 val. balsavo 26,37 proc. rinkėjų. Iš viso, pridėjus išankstinio balsavimo rezultatus (10,75 proc.), tuomet aktyvumas siekė 37,12 proc.
Ališauskienė: rinkimų aktyvumas turėtų perlipti 50 proc.Sekmadienį vykstančiuose Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose sociologė Rasa Ališauskienė prognozuoja 53-54 procentų aktyvumą.„Baltijos tyrimų“ direktorės R. Ališauskienės teigimu, nebelikus referendumo dėl dvigubos pilietybės klausimo, kuklesnis užsienyje gyvenančių Lietuvos piliečių aktyvumas šiek tiek sumažins prie balsadėžių atėjusiųjų statistiką. Taip pat, pabrėžė ji, šiek tiek mažiau prie balsadėžių ateis ir Lietuvoje gyvenančių rinkėjų. Tokių, sociologės nuomone, daugiausiai tarp tų, kurie pirmajame Prezidento rinkimų ture balsavo už Arvydą Juozaitį.„Pagal tai, ką matome dabar, aktyvumas turėtų perlipti 50 procentų. Jei pirmajame ture užsienyje gyvenančių dalis sudarė virš trijų procentų – tai jų aktyvumui antrajame ture esant mažesniam, turėtume tikėtis, kad galutiniai aktyvumo rezultatai sieks apie 53-54 procentus. Kartu kokiu procentu ar pusantro aktyvumas turėtų būti mažesnis ir tarp Lietuvoje gyvenančių piliečių“, – Eltai sakė R. Ališauskienė.Ji pridūrė, kad, ko gero, didžiausia tikimybė, jog į rinkimus šį sekmadienį neis tie, kurie pirmajame ture balsavo už A. Juozaitį.„Manau, kad daugiausiai į rinkimus neateis pirmajame ture balsavusiųjų už Arvydą Juozaitį. O kalbant apskritai apie tuos, kurie balsavo pirmajame ture, veikiausiai ateis ir į antrąjį turą, o tie, kurie nebalsavo pirmajame, vargu ar ateis apskritai šiandien“, – sakė sociologė.Viešojoje erdvėje pasigirdusios replikos, kad abu kandidatai, Ingrida Šimonytė ir Gitanas Nausėda, esą yra labai panašūs, todėl tai gali sumažinti ir rinkimų aktyvumą, tvirtino R. Ališauskienė, yra ne visiškai pagrįstos. Sociologės nuomone, pastarąsias savaites vykę debatai tarp G. Nausėdos ir I. Šimonytės gali versti rinkėjus neatsipalaiduoti ir ateiti dar kartą balsuoti.Galiausiai, komentavo R. Ališauskienė, antrasis Prezidento rinkimų turas labai teigiamai paveiks dalyvavusiųjų Europos Parlamento rinkimuose statistiką.Pasak jos, jei ne antrasis Prezidento rinkimų turas, Europos Parlamento rinkimų aktyvumas veikiausiai siektų vos kelias dešimtis procentų.„Daug kas iki galo ir nesuprato, kad dveji rinkimai atėjo. Kai kas tik balsuoti atėję supras, kad ir Europos Parlamento rinkimai vyksta. Šiuose rinkimuose interesas gerokai mažesnis nei Prezidento rinkimuose“, – apibendrino sociologė.
Iki 13.00 val. balsavo 19,87 proc. rinkėjųSekmadienį vykstančiuose Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose iki 13.00 val., Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, balsavo 19,87 proc. rinkėjų.Aktyviausi rinkėjai - Neringos (48,33 proc.), Ignalinos rajono (40,55 proc.) ir Birštono (39,20 proc.) savivaldybėse.Pasyviausi - Visagino (21,78 proc.), Klaipėdos miesto (27,41 proc.) ir Trakų rajono (27,55 proc.) rinkėjai.Per išankstinius rinkimus balsavo 10,74 proc. rinkėjų, tad iš viso Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, 13.00 val. duomenimis, jau dalyvavo 30,61 proc. rinkėjų.Prieš dvi savaites vykusiuose rinkimuose iki 13.00 val. balsavo 21,97 proc. rinkėjų. Iš viso, pridėjus išankstinio balsavimo rezultatus (10,75 proc.), tuomet aktyvumas siekė 32,72 proc.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/balsaves-paksas-rinkimai-neprognozuojami-daugelis-burianciu-is-zvaigzdziu-neatspejo.d?id=81278411
Balsavęs Paksas: rinkimai neprognozuojami, daugelis buriančių iš žvaigždžių neatspėjoSekmadienį Prezidento ir Europos parlamento (EP) rinkimuose savo balsą atidavė ir Rolandas Paksas. Jis balsuoti atvyko kartu su žmona Laima Paksiene.Prieš atsakydamas į žurnalistų klausimus R. Paksas paprašė žmonos, kad ši atsistotų šalia jo ir prisiglaustų.Tiesa, išduoti už ką balsavo Prezidento rinkimuose, R. Paksas nebuvo linkęs. Teigė, kad „už geriausią“.Paklaustas, pagal kokius kriterijus rinkosi, R. Paksas atsakė: „Atvirai sakant, atmetimo.“ Bet patikino, kad apsispręsti sunku nebuvo.Vis dėlto galiausiai politikas įvardino, kokio prezidento, jo įsitikinimu, Lietuvai reikėtų. „Kad mylėtų savo kraštą, mylėtų savo žmones, kad žiūrėtų į savo darbą atsakingai, kad taikytų, o ne priešintų žmones, kad kalbėtų su užsienio vadovais nepriklausomai, ar jie yra vakarų pusėje, ar šiaurėje, ar pietuose. Kad tie žlėgsiantys tankai nebūtų lemiamas faktorius darant sprendimus, kad politika, diplomatija sprendžiant konfliktus būtų pirma, o karinės galios – antra. Kad Lietuva neleistų tiek daug pinigų ginkluotei“, – kalbėjo R. Paksas.Pats jis savo ir savo vedamo komiteto sėkmę EP rinkimuose vertina optimistiškai: „Iki šiol sekdavosi gerai, o dabar turėtų būti gerai arba labai.“Tačiau, kiek tikisi gauti mandatų savo komitetui, tiksliai atsakyti negalėjo. R. Paksas tikino, kad šie rinkimai labai neprognozuojami, tai esą rodo ir netikslūs astrologų spėjimai.„Sunku pasakyti, kažkaip šiais metais tokie neprognozuojami rinkimai ir daugelis tų, kurie buria iš žvaigždžių, nepataikė, neatspėjo. Sunku pasakyti, norėčiau, kad būtų dvi (vietos EP – DELFI), bus viena, irgi bus gerai“, – tikino R. Paksas.Vienos žurnalistės paklaustas, ar tiki buriančiais iš žvaigždžių, R. Paksas patikino, kad ne, bet pastebėjo, kad esą jo prezidentavimo metu „tai buvo kaip ir uždrausta“.https://g1.dcdn.lt/dgs/loader.php#id=296545
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/prezidento-rinkimuose-balsavo-premjeras-saulius-skvernelis.d?id=81278083
Rinkimuose balsavęs Skvernelis: turiu savo planų
Premjeras Saulius Skvernelis savo balsą antrame Prezidento rinkimų ture ir rinkimuose į Europos Parlamentą atidavė sekmadienio popietę.
Vos atvykęs balsuoti S. Skvernelis pajuokavo, kad žurnalistų šį kartą gerokai mažiau nei prieš dvi savaites. Pirmojo turo metu premjeras buvo sulaukęs ir užsienio žiniasklaidos dėmesio.
„Sunku, be abejo sunku“, – į klausimą, ar buvo sunku apsispręsti, atsakė S. Skvernelis.
Jis teigė, kad iš naujojo Prezidento tikisi to paties, kaip ir dauguma žmonių, einančių balsuoti. „Klestinčios Lietuvos“, – įvardijo premjeras.
Į Prezidento postą kandidatuojanti I. Šimonytė yra minėjusi, kad keli dabartiniai ministrai jai nekelia pasitikėjimo. Į klausimą apie tai, ar jis, jei I. Šimonytė būtų išrinkta, imtųsi kokių nors veiksmų dėl to, S. Skvernelis atsakė abstrakčiai.
„Matyt, tai bus vienas iš didžiausių iššūkių nuo pat pradžių griežtai laikytis Konstitucijos, įstatymų. Jei bus formuojama nauja Vyriausybė arba grąžins įgaliojimus ir keisis sudėtis, bus griežtai laikomasi Konstitucijos. Tai ministro pirmininko prerogatyva ir suderinta su prezidentu ar prezidente. Ministras pirmininkas bet kokiu atveju privalės tą daryti“, – kalbėjo S. Skvernelis.
Premjeras nekomentavo ir klausimo apie tai, ar planas trauktis išlieka, jei Europos Parlamento rinkimai „valstiečiams“ baigsis nesėkmingai. S. Skvernelis atsakė, kad nenori komentuoti „valstiečių“ planų.
„Aš turiu savo planų“, – kalbėjo premjeras.
https://g1.dcdn.lt/dgs/loader.php#id=296547
Auštrevičius: reikia dėti daugiau pastangų sudominant rinkėjus EP klausimaisEuroparlamentaras, Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio (LRLS) narys Petras Auštrevičius, savo balsą Prezidento bei Europos Parlamento (EP) rinkimuose atidavęs sekmadienį, komentuodamas EP rinkiminę kampaniją, pabrėžė, kad ji galėjo būti intensyvesnė, o auditorijos, pastebėjo jis, EP rinkimų kampanijoje rinkosi sunkiau.„Mums reikėtų ieškoti dar geresnių informavimo kanalų ir būdų, kaip pasiekti žmonių sąmonę (EP veiklai. - ELTA)“, - sakė europarlamentaras.Prioritetai atstovaujant Lietuvai EP, pasak jo, turėtų būti tolimesnis ES augimas ir Lietuvos prekių bei paslaugų konkurencingumas, stabilumo užsienio politikoje išlaikymas bei ES raida pasitelkiant inovacijas.Liberalų lyderis sąraše į EP atskleidė, kad tikisi, jog LRLS gaus vieną papildomą mandatą.„Tai priklausys ir nuo kitų pasirodymo“, - pridūrė P. Auštrevičius.
Iki 12.00 val. balsavo 15,44 proc. rinkėjųSekmadienį vykstančiuose Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose iki 12.00 val., Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, balsavo 15,44 proc. rinkėjų.Aktyviausi rinkėjai - Neringos (43,64 proc.), Ignalinos rajono (37,17 proc.) ir Birštono (34,13 proc.) savivaldybėse.Pasyviausi - Visagino (18,77 proc.), Klaipėdos miesto (22,28 proc.) ir Kauno rajono (23,11 proc.) rinkėjai.Per išankstinius rinkimus balsavo 10,74 proc. rinkėjų, tad iš viso Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, 12.00 val. duomenimis, jau dalyvavo 26,18 proc. rinkėjų.Prieš dvi savaites vykusiuose rinkimuose iki 12.00 val. balsavo 16,96 proc. rinkėjų. Iš viso, pridėjus išankstinio balsavimo rezultatus (10,75 proc.), tuomet aktyvumas siekė 27,71 proc.
Puteikis: prezidentas nėra tik užsienio reikalamsSeimo narys Naglis Puteikis, sekmadienį balsavęs Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, Eltai teigė, kad Lietuvos gyventojai nesuprato, jog valstybės vadovas turi labai dideles galias ne tik išorės, bet ir vidaus klausimais.„Kada Seimas iš penkto karto priėmė sprendimą, kad šiukšlių mokestis būtų ne pagal kvadratinius metrus, o svorį, kaip yra visose normaliose šalyse, nes dabar tas krūvis neproporcingai tenka pensininkams, dabartinė prezidentė tai vetavo. Mes, politikai, nepaaiškiname žmonėms, kad prezidentas nėra tik užsienio reikalams. Konstitucijoje tik aštuntadalis kompetencijų yra užsienio reikalai, visi kiti – vidaus. Man liūdna, kad gyventojai pasirinko du žmones, kurie nešneka socialinio jautrumo klausimais, o kaip bus – rinkėjai pasirinks", – Eltai sakė N. Puteikis.Seimo narys teigė dar nežinantis, kur lauks rezultatų.
Andriukaitis: įtampa busEurokomisaras Vytenis Andriukaitis, sekmadienį balsavęs Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, Eltai teigė laukiantis įtemptos kovos rinkimuose.„Manau, kad įtampa (Prezidento rinkimuose. – ELTA) bus iki vakaro. Du kandidatai (Ingrida Šimonytė ir Gitanas Nausėda. – ELTA) yra iš dešiniojo flango, abu atstovaujantys daugmaž dešiniojo centro konservatyviam ir mažiau konservatyviam spektrui. (...) Įtampa yra neabejotinai. Ką darys kairieji rinkėjai, čia sunku pasakyti. Jie greičiausiai elgsis labai įvairiai, bet iki vakaro dar įtampos bus“, – Eltai sakė V. Andriukaitis.V. Andriukaitis teigė lauksiąs rinkimų rezultatų savo partijos būstinėje.Naująjį valstybės vadovą Lietuvos piliečiai renkasi iš dviejų kandidatų: ekonomisto G. Nausėdos ir buvusios finansų ministrės, Seimo narės I. Šimonytės.Penkerių metų kadencijai išrinktas prezidentas pakeis Dalią Grybauskaitę, šalies vadovės pareigas ėjusią dvi kadencijas iš eilės.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/prezidento-rinkimuose-balsavo-seimo-pirmininkas-viktoras-pranckietis.d?id=81277363
Balsą atidavęs Pranckietis: frakcijoje vieningos nuomonės nebuvo„Atšalo oras – atšalo aistros“, - tokia buvo pirmoji Seimo pirmininko Viktoro Pranckiečio frazė atvykus balsuoti antrajame Prezidento rinkimų ture ir Europos parlamento rinkimuose. Iš tiesų vaizdas Ringauduose (Kauno r.) visiškai priešingas, nei prieš dvi savaites – salė, kurioje yra net dvi rinkimų apylinkės, visiškai tuščia. Tuo tarpu V. Pranckietis neatskleidė, kurį kandidatą iš dviejų pasirinko.Seimo pirmininkas neatskleidė, ar pasirinko Ingridą Šimonytę ar Gitaną Nausėdą.„Iš Prezidento tikiuosi bendro darbo su Seimu ir kitomis valdžios institucijomis. Kad darbas būtų ritmingas, o ne apsišaudymas. Balsavau už kandidatą į Lietuvos Respublikos prezidentus. Kurį pasirinkau? Jūs norite sužinoti slapto balsavimo rezultatus iš anksto?“, - šyptelėjo V. Pranckietis.Valstiečiai antrajame ture išreiškė paramą G. Nausėdai, tačiau Seimo pirmininkas neskubėjo teigti, kad taip balsuos visa partija.„Aš žinau, kad kai frakcijoje svarstė, nebuvo vieningos nuomonės. Nematyti kitų nuomonių irgi turbūt nebūtų visiškai tvarkinga“, – paklaustas, ar klausė Ramūno Karbauskio patarimų, kalbėjo V. Pranckietis.„Lietuvai reikia Prezidento, kuris kurtų darną. Neabejoju, kad mes tokį ir turėsime. Kai frakcijoje svarstėme, ką paremti antrajame ture, tai vieningos nuomonės nebuvo – buvo ir kitokių nuomonių. Aš žinau, kad bet kokiu atveju turėsiu dirbti su bet kuriuo kandidatu, kuris bus išrinktas ir man teks garbė užkabinti aukso grandinę tam Prezidentui, kuris bus šiandien išrinktas. Mes turime pasitikėti žmonėmis – tegul žmonės nusprendžia ir išsirenka. Tai yra teisinga, kad sprendžia žmonės“, - kalbėjo V. Pranckietis.Kalbėdamas apie Europos parlamento rinkimus Seimo pirmininkas teigė, kad 3 vietos parlamente valstiečiams būtų puikus rezultatas.„3 nariai būtų labai geras rezultatas. Du – būtų geras rezultatas. Vienas – toks lygtinis variantas. Kalbant apie dabartinius narius, tai aš esu kelis kartus juos kvietęs ir man buvo labai liūdna, kad mes bandydami kalbėti kokius nors reikalu nesusirinkdavome kartu. Esu kvietęs ir į Seimą, ir į kabinetą, o jie nerasdavo laiko. Aš vis galvodavau, kodėl neranda laiko žmonės, kurie išrinkti, kad tarnautų Lietuvai. Esu linkėjęs, kad jie rastų bendrą interesą Lietuvai. Čia jau ne partiniai interesai, o Lietuvos interesai. Ateityje mes turėsime daug iššūkių, todėl jie turi dirbti kartu“, - teigė V. Pranckietis.https://g2.dcdn.lt/dgs/loader.php#id=296543
Mazuronis: balsavau už tą kandidatą, kuris turi daugiau šansų išlikti nepriklausomuKandidatas į Europos Parlamento (EP) narius Valentinas Mazuronis sako balsavęs už tą kandidatą, kuris turi daugiau šansų išlikti nepriklausomu.„Aš balsavau už tą kandidatą, kuris, mano nuomone, turi daugiau šansų išsilaikyti nepriklausomu, daugiau šansų padaryti mūsų valstybę teisingesnę ir klestinčią. Vienas, mano nuomone, daugiau šansų turi, kitas – mažiau, nors ypatingo skirtumo (tarp jų – ELTA) turbūt nėra“, – Eltai sekmadienį sakė Prezidento ir EP rinkimuose balsavęs V. Mazuronis.EP rinkimuose jis sakė balsavęs „už stipriausią komandą, kuri gali daug padaryti“.Paklaustas, kaip, jo nuomone, Europos Parlamentas pasikeis po rinkimų, V. Mazuronis sakė manantis, kad drastiškų pokyčių nebus.„Galbūt viena ar kita pusė gaus šiek tiek daugiau balsų, bet didžioji dauguma, manau, išliks ta pati“, – komentavo V. Mazuronis.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/prezidento-rinkimuose-balsavo-valdas-adamkus.d?id=81271743
Adamkus: noriu padėkoti kandidatamsKadenciją baigęs prezidentas Valdas Adamkus padėkojo kandidatams į prezidentus už debatuose pademonstruotą aukštą kultūros lygį.„Mano apsisprendimas turbūt visiems yra žinomas. Aš ta proga noriu padėkoti prezidentiniams kandidatams, kurie savo debatų keliu pakėlė Lietuvą į Vakarų kultūros lygį, tikrai paliesdami Lietuvos problemas, išsakydami savo viziją Lietuvos ateičiai – tiek Lietuvos, tiek užsienio politikos reikaluose“, – sakė V. Adamkus.https://g2.dcdn.lt/dgs/loader.php#id=296539Jis palinkėjo išrinktajam būsimam Prezidentui „išpildyti Lietuvos tautos lūkesčius, ir iškelti Lietuvą į tarptautinį lygį“.Jis teigė, kad jo nuomonė dėl pasirinkimo nepasikeitė, ir jai pritaria ir ponia Alma, kuri balsavo vakar namuose. Paklaustas apie žmonos sveikatą ponas Adamkus atsakė: „Pageidaučiau, kad ji būtų stipresnė, bet jokių didelių problemų tikrai nematau, ir galvoju, kad vasara, gražus oras, ją dar labiau sustiprins“. Adamkus: užsienio politika nesikeis Kadenciją baigęs prezidentas nemano, kad pasikeitus šalies vadovui keisis užsienio politikos kryptis.„Man atrodo, kad mūsų užsienio politika yra labai aiškiai nustatyta, ir ji nesikeis. Lietuvos saugumas – jos pirmoji sąlyga, ir žinoma – Lietuvos tarptautinis bendradarbiavimas Europos ir pasaulio lygyje“, – sakė V. Adamkus.Kadenciją baigęs prezidentas mano, kad Europos Parlamente „turėtų būti mūsų stipresnė reprezentacija, aiškus bandymas išlaikyti Lietuvos lygį ir rasti geresnius kelius atstovauti Lietuvos valstybę“.
Rinkimai vyksta sklandžiai, rimtų pažeidimų nenustatytaPrezidento rinkimų antrasis turas ir Europos Parlamento rinkimai sekmadienį vyksta sklandžiai, rimtų pažeidimų kol kas neužfiksuota, pranešė pareigūnai. Vyriausioji rinkimų komisija teigia tikrinanti kelis skundus, kad žiniasklaidoje skelbiama informacija turi agitacinio turinio elementų. „Vyriausioji rinkimų komisija gavo keletą pranešimų apie galimus agitacijos tvarkos pažeidimus, nurodom, jog šiandieną kai kuriuose portaluose skelbiama informacija, pranešimai, turintys agitacinio turinio elementų. Mes tą informaciją tikriname“, – sekmadienį spaudos konferencijoje pranešė komisijos pirmininkė Laura Matjošaitytė. Policijos atstovas Ramūnas Matonis BNS sekmadienį ryte sakė, kad per išankstinį balsavimą antrame ture sulaukta aštuonių pranešimų apie galimus pažeidimus, bet ikiteisminių tyrimų nėra pradėta. „Situacija rami, viskas vyksta sklandžiai, kažkokių ypatingų įvykių nėra. Esame gavę aštuonis pranešimus nuo išankstinio balsavimo pradžios, didžioji dalis jų yra dėl neleistinos agitacijos. Ikiteisminių tyrimų kol kas nėra pradėta“, – BNS sakė R. Matonis. Pasak jo, šie rinkimai vyksta sklandžiau nei kovą surengti savivaldybių tarybų ir merų rinkimai. „Lyginant su pirmuoju (prezidento rinkimų turu) turbūt panašiai, irgi vyko viskas labai sklandžiai, iš esmės kažkokių rimtų labai pažeidimų nebuvo nustatyta. O jeigu lyginant su prieš tai vykusiais rinkimais (2019 metų savivaldos rinkimais), tai aišku jie buvo žymiai intensyvesni“, – sakė R. Matonis.
VRK: iki 11.00 val. balsavo 10,47 proc. rinkėjųSekmadienį vykstančiuose Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose iki 11.00 val., Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, balsavo 10,47 proc. rinkėjų.Aktyviausi rinkėjai - Neringos (38,68 proc.), Ignalinos rajono (32,36 proc.) ir Birštono (29,33 proc.) savivaldybėse.Pasyviausi - Visagino (14,77 proc.), Klaipėdos miesto (16,97 proc.) ir Kauno rajono (17,27 proc.) rinkėjai.Per išankstinius rinkimus balsavo 10,74 proc. rinkėjų, tad iš viso Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, 11.00 val. duomenimis, jau dalyvavo 21,21 proc. rinkėjų.Prieš dvi savaites vykusiuose rinkimuose iki 11.00 val. balsavo 11,48 proc. rinkėjų. Iš viso, pridėjus išankstinio balsavimo rezultatus (10,75 proc.), tuomet aktyvumas siekė 22,23 proc.
A. Juozaitis: apsispręsti Prezidento rinkimuose nebuvo sunkuSekmadienį Klaipėdoje šalies vadovo ir Europos Parlamento rinkimuose balsavęs po pirmojo rinkimų turo iš prezidentinių lenktynių pasitraukęs filosofas Arvydas Juozaitis sako, kad nebuvo sunku apsispręsti, už kurį iš kandidatų į prezidentus atiduoti savo balsą.Anksčiau skepsio buvusių oponentų - Ingridos Šimonytės ir Gitano Nausėdos – atžvilgiu neslėpęs A. Juozaitis tvirtina, kad prie balsadėžės ėjo jau apsisprendęs.„Biuletenį paėmiau, o kaip toliau - dabar negaliu pasakyti. O apsispręsti nebuvo sunku, nes žinojau variantą, už kurį atiduoti balsą", - Eltai sakė A. Juozaitis. Visgi, pabrėžė filosofas, jo nuomone, abu kandidatai yra ganėtinai panašūs.„Kandidatai - vieno medalio dvi pusės, aš tai dar vadinu dvigalviu ereliu", - kalbėjo prezidento posto siekęs filosofas.Paklaustas, ar tikisi šalyje permainų, kai kažkuris iš dabartinių kandidatų pakeis dabartinę vadovę Dalią Grybauskaitę, A. Juozaitis teigė būgštaujantis, kad pokyčių galbūt net nepastebėsime.„Aš labai bijau, kad permainų bus tiek nedaug, kad sunku bus jas pastebėti", - kalbėjo jis.A. Juozaitis teigė, kad nebuvo sunku apsispręsti ir kam atiduoti savo balsą Europos Parlamento rinkimuose. Pasak jo, šie rinkimai yra svarbūs, nes, pirmiausia, vyksta reikšmingų, visas žemyno šalis ir visuomenes Europoje paliesiančių permainų kontekste. Kita vertus, pabrėžė jis, Lietuva, į EP renkanti tik 11 narių, negali tikėtis pati suvaldyti vykstančias transformacijas. Todėl, A. Juozaičio teigimu, išrinkti Lietuvos atstovai į EP turėtų labai atsakingai pasirinkti, prie kokių politinių jėgų viršnacionaliniame parlamente jungtis, gavus tautos mandatą.„Civilizacijos labui Europą reikia gelbėti, nes ji yra daugumos visų pasaulio kūrybinių atradimų šaltinis. Todėl jei mes tą energiją prarandame ir atiduodame kažkam... dėl to Europa paprasčiausiai gali tapti kokios kitos pasaulio jėgos priedėliu", - kalbėjo A. Juozaitis.Naująjį valstybės vadovą Lietuvos piliečiai renkasi iš dviejų kandidatų: ekonomisto G. Nausėdos ir buvusios finansų ministrės, Seimo narės I. Šimonytės.Sekmadienį kartu renkami ir 11 Lietuvos atstovų Europos Parlamente. Lietuvoje į EP narius kandidatuoja 16 sąrašų: Visuomeninis rinkimų komitetas „Prezidento Rolando Pakso judėjimas", Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga, Lietuvos žaliųjų partija, Lietuvos socialdemokratų partija, Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai, Visuomeninis rinkimų komitetas „Lemiamas šuolis", Lietuvos centro partija, „Valdemaro Tomaševskio blokas" - Krikščioniškų šeimų sąjungos ir Rusų aljanso koalicija, Darbo partija, Visuomeninis rinkimų komitetas „Stipri Lietuva vieningoje Europoje", Lietuvos socialdemokratų darbo partija, Visuomeninis rinkimų komitetas „Vytautas Radžvilas: susigrąžinkime valstybę!", Visuomeninis rinkimų komitetas „Aušros Maldeikienės traukinys", Lietuvos laisvės sąjunga (liberalai), Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdis ir partija „Tvarka ir teisingumas".
VRK: iki 10.00 val. balsavo 5,88 proc. rinkėjųSekmadienį vykstančiuose Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose iki 10.00 val., Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, balsavo 5,88 proc. rinkėjų.Aktyviausi rinkėjai - Neringos (34,94 proc.), Ignalinos rajono (27,93 proc.) ir Birštono (24,75 proc.) savivaldybėse.Pasyviausi - Visagino (11,10 proc.), Kauno rajono (12,43 proc.) ir Klaipėdos miesto (12,40 proc.) rinkėjai.Per išankstinius rinkimus balsavo 10,74 proc. rinkėjų, tad iš viso Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, 10.00 val. duomenimis, jau dalyvavo 16,62 proc. rinkėjų.Prieš dvi savaites vykusiuose rinkimuose iki 10.00 val. balsavo 6,36 proc. rinkėjų. Iš viso, pridėjus išankstinio balsavimo rezultatus (10,75 proc.), tuomet aktyvumas siekė 17,11 proc.
https://www.delfi.lt/video/aktualijos/balsavo-kandidate-i-prezidentus-ingrida-simonyte.d?id=81271639
Šimonytė yra nusimačiusi pirmuosius darbus, jei būtų išrinkta Sekmadienio rytą balsą prezidento rinkimuose atidavusi kandidatė į prezidentus Ingrida Šimonytė sakė, kad, jei būtų išrinkta, pirmas jos darbas būtų pokalbiai su naująja Vyriausybe. „Turbūt pirmiausia reikėtų kalbėtis apie naująją Vyriausybę, čia turbūt yra labai aiškus pirmas darbas, ir su naujais galimais ministrais kalbėtis apie tuos dalykus, kurie man atrodo patys svarbiausi“, - sakė I. Šimonytė, kuri teigė abiejuose rinkimuose balsavusi „už geriausius“. https://g1.dcdn.lt/dgs/loader.php#id=296537Kandidatė patikslino, kad tai nereiškia varianto, kad S. Skvernelis atsistatydina. „Bet kuriuo atveju Vyriausybė grąžina įgaliojimus, ir ministrų kaita yra galima. Čia, net, jei premjeras S. Skvernelis apsispręstų likti, ir dauguma yra ta pati, ir niekas nesikeičia, tai daryti kadrų pakeitimus ministrų kabinete, yra ir premjero prerogatyva. Jis taip pat gali to norėti“, - sakė I. Šimonytė.Ji patikino, kad neturi jokių asmeninių nusistatymų prieš nei vieną ministrą konkrečiai.„Bet, man atrodo, kad ministrams pagrindinis reikalavimas turėtų būti turėti besąlygiška premjero parama ir atrama parlamento daugumoje. Aš manau, kad šiandien yra ne vienas ministras, kuriam to trūksta. Vadinasi, reikia arba keisti žmogų, arba keisti požiūrį. Ką lengviau pakeisti, aš negaliu dabar pasakyti“, - sakė I. Šimonytė.Kalbėdama apie tarptautinę politiką, kandidatė sakė, kad išrinkta pirmiausia norėtų vykti vizito į Varšuvą.„Manau, kad daug objektyvių ir istorinių priežasčių, dėl kurių mūsų santykiai su Lenkija yra ypatingos svarbos. Turint mintyje, kad dabar ta situacija yra tikrai smarkiai pagerėjusi, ir santykiai yra smarkiai atšilę, manau, kad reikia tą momentą išnaudoti mūsų dviejų valstybių bendram labui“, - sakė I. Šimonytė.Kandidatė nenumato esminių pokyčių užsienio politikoje.„Aš manau, kad Lietuvos užsienio politika ilgą laiką rėmėsi tam tikru konsensusu, kad mūsų transatlantinė integracija ir mūsų bendrystė su ES ir NATO šalimis yra mūsų pagrindinis saugumo ir stabilumo veiksnys. Tai nelabai įsivaizduoju, kokių galėtų būti radikalių pokyčių, nes nemanau, kad aš arba mano konkurentas galėtų Lietuvą apsukti 180 laipsnių kampu, bet galbūt kai kurie akcentai galėtų būti ir kiti“, - sakė I. Šimonytė.Tačiau ji mato prasmę daugiau dėmesio skirti bendradarbiavimui su Šiaurės ir Baltijos šalimis.„Manau, kad mes pastaruoju nepakankamai dėmesio skiriame savo Šiaurės ir Baltijos šalių regionui, partnerystei, kuri nuo nepriklausomybės atkūrimo buvo mums labai svarbi, ir tai yra tos šalys, kurios mums labai padėjo. Tai yra tos šalys, kurios rodo geriausią pavyzdį, kaip mažos šalys gali turėti daug reikšmės taip pat ir tarptautiniais klausimais. Tai manau, kad reikėtų tą bendravimą padaryti mažiau formalų ir labiau gyvą ir aktyvų“, - sakė I. Šimonytė.Kandidatė sakė, kad Europarlamente labai norėtų matyti tuos žmones, „kurie tikrai supranta, ką svarsto Europos Parlamentas, už ką jis atsakingas, ir už ką nėra atsakingas, ką veikia mūsų Europos parlamentarai pačiame Europos Parlamente“.„Jie yra Europos Sąjungos Parlamento nariai – ne Lietuvos Parlamento nariai, (...) ir sprendžia tą darbotvarkę, kuri yra bendra ir svarbi visai ES. Norėčiau, kad Lietuvą ten atstovautų kompetentingi, patyrę ir suprantantys ES klausimus žmonės. Manau, kad tokių sąrašų yra bent keletas. Bet, kadangi keleto negaliu pasirinkti, tai pasirinkau vieną, kurį laikau geriausiu“, - sakė I. Šimonytė.Rinkimų kampanija - „gal net nuobodi“Kandidatė rinkimų kampaniją vertina „kaip korektišką, pakankamai nuosaikią ir gal net nuobodžią“.„Todėl (nuobodi), kad daugelis kandidatų stengėsi kažkaip kartais vengti savo nuomonės atskirais klausimais, ir daugeliu klausimų buvo labai aptakios diskusijos. Gal tai ir gerai, aš negaliu pasakyti, gal tai yra tai, ko žmonėms iš tikrųjų reikia“, - sakė I. Šimonytė.Ji tikino, kad nieko ypatingai sunkaus kampanijoje „žmogui, kuris dalyvauja politikoje ne pirmus metus, nebuvo“.„Žinoma, grafikai įtempti, susitikimų ir renginių daug, tai visa tai truputį fizinių jėgų atima, bet išsimiegi ir vėl viskas gerai“, - sakė I. Šimonytė.Ji nebuvo linkusi svarstyti, ar pralaimėjimo atveju, vėl kandidatuotų po penkerių metų.„Kodėl turėčiau dabar galvoti apie tai, kas būtų pralaimėjimo atveju? Jeigu taip bus, tada ir sakysiu, ką darysiu“, - sakė I. Šimonytė.Kandidatė Lietuvos žmonėms, išsirinkusiems naują šalies vadovą, linkėjo pasitikėjimo.„Palinkėčiau, kad kas bebūtų išrinktas, nebūtų taip, kaip labai dažnai būna, kad nespėjame atsikelti pirmadienio ryte, ir jau žinome, kad išrinkome ne tą arba ne tuos. Tai, ką beišrinktų žmonės, linkiu visiems kitiems žmonėms tiesiog pasitikėjimo ir duoti tam žmogui ir tiems žmonėms šansą“, - sakė I. Šimonytė.Paklausta, kur mato D. Grybauskaitę, pasibaigus kadencijai, kandidatė atsakė: „Visur, kur tik ji pati norės“.
VRK: iki 9.00 val. balsavo 2,57 proc. rinkėjųSekmadienį vykstančiuose Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose iki 9.00 val., Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, balsavo 2,57 proc. rinkėjų.Aktyviausi rinkėjai - Neringos (32,91 proc.), Ignalinos rajono (23,78 proc.) ir Birštono (22,24 proc.) savivaldybėse.Pasyviausi - Visagino (8,49 proc.), Kauno rajono (8,94 proc.) ir Klaipėdos miesto (9,28 proc.) rinkėjai.Per išankstinius rinkimus balsavo 10,74 proc. rinkėjų, tad iš viso Prezidento ir Europos Parlamento rinkimuose, 9.00 val. duomenimis, jau dalyvavo 13,31 proc. rinkėjų.
Rinkėjų aktyvumas – toks pat, kaip prieš dvi savaitesPrezidento rinkimų antrajame ture rinkėjų aktyvumas kol kas yra toks pat, kaip ir prieš dvi savaites pirmajame balsavimo rate. Iš anksto savo valią rinkimuose pareiškė 10,74 proc. rinkėjų, per pirmąją balsavimo valandą sekmadienį – 0,77 proc. rinkėjų, skelbia Vyriausioji rinkimų komisija.Prieš dvi savaites šie skaičiai buvo beveik identiški – 10,75 proc. ir 0,77 proc. Tuomet galutinis aktyvumas siekė daugiau kaip 57 proc.Prezidento rinkimų antrajame ture varžosi konservatorių remiama Seimo narė, buvusi finansų ministrė Ingrida Šimonytė ir ekonomistas Gitanas Nausėda.Kartu vykstančiuose rinkimuose į Europos Parlamentą dalyvauja 16 partijų ir visuomeninių komitetų keliamų kandidatų sąrašų. Lietuva į Europos Parlamentą renka 11 atstovų.
21-oje ES šalyje sekmadienį vyksta Europos Parlamento rinkimaiSeptynių ES šalių (Nyderlandų, Didžiosios Britanijos, Airijos, Čekijos, Slovakijos, Latvijos ir Maltos) piliečiai jau balsavo Europos Parlamento rinkimuose gegužės 23-25 dienomis, sekmadienį rinkimai vyks 21-oje Bendrijos šalyje.EP rinkimų rezultatai nepriklausomai nuo balsavimo dienos bus paskelbti sekmadienio vakarą.Į EP kitai kadencijai (nuo 2019 iki 2024 metų) bus išrinktas 751 deputatas. Kiekvienai šaliai atstovaujančių parlamentarų skaičius nustatytas proporcingai pagal jų gyventojų skaičių. Daugiausiai deputatų mandatų gaus Vokietija – 96, mažiausiai atstovų turės Kipras, Malta ir Liuksemburgas – po šešis. Naujos sudėties Europos Parlamente deputatų skaičius turėjo sumažėti iki 705 dėl Jungtinės Karalystės pasitraukimo iš ES, kuris buvo numatytas kovo 29 d. Dabar „Brexit“ atidėtas iki spalio 31 d. Todėl EP rinkimuose turėjo dalyvauti ir Didžioji Britanija. Po „Brexit“ jai atstovaujantys EP nariai grąžins savo mandatus, 46 iš 73 Jungtinei Karalystei priklausančių vietų bus panaikintos, o kitos – perskirstytos kitoms šalims.Nuo EP rinkimų rezultatų priklausys vadovaujančių postų ES institucijose pasiskirstymas. Spalio 31 d. baigiasi Europos Komisijos vadovo Jeano Claude`o Junckerio ir 27 jos narių, Europos Vadovų Tarybos pirmininko Donaldo Tusko, Europos Sąjungos vyriausiosios užsienio reikalų įgaliotinės Federicos Mogherini įgaliojimai. Nė vienas iš jų nekels savo kandidatūros naujai kadencijai.Iškart po rinkimų (gegužės 28 d.) ES valstybių ir vyriausybių vadovai surengs neformalų viršūnių susitikimą jų rezultatams aptarti, bet oficialiai naujasis EK vadovas turėtų būti patvirtintas birželio mėnesį įvyksiančiame Bendrijos viršūnių susitikime.
Rinkimų komisijos didžiausio rinkėjų aktyvumo tikisi tarp 10 ir 17 valandos. Pirmiausia bus suskaičiuoti prezidento rinkimų balsai, vėliau bus skaičiuojami Europos Parlamento biuleteniai.„Pirmieji balsuoti dažniausiai ateina vyresni žmonės, popiet pradeda rinktis jaunesni rinkėjai. Pats pikas būna prieš mišias bažnyčioje ir po jų, nuo dešimtos iki penktos popiet būna daugiausia žmonių“, – BNS sekmadienį sakė Saltoniškių komisijos Vilniuje pirmininkė Julija Čeglytė. „Pasibaigus balsavimui ir išpylus balsus iš balsadėžės, pirmiausia bus atrenkami prezidento rinkimų biuleteniai. Suskaičiavus, jie bus suvedami į sistemą, paskui vyks Europos Parlamento rinkimų skaičiavimas“, – pridūrė ji.Rinkimų dieną balsuoti galima bet kurioje rinkimų apylinkėje, tačiau atėjus į ne savo apylinkę paprastai ilgiau užtrunka rinkėjo patikrinimas. Europos Parlamento rinkimai sekmadienį vyksta 21-oje valstybėje.
Rinkimų dieną balsuoti galima bet kurioje rinkimų apylinkėje visoje Lietuvoje. Atėjus ne į savo rinkimų apylinkę, gali tekti truputį ilgiau palaukti, kol asmuo bus patikrintas sąraše.
Taip pat bet kurioje rinkimų apylinkėje visoje Lietuvoje gali balsuoti ir savo išvykimą deklaravę asmenys, bei tie, kurie yra deklaravę savo registracijos vietą prie savivaldybių.
Iki 20 val. sekmadienį draudžiama rinkimų agitacija.
Prezidento rinkimuose rinkėjai spręs, kas ateinančiai penkerių metų kadencijai pakeis dabartinę šalies vadovę Dalią Grybauskaitę. Antrame ture šiuose rinkimuose varžosi Gitanas Nausėda ir Ingrida Šimonytė.
Rinkimuose į Europos Parlamentą rinkėjui bus pateiktas vienas biuletenis, kuriame reikės pažymėti tik vieną kandidatų sąrašą iš 16 galimų ir įrašyti 5 skirtingus kandidatų numerius iš pažymėto kandidatų sąrašo, kuriems rinkėjas nori skirti pirmumo balsus
VRK primena, kad vienas įrašytas kandidato numeris yra lygus vienam pirmumo balsui. Kandidatų rinkimų numerius reikia įrašyti apatinėje biuletenio dalyje esančiuose langeliuose.
Pirmumo balsus galima skirti ir mažiau nei penkiems kandidatams arba neskirti nė vienam. Įrašius to paties kandidato numerį keletą kartų, įskaitomas bus tik vienas pirmumo balsas.
Numerių surašymo eiliškumas nėra svarbus. Kandidato numerio įrašymas į bet kurį langelį suteikia tik vieną pirmumo balsą. Kandidatų sąrašai pateikiami pagal burtų keliu ištrauktus numerius.
Tam, kad rinkėjo biuletenis būtų galiojantis svarbu pažymėti kandidatų sąrašą už kurį rinkėjas balsuoja.