final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q37--Pirmasis Pasaulinis karas ir Lietuva-4--lt-0000-70

Lietuva

Lietuva, oficialiai Lietuvos Respublika (LR) – valstybė Šiaurės Europos dalyje, Baltijos jūros pietrytinėje pakrantėje. Plotas 65 300 km².Lietuvos statistikos departamentas, Teritorija (žemės plotas) metų pradžioje> Teritorijos administracinis skirstymas > Teritorija (žemės plotas) metų pradžioje Šalis ribojasi su Latvija (sausumos sienos ilgis – 588 km, jūros siena – 22 km), Baltarusija (sienos ilgis – 677 km), Lenkija (sienos ilgis – 104 km), Rusija (Kaliningrado sritis; sausumos sienos ilgis – 255 km, Kuršių mariomis – 18 km, jūra – 22 km). Baltijos jūros pakrantės ilgis – 90,66 km. Lietuvos–Baltarusijos ir Lietuvos–Rusijos siena yra ir Europos Sąjungos siena. Lietuvos ekonominė zona Baltijos jūroje (vakaruose) siekia Švedijos ekonominę zoną. Didžiausias šalies miestas yra sostinė Vilnius. Kiti didieji miestai: Kaunas, Klaipėda, Šiauliai, Panevėžys.

Lietuvos valstybė susidarė XIII a., po 1569 m. Liublino unijos Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė tapo Abiejų Tautų Respublikos dalimi. Ši valstybė gyvavo daugiau nei 200 metų, kol kaimyninės šalys Rusija, Austrija ir Prūsija XVIII a. pabaigoje galutinai pasidalijo jos teritoriją. Pirmojo pasaulinio karo pabaigoje, 1918 m. vasario 16 d., Lietuvos Taryba paskelbė apie nepriklausomybės atkūrimą, iki 1921 m. Lietuvos Respubliką pripažino dauguma pasaulio valstybių. Po daugiau nei 20 metų nepriklausomybės Antrojo pasaulinio karo metais šalis buvo okupuota ir aneksuota TSRS, 1941–1945 m. okupuota nacistinės Vokietijos, 1944–1945 m. dar kartą okupuota Sovietų Sąjungos. 1990 m. kovo 11 d. Aukščiausioji Taryba paskelbė nepriklausomybės atkūrimą.

Nuo 2004 m. Lietuva yra viena iš Europos Sąjungos valstybių, įeinančių į Šengeno erdvę, kurioje nėra pasienio kontrolės. Nuo 2015 m. valstybė priklauso euro zonai. Lietuva yra aukštų pajamų išsivysčiusi ekonomika,bernardinai.lt. Tikrinta 2020 m. sausio 12 d. pasiekusi aukštą pragyvenimo lygį, aukštai vertinamas Lietuvos pilietinių laisvių, žiniasklaidos laisvės, interneto laisvės, demokratijos lygis. Lietuva yra Europos Sąjungos (nuo 2004 m.), Europos Tarybos, NATO, EBPO narė.

thumb|Vokiečių kariai Šiauliuose
Prasidėjęs Pirmasis pasaulinis karas greitai apėmė ir Lietuvos teritoriją. Per 1914–1915 m. Vokietija užėmė visą dabartinės Lietuvos teritoriją. Su besitraukiančia Rusijos kariuomene traukėsi ir rusiškoji administracinė valdžia, buvo išvaromi (kaltinant šnipinėjimu vokiečiams) žydai bei dalis lietuvių. Pasitraukę lietuviai didelėmis kolonijomis įsikūrė įvairiose Rusijos vietovėse, daugiausia Voroneže, Tambove, Jaroslavlyje, Sankt Peterburge, Maskvoje.

Lietuva pateko į vokiečių sukurtą administracinį darinį vadinamą Oberostu.N. Stone, The eastern front 1914–1917, New York, Charles Scribner’s Sons, 1975. Lietuviai neteko visų iškovotų politinių teisių, buvo apribota asmens laisvė, pradžioje draudžiama lietuviška periodinė spauda. Gyventojai apdėti įvairiais mokesčiais. Jiems drausta išvykti iš gyvenamosios vietos. Karo reikmėms nuolat vykdytos gyvulių ir daiktų rekvizicijos. Kai kurie gyventojai išsiųsti darbams į Vokietiją. Lietuviškoji inteligentija stengėsi pasinaudoti susiklosčiusia geopolitine padėti ir ėmė ieškoti galimybių Lietuvos nepriklausomybės atkūrimui. 1917 m. rugsėjo 18-22 d. Vilniuje susirinko lietuvių konferencijaLietuvos Taryba ir nepriklausomos valstybės atkūrimas 1914–1920 metų dokumentuose, sud. A. Eidintas, R. Lopata, Vilnius, 2017, kuri įkūrė Lietuvos TarybąMaksimaitis M., Lietuvos valstybės Konstitucijų istorija (XX a. pirmoji pusė), Vilnius, 2005.. Konferencijos metu buvo nutarta atkurti Lietuvos valstybę su etnografinėmis sienomis ir sostine VilniujeMaksimaitis M., Kai kurios pirmųjų Lietuvos Konstitucijų istoriografijos problemos, Jurisprudencija, 2002, t. 30(22).. Lietuvos Tarybos pirmininku išrinktas Antanas Smetona (tik 1918 m. vasario 16 dieną pirmininku buvo Jonas Basanavičius). Sekdama geopolitinę situaciją 1917 m. gruodžio 11 d. Lietuvos Taryba pasirašė nutarimą, kuriame buvo skelbiama, kad atkuriama nepriklausoma Lietuvos valstybė su sostine Vilniuje, nutraukiami visi ryšiai kurie kada nors buvo užmegzti su kitomis valstybėmis ir pasisakoma už amžiną sąjungos ryšį su Vokietija. Paskutinei tezei nepritarė dalis Tarybos narių, todėl iš organizacijos sudėties pasitraukė Mykolas Biržiška, Steponas Kairys, Stanislovas Narutavičius ir Petras Vileišis. 1918 m. vasario 16 d. Lietuvos Taryba priėmė nutarimą, kuris, pripažintas Lietuvos nepriklausomybės aktu. Juo atkuriama nepriklausoma ir demokratiniais pamatais sutvarkyta Lietuvos valstybė su sostine Vilniuje, o valstybės santykius su kitomis valstybėmis turėjo nustatyti demokratiniu būdu išrinktas Steigiamasis Seimashttp://www3.lrs.lt/home/w5_viewer/statiniai/seimu_istorija/w5_show-p_r=286&p_k=1.html. Skirtingai nuo 1917 m. gruodžio 11 d. deklaracijos, joje nebėra nuostatų dėl sąjungos su Vokietija. Šio nutarimo postulatų rėmuose buvo kuriama Lietuvos valstybė, kuri gyvavo 1918–1940 m.Vasario 16-oji – Lietuvos Valstybės atkūrimo diena: straipsnių ir dokumentų rinkinys / sud. E. Manelis, R. Samavičius, Vilnius, 2007. 1918 m. kovo 3 d. Brest-Litovsko sutartimi Sovietų Rusija atsisakė pretenzijų į Baltijos šalis. Pasirašius sutartį Vokietija Lietuvos nepriklausomybės siekius ignoravo, o vasario 16 d. deklaracijos nepripažino.

 Nepriklausoma Lietuvos valstybė 1918–1940 m.

left|thumb|20 pirmosios Tarybos narių, 1917 m.
left|thumb|Kaunui tapus laikinąja sostine šiame pastate (K. Donelaičio g. 68 / Maironio g. 27) įsikėlė ministerijos ir kitos įstaigos, 1919 m. balandžio 6 d. Prezidento priesaiką davė A. Smetona 12. Pirmojo prezidento išrinkimo ir inauguracijos vieta istorineprezidentura.lt
Priešinantis vokiečių aneksionistų planams 1918 m. liepą Lietuvos Taryba išrinko Viurtembergo hercogą Vilhelmą fon Urachą Lietuvos karaliumi Mindaugu II. 1918 m. lapkričio 2 d. nutarimas buvo anuliuotas, monarchijos idėjos atsisakyta, santvarkos klausimą palikus spręsti Steigiamajam Seimui. 1918 m. lapkričio 11 d. sudaryta pirmoji Laikinoji Lietuvos konstitucija.Lietuvos valstybės konstitucijų istorija (XX a. pirmoji pusė), M. Maksimaitis, Vilnius, 2005.  Tuo pat metu imta organizuoti kariuomenė, sudaryta pirmoji vyriausybė, kitos valstybės institucijos. 1919 m. įvesta Prezidento pareigybė, valstybės prezidentu išrinktas Antanas Smetona.

Pasitraukus pagrindinėms vokiečių pajėgoms ir į Lietuvą veržiantis bolševikams prasidėjo kovos su jais. 1918 m. gruodžio 16 d. bolševikai paskelbė Lietuvos Sovietų Respubliką. Bolševikai užėmė Vilnių, Lietuvos vyriausybė persikėlė į Kauną, tapusį laikinąja sostine. 1919 m. vasario 27 d. Vilniuje bendrame Lietuvos ir baltarusijos Centrinių Vykdomųjų komitetų posėdyje paskelbta apie Lietuvos -Baltarusijos Sovietų Socialistinės Respublikos sukūrimą (Litbelas). Įtvirtinant valstybingumą ir norimas valstybės sienas teko kovoti su ne tik su bolševikais, bet ir su bermontininkais bei lenkais. Bermontininkai nugalėti 1919 m. lapkritį Radviliškio kautynėse. Su Sovietine Rusija taikos sutartis pasirašyta 1920 m. liepos 12 d. 1920 m. spalio 7 d. Suvalkuose pasirašyta Lietuvos ir Lenkijos taikos sutartis pagal kurią Vilnius buvo pripažintas Lietuvai, tačiau netrukus lenkai šią sutartį sulaužė ir jų veržimąsi į šalies gilumą pavyko sustabdyti tik lapkričio 21-22 d. mūšiuose ties Širvintomis ir Giedraičiais. Lenkija okupavo ir vėliau aneksavo apie 20 proc. Lietuvos teritorijos, įskaitant sostinę Vilnių.

1920 m. gegužės 15 d. susirinko pirmasis demokratiškai išrinktas Steigiamasis Seimas. Jo priimti dokumentai ėmė reglamentuoti valstybės gyvenimą. Priimtos laikinoji (1920 m.) ir nuolatinė (1922 m.) Lietuvos konstitucijos, pradėtos įgyvendinti žemės, finansų, švietimo reformos. Įvesta sava valiuta – litas. Atidarytas Lietuvos universitetas. Sukurtos visos pagrindinės valdžios institucijos ir įstaigos. Įsitvirtinus stabilumui šalyje, ją ėmė pripažinti užsienio valstybės. 1921 m. Lietuva priimta į Tautų Sąjungą.http://biblioteka.gindia.lt/prancuzmetisklaipedoje/24-ii-dalis-lietuvos-valdoma-klaipeda.html?showall=&start=5

1922 m. spalį buvo išrinktas Pirmasis Seimas. Jis prezidentu išrinko Aleksandrą Stulginskį. Vienas svarbiausių to laikotarpio pasiekimų buvo Klaipėdos krašto prijungimas prie Lietuvos teritorijos 1923 m. ir jo tarptautinis pripažinimas 1924 m. Trečiasis Seimas prezidentu išrinko liaudininką Kazį Grinių, tačiau jo vadovavimas tęsėsi neilgai. 1926 m. gruodžio 17 d. valstybėje įvyko perversmas, kariškiai valdžią perdavė tautininkui A. Smetonai. Augustinui Voldemarui pavesta sudaryti vyriausybę. Prasidėjo autoritarinis valstybės valdymo tarpsnis, stiprinta vienos tautininkų sąjungos įtaka šalyje. 1927 m. paleistas Seimas, 1928 m. priimta nauja konstitucija stiprinanti prezidento galias. Palaipsniui buvo uždraustos opozicinės partijos, griežtinama cenzūra, siaurinamos tautinių mažumų teisėshttp://www.lietava.lt/tarpukario_lietuva_laikinosios_sostines_kasdienybe_ir_sventes/?img=6.

Gyventojams situaciją sunkino ir prasidėjusi pasaulinė ekonominė krizė. Ženkliai krito žemės ūkio produktų supirkimo kainos. 1935 m. Suvalkijoje ir Dzūkijoje prasidėjo ūkininkų streikai. Jų metu be ekonominių, buvo keliami ir politiniai reikalavimai. Vyriausybė neramumus numalšino, 1936 m. pavasarį už riaušes nuteisti ir sušaudyti 4 valstiečiai.http://lzinios.lt/lzinios/Istorija/lz-archyvas-neramus-1935-uju-rugpjutis/133290/

Antrojo pasaulinio karo išvakarėse keičiantis regiono geopolitinei situacijai Lietuva buvo priversta priimti kaimyninių valstybių ultimatumus. 1938 m. kovo 17 d. ultimatumą paskelbė Lenkija reikalaudama užmegzti diplomatinius santykius. Nors tai praktiškai reiškė Vilniaus „atsisakymą“ ultimatumas buvo priimtas. Po metų, 1939 m. kovo 20 d. ultimatumą Lietuvą įteikė Vokietija. Buvo reikalaujama perduoti Klaipėdos kraštą Vokietijai. Lietuvos vyriausybė šį ultimaltumą taip pat priėmė.

Pagal 1939 m. Molotovo-Ribentropo paktą Lietuva buvo priskirta Vokietijos įtakos sferai, vėliau papildomais protokolais Vokietija mainais už dalį Lenkijos Lietuvą atidavė sovietų įtakos sferai. Po Lenkijos žlugimo Sovietų Sąjunga, neprieštaraujant Vokietijai, pasiūlė sudaryti sutartį, pagal kurią Lietuvoje būtų dislokuotos sovietų karinės įgulos. Pagal 1939 m. spalio 10 d. su SSRS sudarytą sutartį Lietuva leido įkurti savo teritorijoje sovietų karines bazes ir atgavo Vilnių bei dalį Vilniaus krašto. 1940 m. sovietai ėmė kurti įtampą ir apkaltino Lietuvą Raudonosios armijos kareivių grobimu. Nors valdžia šiuos kaltinimus neigė, sovietai 1940 m. birželio 14 d. SSRS įteikė Lietuvai ultimatumą, kuriame reikalavo pakeisti vyriausybę ir įsileisti sutartimis neribotą RA dalinių kontingentą, o tai reiškė valstybės okupacijąhttp://www.archyvai.lt/exhibitions/okupac/pratarme.htm.

 Antrasis Pasaulinis karas ir Lietuvos okupacija 1940–1990 m.
thumb|Ostlandas
miniatiūra|250px|right|Lietuvos formos akmuo dviem Sovietų Sąjungos Didvyriams (Mažeikių r., Rekečiai)

Po ultimatumo 1940 m. birželio 15 d. SSRS okupavo šalies teritoriją. Lietivoje iškart pradėta vykdyti sovietizacija – imtasi turto nacionalizacijos ir gyventojų deportacijos. Taip pat uždrausta opozicija, jos spauda, organizacijos, apriboti ryšiai su užsieniu. Suorganizuoti prievartiniai rinkimai į Liaudies seimą ir suklastoti jų rezultatai. Buvo paskelbta Lietuvos Sovietų Socialistinė Respublika, kuri įjungta į Sovietų Sąjungą. Lietuvos aneksiją pripažino ne visos valstybės. 1940 m. liepos 23 d. JAV paskelbta Velso deklaracija įspėjo Sovietų Sąjungą, kad Lietuvos aneksija nebus pripažinta, Ruzvelto nurodymu įsakyta įšaldyti Lietuvos, kaip okupuotos valstybės, finansinį kapitalą.

Kartu su SSRS ir Vokietijos karo pradžia 1941 m. birželio 22 d. Lietuvoje įvyko sukilimas, buvo sudaryta Laikinoji vyriausybė. Pastaroji tikėjosi vokiečių pripažinimo, tačiau naciai jos veiklą nutraukė ir Lietuvą įtraukė į vokiečių Ostlando reichskomisariatą kaip Lietuvos generalinę sritį, valdomą civilinės administracijos. Prasidėjo naujas okupacinis laikotarpis. Nacionalizuotas turtas gyventojams nebuvo grąžintas. Žydų tautybės piliečiai suvaryti į getus ir palaipsniui naikinami juos sušaudant arba išsiunčiant į koncentracijos stovyklashttp://genocid.lt/centras/lt/2258/a/. 1941–1944 m. buvo nužudyti 80–85 proc. Lietuvos žydų (130 000–140 000).„Jewish Losses during the Holocaust: By Country“, archyvinė kopija, encyclopedia.ushmm.org (tikrinta 2019-08-13).Jennifer Rosenberg, "How Many Jews Were Murdered per Country During the Holocaust? " kopija, ThoughtCo (tikrinta 2019-08-13).

1944 m. liepos–spalio mėn. frontui ritantis į Vakarus, operacijos „Bagrationas“ metu SSRS vėl užėmė Lietuvą. Prasidėjo antroji sovietinė okupacijaV. Tininis, Sovietų Sąjungos politinės struktūros Lietuvoje ir jų nusikalstama veikla: antroji sovietinė okupacija (1944–1953), Vilnius, 2008.. Vėl atnaujintos politinės represijos, masiniai gyventojų trėmimai į Sibirą vykdyti iki Stalino mirties 1953 m. Uždrausti bet kokie tautiškumo simboliai. Už jų naudojimą žmonės buvo persekiojami. Gyventojams buvo prievarta brukama komunistinė ideologija ir ateizmas.

Lietuvos ūkio atkūrimo pretekstu Maskvos valdžia skatino darbininkų ir kitų gyventojų migraciją į Lietuvą; taip buvo ketinama labiau integruoti Lietuvą į Sovietų Sąjungą ir plėtoti pramonę. Tuo pačiu metu Lietuvos darbingi gyventojai buvo viliojami darbams SSRS gilumoje, žadant visokeriopas įsikūrimo naujoje vietoje lengvatas.

left|thumb|1940 m. išleistas Lietuvos TSR žemėlapis.

Antrąją sovietinę okupaciją lydėjo ginkluota Lietuvos gyventojų rezistencija vykusi 1944–1953 m. Ji siekė atkurti nepriklausomą Lietuvos valstybę, įtvirtinti demokratiją sunaikinant komunizmą šalyje, grąžinti tautines vertybes, religijos laisvęhttp://genocid.lt/centras/lt/1193/a/. Partizanais tapdavo įvairaus socialinio sluoksnio, amžiaus grupių ir išsilavinimo asmenys, kurie tarybinės valdžios buvo vadinami banditais. Vienų norą pasitraukti į miškus ir priešintis ginklu lėmė okupacija, kitų – iš jų atimtas ūkis bei turtas. Ginkluota rezistencija skirstoma į tris etapus. Pirmasis prasidėjo 1944 m. vasarą ir truko iki 1946 m. vasaros. Jo metu kūrėsi didelio būriai, tačiau nebuvo vieningos organizacijos. Vyko dažni kariniai susirėmimai su RA. Antrais etapas apėmė 1946 m. vasarą – 1948 m. pabaigą. Tuo metu susiformavo partizanų organizacinė struktūra, būriai susmulkėjo iki 5–15 asmenų gyvenančių bunkeriuose. Naudota pogrindinė kovos taktika, organizuoti netikėti išpuoliai. Trečias etapas – 1949–1953 m. pabaiga. Jo metu buvo įkurtas Lietuvos laisvės kovų sąjūdis vadovaujamas Jono Žemaičio-Vytauto. Būriai sumažėjo iki 3–5 asmenų, retai vyko atviri susirėmimai, dažniausiai naudotas sabotažas ir teroras. Nepaisant to, kad partizaninis karas nepasiekė savo tikslo išlaisvinti Lietuvos valstybę ir pareikalavo daugiau kaip 20 tūkst. partizanų aukų, ši ginkluota rezistencija parodė pasauliui, jog Lietuva ne savo noru įstojo į SSRS ir legitimavo tautos norą būti nepriklausomaiGailius B., Partizanai tada ir šiandien, Vilnius, 2006.  Net ir nuslopinus partizaninį pasipriešinimą sovietinė valdžia neužgniaužė judėjimo už Lietuvos nepriklausomybę. Veikė persekiojamos pogrindinės disidentinės grupės, leidusios pogrindinę spaudą, katalikišką literatūrą. Aktyviausiais represuotais judėjimo dalyviais laikomi Vincentas Sladkevičius, Sigitas Tamkevičius, Nijolė Sadūnaitėhttp://genocid.lt/centras/lt/1497/a/. 1972 m. po Romo Kalantos susideginimo kilo kelias dienas trukę neramumai Kaune. Po tarptautinės konferencijos Suomijos sostinėje, kur buvo pripažintos po Antrojo pasaulinio karo nusistovėjusios sienos, Lietuvoje susikūrusi Helsinkio grupė per užsienio radiją paskelbė nepriklausomybės reikalavimą. Disidentinis judėjimas kėlė tautos dvasią, bėgant laikui neleido pamiršti istorijos, tautinių vertybiųŠtromas A., Mockūnas L., Laisvės horizontai, Vilnius, 2001.. Jų veiklos dėka pasaulis buvo informuojamas apie situaciją LSSR, žmogaus teisių pažeidimus, o tai vertė Maskvą švelninti režimą.Tininis V., Sovietinė Lietuva ir jos veikėjai, Vilnius, 1994.

 Nepriklausomybės atkūrimas 1990 m. ir dabartinė Lietuva
miniatiūra|150x150px
thumb|right|Paradas Lietuvos nepriklausomybės atkūrimui kovo 11 d.
1986 m. Tarybų Sąjungoje prasidėjus viešumo (glasnost) politikai viešasis gyvenimas laisvėjo. 1988 m. birželio 3 d. buvo įkurtas Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis, Sąjūdžio idėjas palaikantys asmenys būrėsi į LPS rėmimo grupes visoje Lietuvoje. 1988 m. rugpjūčio 23 d. įvyko didžiulis mitingas Vilniaus Vingio parke. Jame dalyvavo apie 250 tūkst. žmonių. Dar po metų, 1989 rugpjūčio 23 d., minint 50-ąsias Molotovo-Ribentropo pakto metines ir siekiant atkreipti viso pasaulio dėmesį į Baltijos šalių okupaciją suorganizuota „Baltijos kelio“ akcijaAnušauskas A., Kelias į nepriklausomybę – Lietuvos sąjūdis, Kaunas, 2010.. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio organizuotas Baltijos kelias buvo maždaug 600 km ilgio susikibusių žmonių grandinė, sustojusi sujungti trijų Baltijos šalių sostines – Vilnių, Rygą ir Taliną. Tai parodė Lietuvos, Latvijos ir Estijos žmonių siekį atsiskirti nuo SSRShttp://www.thebalticway.eu/lt/istorija/.

1990 m. kovo 11 d. Atkuriamasis Seimas paskelbė atkuriantis Lietuvos nepriklausomybę. Sovietų vadovybė į jų požiūriu „vienašališkus“ Lietuvos veiksmus reagavo ekonomine blokada. 1990 m. balandžio 18 d. SSRS sustabdė žaliavų (pirmiausia naftos) tiekimą Lietuvai. Ne tik šalies pramonei, bet ir gyventojams ėmė trūkti kuro, būtiniausių prekių, net karšto vandens. Ekonominė blokada truko 76 dienas, tačiau Lietuva neatsisakė nepriklausomybės deklaracijoshttp://lzinios.lt/lzinios/Istorija/74-lemtingos-dienos-zvilgsnis-is-uzkulisiu/200756/ . Palaipsniui ūkiniai ryšiai imti atkūrinėti. Įtampa pasiekė kulminaciją 1991 m. sausio mėnesį. Tuo metu buvo mėginta įvykdyti valstybės perversmą panaudojant SSRS ginkluotąsias pajėgas, Vidaus reikalų ministerijos vidaus kariuomenę ir SSRS Valstybės saugumo komitetą. Dėl blogos ekonominės situacijos tikėtasi gyventojų paramos perversmui, tačiau į Vilnių ginti teisėtai išrinktos valdžios ir nepriklausomybės plūdo žmonės iš visos Lietuvos. Perversmo bandymas baigėsi taikių gyventojų aukomis ir padarė didelių materialinių nuostolių. Nebuvo nė vieno atvejo, kad ginklą būtų panaudoję taikūs gyventojai ir valstybinių įstaigų gynėjai, šaudė tik sovietų kariuomenė. Dėl ginklo panaudojimo žuvo 14 žmonių, šimtai buvo sužeisti. Neilgai trukus pirmoji Lietuvos nepriklausomybę 1991 m. vasario 11 d. pripažino Islandija. Plataus tarptautinio pripažinimo Lietuva sulaukė po nepavykusios rugpjūčio mėn. pučo Maskvoje. Tų pačių metų rugsėjo 17 d. Lietuva buvo priimta į Jungtinių Tautų Organizaciją.

thumb|left|Nuo 1990 m., per paskutinius 3 dešimtmečius Lietuvoje nyko tradicinis kaimas, pasiekti didžiuliai emigracijos mastai, ypač provincijoje

1992 m. spalio 25 d. LR piliečių referendume priimta šiuo metu galiojanti Lietuvos Respublikos Konstitucija. Pirmuoju Prezidentu po Lietuvos Respublikos nepriklausomybės atkūrimo, 1993 m. vasario 14 d. tiesioginių visuotinių rinkimų metu, buvo išrinktas Algirdas Brazauskas. Tų pačių metų rugpjūčio 31 d. išvesti paskutiniai sovietinės kariuomenės daliniai. Nuo 2004 m. kovo 29 d. Lietuva priklauso NATO blokui, o 2004 m. gegužės 1 d. Lietuva tapo visateise Europos Sąjungos nare


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q37--Pirmasis Pasaulinis karas ir Lietuva-4--lt-0000-71

Lietuva


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q37--Pirmasis Pasaulinis karas ir Lietuva-4--lt-0000-73

Lietuva


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q37--Pirmasis Pasaulinis karas ir Lietuva-4--lt-0000-81

Lietuva


Lietuva

miniatiūra|Netoli Nidos yra aukščiausios Europoje dreifuojančios Kuršių nerijos smėlio kopos (UNESCO pasaulio paveldo objektas)

Lietuvos temperatūrų rekordai pagal mėnesius. Absoliutūs metų karščio ir šalčio rekordai paryškinti ir pabraukti.Ekstremalūs reiškiniai (pagal mėnesius), Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba prie Aplinkos ministerijos

 Lietuvos temperatūrų rekordai (°C) Mėnesis Sau Vas Kov Bal Geg Bir2019 m. birželio mėnesio antrasis dešimtadienis, meteo.lt Lie Rug Rug Spa Lap Gru Karščio rekordai +12,6  +16,5 +21,8 +31,0 +34 +35,7 +37,5 +37,4 +35,1 +26 +18,5 +15,6 Šalčio rekordai -40,5 -42,9 -37,5 -23,0 -6,8 -2,8 +0,9 -2,9 -6,3 -19,5 -23 -3

Lietuvos temperatūrų rekordai (°C) Mėnesis Sau Vas Kov Bal Geg Bir2019 m. birželio mėnesio antrasis dešimtadienis, meteo.lt Lie Rug Rug Spa Lap Gru Karščio rekordai +12,6 +16,5 +21,8 +31,0 +34 +35,7 +37,5 +37,4 +35,1 +26 +18,5 +15,6 Šalčio rekordai -40,5 -42,9 -37,5 -23,0 -6,8 -2,8 +0,9 -2,9 -6,3 -19,5 -23 -34

Web turinio atvaizdavimas Web turinio atvaizdavimas
Web turinio atvaizdavimas Web turinio atvaizdavimas
Dešimtadienių agrometeorologinės sąlygos
Web turinio atvaizdavimas Web turinio atvaizdavimas
2019 m. birželio mėnesio antrasis dešimtadienis
Birželio mėnesio antrasis dešimtadienis buvo karščiausias nuo 1961 m., vidutinė Lietuvos oro temperatūrą buvo 21,5 °C (teigiama 6,6°C anomalija): nuo 20,0 °C Žemaitijos šiauriniame pakraštyje iki 22,8 °C Pietryčių Lietuvoje (teigiama 5,8–7,4° anomalija) (1 pav.). Aukščiausia oro temperatūra siekė 31–36 °C. 11, 12 ir 13 d. buvo pasiekti tų dienų, o 12 d. ir mėnesio karščio rekordai Lietuvoje, atitinkamai 34,2 °C, 35,7 °C (Kaišiadorys) ir 35,1 °C (Birštonas ir Kaišiadorys). 12, 13 ir 20 dienomis registruotos tropinės naktys (oro temperatūra naktį nenukrenta žemiau 20 °C). Žemiausia oro temperatūra buvo 9–13 °C, Nidoje 16 °C.
1 pav. Birželio mėnesio antrojo dešimtadienio vidutinė oro temperatūra
Antrąjį birželio dešimtadienį vidutinis kritulių kiekis Lietuvoje buvo apie 20 mm (0,7 SKN), tačiau pasiskirstė labai netolygiai: didžiojoje šalies teritorijos dalyje nesiekė 20 mm (0,1–0,7 SKN), Didžiojoj Žemaitijos ir Suvalkijos dalyje, Biržų ir Tauragnų apylinkėse ir pietiniame pakraštyje 20–60 mm (0,7–1,6 SKN), o Mažeikių apylinkėse iškrito 62–67 mm kritulių (2,5–3 SKN) (2 pav.).
2 pav. Birželio mėnesio antrojo dešimtadienio kritulių kiekis
Birželio antrąjį dešimtadienį Saulės spindėjimo trukmė buvo apie 1/4 didesnė nei SKN. Trumpiausiai Saulė spindėjo Šiaurės Rytų Lietuvoje, ilgiausiai – Pietvakarių Lietuvoje (3 pav.).
3 pav. Birželio mėnesio antrojo dešimtadienio Saulės spindėjimo trukmė
Vidutinė purenamo ruožo temperatūra 10 cm gylyje daugelyje šalies rajonų svyravo apie 22–27 °C, aukščiausia daug kur siekė 30–36 °C, Vilniaus ir Klaipėdos apylinkėse – 36 °C. Aukščiausia dirvožemio temperatūra 20 cm gylyje kilo iki 25–30 °C.
Vertinant agrometeorologines sąlygas pagal hidroterminio koeficiento (toliau – HTK) reikšmes, dešimtadienio pradžioje Varėnos, Trakų r. ir Elektrėnų savivaldybių teritorijose užsitęsęs sausas periodas buvo pasiekęs pavojingo meteorologinio reiškinio rodiklius (sausringas laikotarpis aktyviosios augalų vegetacijos metu pavojingu meteorologiniu reiškiniu laikomas tada, kai HTK < 0,5 išsilaiko 15–30 dienų). Labai sausa buvo Birštono, Jonavos, Švenčionių ir Vilniaus apylinkėse, sausringa – pavieniuose centriniuose šalies rajonuose, taip pat Marijampolės, Kauno, Jonavos, Ukmergės, Molėtų, Utenos rajonuose, nedidelis drėgmės trūkumas fiksuotas pavieniuose centriniuose šalies rajonuose, o kitur šalyje vyravo optimalios drėgmės sąlygos ir tik vakariniame šalies pakraštyje laikėsi drėgmės perteklius. Įpusėjus dešimtadieniui Elektrėnų, Varėnos ir Trakų rajono savivaldybių teritorijose buvo pasiekti stichinės sausros rodikliai (HTK < 0,5 išsilaikė ilgiau nei 30 dienų). Situacija šiose savivaldybėse nepasikeitė ir paskutinę dešimtadienio dieną. Birštono apylinkėse užsitęsęs sausas periodas buvo pasiekęs pavojingo meteorologinio reiškinio rodiklius, taip pat labai sausa išliko Druskininkų, Utenos ir Švenčionių rajonų savivaldybių teritorijose, sausringa – pavieniuose Vidurio Lietuvos rajonuose, taip pat Vilniaus, Šalčininkų, Ignalinos ir Šakių apylinkėse. Kitur šalyje laikėsi arba nežymus drėgmės trūkumas, arba sąlygos buvo optimalios, Mažeikių, Plungės ir Šilutės rajonuose ir toliau išliko drėgmės perteklius.


Lietuva


Lietuva

miniatiūra|Netoli Nidos yra aukščiausios Europoje dreifuojančios Kuršių nerijos smėlio kopos (UNESCO pasaulio paveldo objektas)


Lietuva

2020 m. pradžioje Lietuvoje gyveno 2,79 mln. gyventojų. 1992 m. Lietuvoje pasiektas maksimalus 3,7 mln. gyventojų skaičius. Po to gyventojų tolydžiai mažėjo ir tik 2019 m. buvo užfiksuotas nežymus padidėjimas.Lietuvoje per metus padaugėjo nuolatinių gyventojų, Etaplius, 2020–01–14 2000 m. gyventojų sumažėjo iki 3,5 mln., o 2010 m. – iki 3,32 mln. 2012 m. rugsėjo 28 d. Lietuvos statistikos departamento duomenimis gyventojų skaičius nebesiekė 3 milijonų.https://osp.stat.gov.lt/statistiniu-rodikliu-analize?indicator=S3R166#/

Gyventojų skaičiaus mažėjimo pagrindinė priežastis yra emigracija bei didesnis mirtingumas nei gimstamumas. Daugiausia Lietuvos gyventojų emigravo į Vakarų šalis, kur rado geresnes sąlygas darbo rinkoje. Taigi tarp emigrantų daugiausia darbingo amžiaus žmonių. Pagrindinės kryptys – Skandinavija, Jungtinė Karalystė, Airija. Jungtinėje Karalystėje gyvenamąją vietą deklaravo 124 000 emigrantų. (anglų k.), Lietuvos statistikos departamentas, 2019-07-14 Airijoje – 40 000, Norvegijoje – 24 000. Įvairiais skaičiavimai Vakarų šalyse gyvena ir dirba apie 200 000 Lietuvos piliečių. Pačioje Lietuvoje 4,3 % gyventojų yra gimę užsienyje.Migration Report 2017. UN, tikrinta 2018-09-30 (anglų kalba). 2011 m. iš Lietuvos išvyko 54 000 gyventojų, 16 000 atvyko, 2013 išvyko 39 000 gyv., kitais metais – 36 600, o 2015 m. – 44 500Po ketverių metų pertraukos – emigracijos šuolis., Verslo žinios 2016-03-21, tikrinta 2019-07-14. 2016 emigravo 51 000 gyventojų,Statistika Lietuvoje (Bernardinai.lt), 2017 m. – 57 200.Skaičiai stulbina: 2017 m. , tikrinta 2019-07-14.2017 pusmetį emigravo. DELFI 2017-07-10, tikrinta 2019-07-14. 2018 m. į šalį atvyko 12 300 asmenų, iš jų 5 700 ukrainiečių, 26 proc. iš Baltarusijos ir 6 proc. iš Rusijos.

Žemiausias gimstamumo rodiklis pasiektas 2002 m., kai gimė 30 000 kūdikių (8,6/1000 gyventojų), nuo to laiko šis rodiklis kiek išaugo: 2010 m. gimė 35 625 kūdikliai (10,8/1000 gyventojų). Vaikų skaičius vienai moteriai siekia 1,21. Didžiausias mirtingumas yra rytiniuose šalies rajonuose, kuriuose labiausiai jaučiamas gyventojų senėjimas. 2007 m. Ignalinos, Švenčionių ir Zarasų rajonuose buvo užregistruota 20 mirčių tūkstančiui gyventojų (šalies vidurkis tais metais buvo 13,5 mirčių tūkstančiui gyventojų). Prie didelio mirtingumo prisideda vienas didžiausių Europoje savižudybių skaičius.

Didžioji dalis gyventojų gyvena miestuose. Šis rodiklis sparčiai keitėsi po Antrojo pasaulinio karo. 1959 m. dar trys penktadaliai gyventojų gyveno kaime, 1970 m. santykis susilygino, o 1990 m. jau du trečdaliai gyventojų gyveno miestuose. Šiuo metu keturiuose miestuose (Vilnius, Kaunas, Klaipėda, Šiauliai) gyvena daugiau nei 1 000 000 gyventojų.

100% vyresnių nei 15 metų šalies gyventojų yra raštingi. Vidutinė gyvenimo trukmė vyrams yra 80 metų, moterims – 85 metai.http://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/160359  Lyginant su ankstesnių metų tyrimų duomenimis trukmė pailgėjo maždaug 4 metais.

Duomenys:1790 – 1950 duomenys „Lietuva Šeimos enciklopedija“ Šviesa, Kaunas 2006 http://www.world-gazetteer.com/wg.php?x=&men=gpro&lng=en&des=wg&geo=-130&srt=pnan&col=abcdefghinoq&msz=1500&geo=-4smp2014ge.ugdome.lt / Lietuvos gyventojų skaičiaus kaitaGyventojai, Oficialiosios statistikos portala


Algirdas Brazauskas

Algirdas Mykolas Brazauskas (1932 m. rugsėjo 22 d. Rokiškyje – 2010 m. birželio 26 d. Vilniuje) – pirmasis nepriklausomybę atkūrusios Lietuvos prezidentas, LKP CK pirmasis sekretorius.

Pradėjęs karjerą kaip jaunas specialistas, A. Brazauskas komunistų partijoje sparčiai kopė hierarchijos laiptais ir 1988-aisiais, būdamas 56-erių, tapo aukščiausiu sovietų valdžios okupuotoje Lietuvoje vykdytoju – LKP CK I sekretoriumi. Šį postą jis užėmė iki nepriklausomybės paskelbimo 1990-ųjų kovo 11 d.

Vėliau jis vadovavo nepriklausomai Lietuvai kaip prezidentas (šias pareigas laikinai ėjo 1992–1993, išrinktas kadencijai 1993–1998), vėliau vadovavo šalies vykdomajai valdžiai kaip ministras pirmininkas (2001–2006).

Nepaisant jo komunistinės praeities, A. Brazauskas nepriklausomybės metais nuolat buvo vienas populiariausių politikų. Jo šalininkai akcentavo, kad valdant A. Brazauskui šalies ūkis bei politinė padėtis buvo stabilios.

Savo politinę karjerą A. Brazauskas susiejo su Lietuvos komunistų partija bei jos įpėdine Lietuvos demokratine darbo partija, vėliau − Lietuvos socialdemokratų partija. Nors ir pasitraukė iš partijos vadovybės organų, tačiau savo įtaką išlaikė.

Iš aktyvios politikos A. Brazauskas buvo pasitraukęs 1998–2001 metais, joje taip pat nebedalyvavo nuo 2007-ųjų.

Po sunkios kovos su limfos vėžiu mirė 2010 m. birželio 26 d.http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/lietuva-neteko-prezidento-abrazausko.d?id=33879071 Delfi.lt – Lietuva neteko prezidento A.Brazausko Liepos 1 dieną valstybinių laidotuvių metu palaidotas Vilniaus Antakalnio kapinėse.http://www.delfi.lt/news/daily/brazauskas/prezidentas-ambrazauskas-atgule-amzinojo-poilsio-atnaujinta-1645.d?id=34066127 Delfi.lt – Prezidentas A.M.Brazauskas atgulė amžinojo poilsio 2011 m. birželio 26 d. iškilmingai atidengtas paminklinis biustas.

 Konservatorių partija buvo apskundusi A. Brazauską Vyriausiajai tarnybinės etikos komisijai dėl įtarimų, kad „Lukoil Baltija“ vadovas Ivanas Paleičikas, kartu su A. Brazausko šeima buvęs „Draugystės“ viešbučio bendrasavininkiu, neteisėtai suteikė naudos premjerui.

Komisijos prašyta išnagrinėti keturis klausimus: ar partnerystė su I. Paleičiku bei su juo susijusiomis įmonėmis buvo K. Brazauskienei naudinga plėtojant „Draugystės“ verslą, ar I. Paleičikas bei su juo susijusios bendrovės prisidėjo gaunant paskolas viešbučio rekonstrukcijoms bei plėtrai, ar šių paskolų ar jų dalies nėra grąžinę šie subjektai, taip pat ar I. Paleičikas ar su juo susijusios bendrovės padėjo K. Brazauskienei ar jos buvusiems šeimos nariams įsigyti „Draugystės“ akcijas.http://www.sekunde.lt/content.php?p=read&tid=22432

Komisija įtarimų nepatvirtino pareiškusi, jog visi I. Paleičiko ryšiai ryšiai buvę su A. Brazausko žmona, o ne su pačiu premjeru.http://www.delfi.lt/archive/article.php?id=7753196

 Buvęs ūkio ministras Julius Veselka viešai liudijo, kad būdamas prezidentu A. Brazauskas panaudojo savo įtaką, kad „Draugystės“ viešbutį valstybė parduotų tuometinei jo meilužei bei būsimai žmonai Kristinai Butrimienei. A. Brazauskas sakė nieko tokio neatsimenantis.http://www.delfi.lt/archive/article.php?id=8039186

 Seimo laikinoji tyrimo komisija nustatė, kad A. Brazausko vyriausybė, 2003 m. gruodžio 24 d. leidusi parduoti „Alitą“ verslininkų konsorciumui (nutartį pasirašė A. Brazauskas ir ūkio ministras Petras Čėsna), padarė valstybei 34,4 mln. litų žalos. Tarp kaltųjų dėl šios žalos komisija įrašė Vyriausybę. Nurodoma, kad Seimo Antikorupcijos komisija buvo iš anksto įspėjusi A. Brazauską, kad verslininkų konsorciumo laimėjimas konkurse yra neteisėtas.

 2004-aisiais rudenį TV3 laidoje „Nesutinku!“ parodyta, kad Rubicon group juodojoje buhalterijoje yra minima, kad žmogui, įvardintam kaip „AMB“, buvo išmokėtos sumos pinigų. Be to, laidoje paskelbti įmonės vadovų pokalbiai, kuriuose jie aptarinėja „AMB“ perduodamus pinigus. Kaip sakė laidoje dalyvavęs parlamentaras Algimantas Salamakinas, nesusijęs su laidos rengėjais, AMB – tai plačiai žinoma Algirdo Mykolo Brazausko pravardė, jo inicialai. Teikiant juodąją buhalteriją Seimui nagrinėti, šios eilutės buvo kupiūruotos. A. M. Brazauskas kreipėsi į Generalinę prokuratūrą dėl šmeižto. Laidos įrašas nebuvo pakartotas numatytu laiku, o jos vedėjos pažadas kitose laidose tęsti šią temą – neįgyvendintas


Algirdas Brazauskas

 Konservatorių partija buvo apskundusi A. Brazauską Vyriausiajai tarnybinės etikos komisijai dėl įtarimų, kad „Lukoil Baltija“ vadovas Ivanas Paleičikas, kartu su A. Brazausko šeima buvęs „Draugystės“ viešbučio bendrasavininkiu, neteisėtai suteikė naudos premjerui.

Komisijos prašyta išnagrinėti keturis klausimus: ar partnerystė su I. Paleičiku bei su juo susijusiomis įmonėmis buvo K. Brazauskienei naudinga plėtojant „Draugystės“ verslą, ar I. Paleičikas bei su juo susijusios bendrovės prisidėjo gaunant paskolas viešbučio rekonstrukcijoms bei plėtrai, ar šių paskolų ar jų dalies nėra grąžinę šie subjektai, taip pat ar I. Paleičikas ar su juo susijusios bendrovės padėjo K. Brazauskienei ar jos buvusiems šeimos nariams įsigyti „Draugystės“ akcijas.http://www.sekunde.lt/content.php?p=read&tid=22432


Algirdas Brazauskas

 Konservatorių partija buvo apskundusi A. Brazauską Vyriausiajai tarnybinės etikos komisijai dėl įtarimų, kad „Lukoil Baltija“ vadovas Ivanas Paleičikas, kartu su A. Brazausko šeima buvęs „Draugystės“ viešbučio bendrasavininkiu, neteisėtai suteikė naudos premjerui.

Komisijos prašyta išnagrinėti keturis klausimus: ar partnerystė su I. Paleičiku bei su juo susijusiomis įmonėmis buvo K. Brazauskienei naudinga plėtojant „Draugystės“ verslą, ar I. Paleičikas bei su juo susijusios bendrovės prisidėjo gaunant paskolas viešbučio rekonstrukcijoms bei plėtrai, ar šių paskolų ar jų dalies nėra grąžinę šie subjektai, taip pat ar I. Paleičikas ar su juo susijusios bendrovės padėjo K. Brazauskienei ar jos buvusiems šeimos nariams įsigyti „Draugystės“ akcijas.http://www.sekunde.lt/content.php?p=read&tid=22432

Komisija įtarimų nepatvirtino pareiškusi, jog visi I. Paleičiko ryšiai ryšiai buvę su A. Brazausko žmona, o ne su pačiu premjeru.http://www.delfi.lt/archive/article.php?id=7753196


Kaunas

Kaunas – antrasis pagal dydį Lietuvos miestas šalies centrinėje dalyje, Nemuno ir Neries santakoje. Svarbus pramonės, transporto, mokslo ir kultūros centras, Laikinoji sostinė. Kauno miesto savivaldybės, Kauno rajono savivaldybės, arkivyskupijos centras. Gyventojų skaičius – 298,8 tūkst. (2021).

thumb|Kauno meno mokykla
thumb|LSMU biblioteka
Kaunas – vienas svarbiausių mokslo ir švietimo centrų Lietuvoje. Pirmoji mokykla Kaune jau veikė 1473 m. prie tuo metu parapijinės Šv. Petro ir Povilo bažnyčios.http://datos.kvb.lt/index.php?option=com_laikotarpiai&task=view&id=18&Itemid=64&extend=45#i45 Kaunas: datos ir faktai. Nuo ištakų iki LDK žlugimo 1649 m. Kaune, šalia Rotušės keturklasę mokyklą įkūrė Jėzuitų ordinas. Ji 1702 m. tapo pirmąja kolegija Kaune. 1844 m. į Kauną buvo perkelta Kražių gimnazija ir pavadinta Kauno gubernijos gimnazija.http://datos.kvb.lt/index.php?option=com_laikotarpiai&task=view&id=19&Itemid=65 Kaunas: datos ir faktai. Rusijos carų valdžioje 1860 m. Kaune pradėjo veikti pirmoji mergaičių gimnazija.http://images.katalogas.lt/maleidykla/Lit_09-1-2/12-25.pdf Mastianica O. Mergaičių švietimas Rusijos valdžios tautinėje politikoje (XIX a. 4-7 dešimtmečiai 1864 m. atidaryta Kauno kunigų seminarija.

Kokybiškai naujas švietimo raidos Kaune etapas susidarė atkūrus Lietuvos valstybingumą. 1920 m. sausio 27 d. Aukštųjų kursų draugija atidarė Aukštuosius kursus, parengusius dirvą universiteto sukūrimui. 1922 m. vasario 16 d., Lietuvos valstybės atkūrimo dieną, iškilmingai atidaryta pirmoji Kaune aukštojo mokslo įstaiga – Lietuvos universitetas. Tarpukario metais Kaune buvo įkurta ir daugiau aukštųjų, taip pat vidurinių bei specializuotų mokyklų.

Šiuo metu septyniuose universitetuose ir akademijose, keturiuose kitų aukštųjų mokyklų padaliniuose ruošiami aukščiausios kvalifikacijos gydytojai, teisininkai, vadybininkai, inžinieriai, ekonomistai, programuotojai, žemės ūkio, sporto ir kitų sričių specialistai.

Paskolos studentams studijų finansavimui
Kada verta pradėti galvoti apie paskolą ar kreditą studijoms finansuoti?
Kai pateiksite prašymą studijuoti universitete, jūs atrasite, kad mokesčiai už mokslą yra labai dideli. Nebent jūs ar jūsų tėvai turi dideles santaupas, vienareikšmiškai daugelis studentų negali susimokėti už savo studijas be tėvų pagalbos ar paskolos studentams iš banko. Jei jums negausite jokios stipendijos, finansuoti savo studijas savarankiškai atrodys tiesiog neįmanoma, net su vidutinėmis tevų finansinėmis galimybėmis.
Tačiau tai ne bėda – yra daug žemomis palūkanomis studentams prienamų paskolų, vadinamų studentų paskolomis ar kreditais. Nebūtina laukti, kol sutaupysite pinigų mokslams savarankiškai – dabar galite skolintis pinigų ir atidėti mokėjimą, kol baigsite savo studijas ir galiausiai pradėsite dirbti pilnavertį darbą, kurio užmokesčio dėka jūs galite grąžinti tai, ką jūs skolingi bankui ar kitam kreditoriui.
Studentų paskolas dažniausiai administruoja bankai bendru susitarimu su universitetais ar kolegijomis. Kreipkitės į savo kolegiją arba universitetą ir jums bus išsiųsta informaciją apie finansinės paramos paketą. Jūsų bus paprašyta pateikti savo ir savo tėvų finansinę informaciją, taip pagalbos agentūros galės įvertinti jūsų poreikius ir savo gebėjimą suteikti jums reikalinga paskolą.
Tiesa, yra vyriausybės dotacijų, kurios gali suteikti jums pinigų be reikalo juos grąžinti atgal – tai realu mažas pajamas gaunantiems studentams. Tačiau dotacijos yra ribotos ir jums greičiausiai prireiks studentiškos paskolos, kad visiškai finansuotumėte savo švietimo išlaidas.
Didžiausias nemokamas vestuvinių prekių skelbimų tinklalapis Lietuvoje! Vestuviuprekes.lt – Aksesuarai, vestuvinės suknelės ir kita apranga, juvelyriniai dirbiniai, dekoracijos, kvepalai, alavinė, dovanos ir suvenyrai.
Skaityti visą straipsnį 'Paskolos studentams studijų finansavimui'»


Kaunas


Kaunas

thumb|Amžinoji ugnis
miniatiūra|Kauno nykštukas
miniatiūra|Laisvės kario, arba Vyčio, skulptūra prie Kauno pilies
Kaune yra daug paminklų bei skulptūrų, jų kompozicijų. Svarbiausios valstybės šventės vyksta Karo muziejaus sodelyje, kuriame įrengtas memorialas su Amžinąja ugnimi, skirtas pagerbti visus žuvusius už Lietuvos laisvę ir ypač jai nusipelniusius asmenis. Dauguma tarpukario metais Kaune pastatytų paminklų, sovietinės okupacijos metais buvo nugriauti, atkūrus Lietuvos valstybingumą – atstatyti. Okupacijos metais Kaune pastatyti paminklai buvo demontuoti ir yra eksponuojami Grūto parke.

Nuo 2015 m. miesto savivaldybės leidimu organizuojamas idėjų konkursas "Kauno akcentas." Konkurso dalyviai, kurių pristatomi darbai laimi, gali papuošti įvairias Kauno vietas. Svarbiausias veiksnys – unikalumas, savitumas, originalumas, bendra dermė su aplinka. Tai analogijų Lietuvoje neturinti idėja. Skulptūros ar kitokie meno projektai puošia ne tik miesto centrą, bet ir miegamuosius rajonus, pvz., Žaliakalnį, Vilijampolę ir kt. Be to, meno kūriniai įprasmina miesto istoriją, kaip antai, litvakus, "Fluxus" meno srovę.Vienas po kito dygsta „Kauno akcentai“ https://www.15min.lt/pasaulis-kiseneje/naujiena/per-lietuva/vienas-po-kito-dygsta-kauno-akcentai-642-962274?copied

 Laisvės statula (skulptorius Juozas Zikaras), „Žuvusiems už Lietuvos laisvę“ ir Knygnešių sienelės paminklai, Jono Basanavičiaus, Simono Daukanto, Vinco Kudirkos, Maironio, Antano Juozapavičiaus, Povilo Lukšio, Silvestro Žukausko, Vlado Putvinskio, Martyno Jankaus, Petro Vileišio biustai (visi – Vytauto Didžiojo karo muziejaus sodelyje).
Vytauto Didžiojo paminklas (prie savivaldybės pastato), atidengtas 1990 m. liepos 15 d. (skulptorius Vincas Grybas).
Česlovo Sasnausko, Miko Petrausko, Juozo Gruodžio, Kipro Petrausko, Stasio Šimkaus paminklai (visi – miesto sode, šalia Muzikinio teatro).
Maironio paminklas (prie Kauno rotušės), atidengtas 1977 m.
Stepono Dariaus ir Stasio Girėno skrydžiui atminti (atidengtas 1993 m. liepos 17 d. Parodos ir Sporto gatvių ašyje, Kauno ąžuolyne).
 Paminklas „Žuvome už Tėvynę“ (Ramybės parke, dail. S. Stanišauskas), atstatytas 1995 m.
Antano Smetonos, Aleksandro Stulginskio ir Kazio Griniaus paminklai (istorinės Lietuvos prezidentūros sodelyje), atidengti 1996 m.
Stasio Lozoraičio paminklas (prie VDU Rektorato rūmų, K. Donelaičio g.), atidengtas 1996 m.
Stepono Kairio paminklas (Aukštaičių g.).
Antano Kučingio paminklas (Aušros g.).
Obeliskas „Perkūno žirgai” (Žemaičių plento statytojams atminti, ant Milikonių kalno).
 Švč. Mergelės Marijos paminklas (prie Kauno katedros).
Romo Kalantos paminklas (Miesto sode, prie Kauno muzikinio teatro), atidengtas 2002 m.
Danieliaus Dolskio paminklas (Laisvės alėjoje), atidengtas 2007 m.
Motiejaus Valančiaus paminklas (prie Kauno kunigų seminarijos), atidengtas 2007 m.
Popiežiaus Jono Pauliaus II paminklas Santakos parke, atidengtas 2011 m.
Jono Vileišio paminklas (priešais Centrinį Paštą Laisvės al. skulp. Kęstutis Balčiūnas), atidengtas 2017 m.
 Nykštuko/Gnomo paminklas (ant Simono Daukanto tilto). Tai Vroclavo miesto dovana Kaunui, atidengtas 2018 m.
Abraomo Mapu paminklas (A. Mapu gatvėje, galerijos „Ars et mundus“ kieme, senamiestyje, skulp. Martynas Gauba), atidengtas 2018 m.
 „Laisvės kario“ arba Vyčio skulptūra (prie Kauno pilies, skulpt. Arūnas Sakalauskas, Borisas Krylovas ir Olesius Sidorukas), atidengta 2018 m.Kaune pristatytas "Laisvės karys" https://kauno.diena.lt/naujienos/kaunas/miesto-pulsas/finalinis-akordas-atidengtas-laisves-karys-871452
 Biustas Mahatma Gandžiui (2020 m.). Pastatytas po Indijos viceprezidento Venkaiah Naidu 2019 m. vizito ir jo siūlymo paminklu pagerbti indų nacionalinį didvyrį. Nesant Kaune tiesiogiai su Indija ar su M. Gandžiu susijusių vietų, pasirinktas Draugystės parkas, kurio pavadinimas asocijuojasi su draugyste ir bendradarbiavimu.Draugystės parke – paminklas Indijos tautinio išsivadavimo lyderiui kauno.diena.lt 2020-12-1

-
- Kauno.diena.lt inf.
-
-
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Draugystės parke iškilo paminklas Indijos tautinio išsivadavimo lyderiui, nesmurtinio pasipriešinimo taktikos pradininkui Mahatma Gandžiui, praneša Kauno miesto savivaldybė.
2019 m. rugpjūčio mėn. Kaune lankėsi Indijos viceprezidentas Venkaiah Naidu. Jis užsiminė, kad įamžinti ryšius tarp mūsų šalių būtų galima Kaune pastatant Indijos nacionalinio herojaus M. Gandžio biustą. Tuo metu kaip tik artėjo Baltijos kelio 30-metis, o M. Gandis ir įkūnija nesmurtinio, taikaus pilietinio pasipriešinimo idėjas.
Biustą dovanojo ir techninio projekto parengimą finansavo Indijos konsulatas. Deja, bet planuotą oficialią šio paminklo atidengimo ceremoniją dėl pasaulinės pandemijos teko atidėti neribotam laikui.
Kadangi Kaune nėra tiesiogiai su Indija ar su M. Gandžiu susijusių vietų, po konsultacijų su Lietuvos dailininkų sąjunga, biustui vieta pasirinkta Draugystės parke. Kaip simbolizuoja pavadinimas, parkas asocijuojasi su draugyste ir tarptautiniu bendradarbiavimu.
Ateityje čia galbūt atsiras ir daugiau atminimo ženklų ar meno objektų, susijusių su miesto partneriais.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
Galerijos
- Į Petrašiūnų kapines išlydėtas vienas geriausių šalies darbo teisės žinovų H. Davidavičius
Šeštadienį į Petrašiūnų kapines Kaune išlydėtas vienas geriausių Lietuvos darbo teisės žinovų Henrikas Davidavičius. ...
- M. Kyguolis: norime, kad įstaigoje pacientai būtų patenkinti paslaugomis, o darbuotojai – darboviete1
Nuo rugsėjo 1-osios Garliavos pirminės sveikatos priežiūros centrui (PSPC) vadovauja Mindaugas Kyguolis. Jis pakeitė ilgametę direktorę Nijolę Kliučienę. „Kauno diena“ pasidomėjo, ką teigiamo įstaigos veikloje mato naujasis jos vadovas...
- Domeikavos laisvalaikio salėje – padėkos žodžiai ir medaliai policininkams1
Policijos dienos išvakarėse Domeikavos laisvalaikio salėje vykusiame minėjime Kauno apskrities vyriausiojo policijos komisariato (VPK) vadovai medaliais, padėkos raštais ir atminimo dovanomis apdovanojo daugiau kaip 150 policijos pareigūnų....
- Treniruokliai ieško naujų erdvių Kauno rajone4
Zapyškį pasiekė septyni naujos kartos „Omnigym“ lauko treniruokliai. Jie pastatyti miestelio aikštės pakraštyje, netoli Šv.Jono Krikštytojo bažnyčios, greta dviračių tako. ...
- Per vasarą Kauno rajone žmonės perskaitė beveik 5 tūkst. knygų
2022-ųjų skaitymo iššūkis „Vasara su knyga“ baigėsi. Jau suskaičiuota, kiek dalyvių jame dalyvavo ir kiek jie perskaitė knygų. ...
- Neveronyse triūsia statybininkai1
Neveronių gyventojai turi dėl ko džiaugtis – vos prieš mėnesį duris atvėrė rekonstruotas vaikų lopšelis-darželis, o praėjusią savaitę prasidėjo aktyvaus poilsio zonos prie Neveronių tvenkinio įrengimo darbai, kitąmet statybi...
- Laimėjimais ir pasiekimais pakaunės mokytojai pasidžiaugė kartu
Metuose yra kelios dienos, kai mokytojai sulaukia glėbio gėlių ir gausybės šiltų žodžių. Viena jų – Tarptautinė mokytojų diena. Šiemet pakaunės pedagogai spalio 5-ąją kartu pasidžiaugti laimėjimais ir pasiekimais pakviesti ...
- Kauno rajono savivaldybė pelnė „Auksinę krivūlę“4
Spalio 7 d. Lietuvos savivaldybių asociacijos (LSA) Vilniuje surengtose iškilmėse buvo išdalyti svarbiausi savivaldos apdovanojimai – šešiolika bronzinių „Auksinės krivūlės“ statulėlių. ...
- Prasidėjo Vandžiogalos gimnazijos remontas
Darbų tempai Kauno rajono savivaldybės švietimo įstaigose nemažėja – spalio 6 d. prasidėjo Vandžiogalos gimnazijos remontas. ...
- „Royal Philharmonic Orchestra“ generalinis direktorius: viską atperka jausmas, uždangai pakilus
Spalio 12 d. Kauno valstybinė filharmonija ir „Kaunas – Europos kultūros sostinė 2022“ publikai pristatys tarptautinį projektą, kurtą kartu su „Royal Philharmonic Orchestra“. Pirmą kartą Kaune viešėsiantis vienas ...


Kaunas

thumb|Amžinoji ugnis
miniatiūra|Kauno nykštukas
miniatiūra|Laisvės kario, arba Vyčio, skulptūra prie Kauno pilies
Kaune yra daug paminklų bei skulptūrų, jų kompozicijų. Svarbiausios valstybės šventės vyksta Karo muziejaus sodelyje, kuriame įrengtas memorialas su Amžinąja ugnimi, skirtas pagerbti visus žuvusius už Lietuvos laisvę ir ypač jai nusipelniusius asmenis. Dauguma tarpukario metais Kaune pastatytų paminklų, sovietinės okupacijos metais buvo nugriauti, atkūrus Lietuvos valstybingumą – atstatyti. Okupacijos metais Kaune pastatyti paminklai buvo demontuoti ir yra eksponuojami Grūto parke.

Nuo 2015 m. miesto savivaldybės leidimu organizuojamas idėjų konkursas "Kauno akcentas." Konkurso dalyviai, kurių pristatomi darbai laimi, gali papuošti įvairias Kauno vietas. Svarbiausias veiksnys – unikalumas, savitumas, originalumas, bendra dermė su aplinka.


Kaunas

thumb|Amžinoji ugnis
miniatiūra|Kauno nykštukas
miniatiūra|Laisvės kario, arba Vyčio, skulptūra prie Kauno pilies
Kaune yra daug paminklų bei skulptūrų, jų kompozicijų. Svarbiausios valstybės šventės vyksta Karo muziejaus sodelyje, kuriame įrengtas memorialas su Amžinąja ugnimi, skirtas pagerbti visus žuvusius už Lietuvos laisvę ir ypač jai nusipelniusius asmenis. Dauguma tarpukario metais Kaune pastatytų paminklų, sovietinės okupacijos metais buvo nugriauti, atkūrus Lietuvos valstybingumą – atstatyti. Okupacijos metais Kaune pastatyti paminklai buvo demontuoti ir yra eksponuojami Grūto parke.

Nuo 2015 m. miesto savivaldybės leidimu organizuojamas idėjų konkursas "Kauno akcentas." Konkurso dalyviai, kurių pristatomi darbai laimi, gali papuošti įvairias Kauno vietas. Svarbiausias veiksnys – unikalumas, savitumas, originalumas, bendra dermė su aplinka. Tai analogijų Lietuvoje neturinti idėja. Skulptūros ar kitokie meno projektai puošia ne tik miesto centrą, bet ir miegamuosius rajonus, pvz., Žaliakalnį, Vilijampolę ir kt. Be to, meno kūriniai įprasmina miesto istoriją, kaip antai, litvakus, "Fluxus" meno srovę.Vienas po kito dygsta „Kauno akcentai“ https://www.15min.lt/pasaulis-kiseneje/naujiena/per-lietuva/vienas-po-kito-dygsta-kauno-akcentai-642-962274?copied

 Laisvės statula (skulptorius Juozas Zikaras), „Žuvusiems už Lietuvos laisvę“ ir Knygnešių sienelės paminklai, Jono Basanavičiaus, Simono Daukanto, Vinco Kudirkos, Maironio, Antano Juozapavičiaus, Povilo Lukšio, Silvestro Žukausko, Vlado Putvinskio, Martyno Jankaus, Petro Vileišio biustai (visi – Vytauto Didžiojo karo muziejaus sodelyje).
Vytauto Didžiojo paminklas (prie savivaldybės pastato), atidengtas 1990 m. liepos 15 d. (skulptorius Vincas Grybas).
Česlovo Sasnausko, Miko Petrausko, Juozo Gruodžio, Kipro Petrausko, Stasio Šimkaus paminklai (visi – miesto sode, šalia Muzikinio teatro).
Maironio paminklas (prie Kauno rotušės), atidengtas 1977 m.
Stepono Dariaus ir Stasio Girėno skrydžiui atminti (atidengtas 1993 m. liepos 17 d. Parodos ir Sporto gatvių ašyje, Kauno ąžuolyne).
 Paminklas „Žuvome už Tėvynę“ (Ramybės parke, dail. S. Stanišauskas), atstatytas 1995 m.
Antano Smetonos, Aleksandro Stulginskio ir Kazio Griniaus paminklai (istorinės Lietuvos prezidentūros sodelyje), atidengti 1996 m.
Stasio Lozoraičio paminklas (prie VDU Rektorato rūmų, K. Donelaičio g.), atidengtas 1996 m.
Stepono Kairio paminklas (Aukštaičių g.).
Antano Kučingio paminklas (Aušros g.).
Obeliskas „Perkūno žirgai” (Žemaičių plento statytojams atminti, ant Milikonių kalno).
 Švč. Mergelės Marijos paminklas (prie Kauno katedros).
Romo Kalantos paminklas (Miesto sode, prie Kauno muzikinio teatro), atidengtas 2002 m.
Danieliaus Dolskio paminklas (Laisvės alėjoje), atidengtas 2007 m.
Motiejaus Valančiaus paminklas (prie Kauno kunigų seminarijos), atidengtas 2007 m.
Popiežiaus Jono Pauliaus II paminklas Santakos parke, atidengtas 2011 m.
Jono Vileišio paminklas (priešais Centrinį Paštą Laisvės al. skulp. Kęstutis Balčiūnas), atidengtas 2017 m.
 Nykštuko/Gnomo paminklas (ant Simono Daukanto tilto). Tai Vroclavo miesto dovana Kaunui, atidengtas 2018 m.
Abraomo Mapu paminklas (A. Mapu gatvėje, galerijos „Ars et mundus“ kieme, senamiestyje, skulp. Martynas Gauba), atidengtas 2018 m.
 „Laisvės kario“ arba Vyčio skulptūra (prie Kauno pilies, skulpt. Arūnas Sakalauskas, Borisas Krylovas ir Olesius Sidorukas), atidengta 2018 m.Kaune pristatytas "Laisvės karys" https://kauno.diena.lt/naujienos/kaunas/miesto-pulsas/finalinis-akordas-atidengtas-laisves-karys-871452
 Biustas Mahatma Gandžiui (2020 m.).


Donatas Banionis

Donatas Banionis (1924 m. balandžio 28 d. Kaune – 2014 m. rugsėjo 4 d. Vilniuje) – Lietuvos teatro, kino, televizijos aktorius, režisierius.

 1966 m. XV tarptautinio Karlovi Varų kino festivalio (Čekoslovakija) apdovanojimas už geriausią vyrišką vaidmenį (filmas „Niekas nenorėjo mirti“)
 1966 m. Sąjunginio Kijevo festivalio pirmoji premija už geriausią vyrišką vaidmenį (filmas „Niekas nenorėjo mirti“)
 1967 m. SSRS valstybinė premija (už filmą „Niekas nenorėjo mirti“)
 1969 m. LSSR valstybinė premija
 1969 m. tarptautinio Sofijos kino festivalio (Bulgarija) premija už pagrindinį vaidmenį kino filme „Ne sezono metas“)
 1972 m. VDR valstybinė premija už Gojos vaidmenį kino filme „Goja, arba sunkus pažinimo kelias“
 1973 m. LSSR liaudies artistas
 1974 m. SSRS liaudies artistas
 1977 m. SSRS valstybinė premija (už filmą „Misterio Makinlio pabėgimas“)
 1994 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžius http://www3.lrs.lt/pls/inter2/dokpaieska.showdoc_l?p_id=5290
 1999 m. Rusijos kino pramonininko Chanžonkovo vardo medalis už žymų įnašą į kino meną
 1999 m. Rusijos Federacijos Draugystės ordinas už nuopelnus vystant Rusijos kino meną ir vaisingą veiklą stiprinant tarptautinius kultūrinius ryšius. http://document.kremlin.ru/doc.asp?ID=060656
 1999 m. Panevėžio garbės pilietis
 2002 m. Tarptautinės teatro akademijos Akademiko vardas
 2004 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius http://www3.lrs.lt/pls/inter2/dokpaieska.showdoc_l?p_id=227198
 2004 m. premija ir ordinas „Baltijos žvaigždė“ (Sankt Peterburgas)
 2008 m. „Sidabrinė gervė“ už istorinį indėlį į kiną Lietuvių filmų centras. „Kino menininkams įteikti Sidabrinių gervių apdovanojimai“
 2009 m. Rusijos Federacijos Garbės ordinas už didelį indėlį vystant teatro ir kino meną bei daugiametę kūrybinę veiklą http://document.kremlin.ru/doc.asp?ID=52057D. Banioniui ir S. Sondeckiui – Rusijos valstybiniai apdovanojimai, 2009-07-0


Donatas Banionis


Sąrašas:Lietuvos žuvys

thumb|350px|Lynas (Tinca tinca) – Lietuvos tautinė žuvis

thumb|Dnieprinis grundalas (Neogobius fluviatilis)

thumb|Nuodėgulinis grundalas (Perccottus glenii)

Iki 2016 m. birželio mėn., Lietuvoje aptiktos 5 invazinės žuvų rūšys:
 Mažasis žvynagalvis (Hypseleotris swinhonis). Smulki žuvis, kūno ilgis iki 3,5—5,0 cm. Iš Rytų Azijos regiono gėlųjų vandenų kartu su augalėdėmis žuvimis, atsitiktinai Lietuvoje paleistas į Lazdijų rajone esantį Dunojaus ežerą, kuriame aklimatizavosi. Pavojinga, kenkia vietinių žuvų faunaigrynas.delfi.lt / Kas gyvena pasaulio ir Lietuvos ežeruose? | Vilius Mažeika, „Ūkininko patarėjas“ 2012 m. rugpjūčio 14 d..
 Dnieprinis grundalas (Neogobius fluviatilis), dar kitaip vadinamas kaspijiniu upiniu grundalu, nors Kaspijos jūroje ir jos upių baseinuose negyvena. Savaime paplitę į Juodąją, Azovo, Marmuro jūras įtekančių upių baseinuose. Vis dažniau stebimi toli už jų natūralaus arealo ribų, kur be žmogaus pagalbos patys negalėjo išplisti. Lietuvoje buvo aptiktas 2016 metais, kada europines lydekas Neryje žvejojęs Gamtos tyrimų centro ichtiologas Kęstutis Skrupskelis sugautos lydekos skrandyje ir aptiko šią invazinę žuvų rūšįkablys.delfi.lt / Staigmena lydekos skrandyje – nauja žuvų rūšis Lietuvoje, 2016.05.11, Lukas Miknevičius. Tai gėlavandenė žuvis. Dnieprinių grundalų mėgstamos buveinės – smėlėti, žvirgždėti bei nestoru dumblo sluoksniu padengti upių ruožai, kurie sutampa su Lietuvos vietinėmis paprastųjų gružlių, paprastųjų kūjagalvių ir šlyžių buveinėmis, tad konkurencija dėl maisto su šia invazine rūšimi taps reali.
 Grundalas rubuilis, arba juodažiotis grundalas (Neogobius melanostomus). Gėlavandenė ir jūrų žuvis. Savaime paplitęs Juodojoje, Azovo, Marmuro, Kaspijos jūrose ir į jas įtekančių upių žemupiuose. Patekes į jam nebūdingus regionus, įskaitant ir Lietuvą, pridaro daug žalos vietinių žuvų ir vandens paukščių populiacijoms. Naikintinas kaip invazinė rūšisgrynas.delfi.lt / Gali būti, kad dėl šių žuvų nebegalėsime valgyti lašišos ir menkės | Birutė Davidonytė, 2015 m. gegužės 22 d. grynas.delfi.lt / Invazinės žuvų rūšys Lietuvai grasina tikra katastrofa | Robertas Staponkus, Lietuvos gamtos fondas, 2012 m. birželio 6 d.] Lietuvos pakrantėje pirmasis grundalas rubuilis sugautas tinklais 2002 m. rugpjūčio 28 d. Kopgalio žuvų stebėjimo stotyje. Tai buvo 19 centimetrų ilgio trejų metų patinas. Šių žuvų plėtros Klaipėdos uosto prieigose pradžia laikomi 2000–2001 metaiklaipeda.diena.lt / Naujakurės žuvys žalos nepadarė, 2007-11-23, Egidijus Bacevičius.
 Nuodėgulinis grundalas (Perccottus glenii). Gėlavandenė žuvis. Savaime paplitę Rytų Azijojos. Iš ten išplitę į kitus žemės regionus, įskaitant ir Lietuvą, pridaro daug žalos vietinių žuvų populiacijoms. Naikintinas.
 Rytinis gružlelis (Pseudorasbora parva). Lietuvoje introdukuotas iš Rytų Azijos regione Amūro upės baseino, Korėjos, Japonijos, š.Kinijos vidaus vandenų). Lazdijų rajone esančiame Dunojaus ežere 1963 metais buvo atsitiktinai užveistasarboristai.lt / Įžuvinimo pavojus – Rytinis gružlelis | Parašyta 2010 spalio 1

Populiarūs
Įžuvinimo pavojus - Rytinis gružlelis
- Informacija
- Parašyta 2010 spalio 12
- Paskelbta: 2010 spalio 12
Laikraščiuose ir įvairiuose skelbimų skyreliuose mirga informacija apie tvenkinių ir kūdrų įžuvinimui parduodamus karpius, starkius, augalėdes žuvis – amūrus, plačiakakčius ir kitas žuvis. Daugelis vandens telkinių savininkų nesusimąstydami, pasitikėdami tiekėjų sąžiningumu, nepatikrinę ypač sunkiai atskiriamų mažų žuvelių, jas noriai perka pamiršdami įžuvinimo pavojus.
,,Į Žemaitijos nacionalinio parko direkciją atvykęs vienos Stirbaičių kaimo sodybos šeimininkas, nešinas stiklainiu, pilnu 5-7 cm ilgio ir apie 1 cm pločio jam nepažįstamų žuvyčių teiravosi, kodėl kūdroje gausiai gyvenusių smulkių karosų, kuriuos gaudydavo meškere ankstesniais metais, per visas šių metų atostogas nepagavo nė vieno. Žvejybos metu bet kokį masalą nuėsdavo arba ant kabliuko užkibdavo tik atneštos žuvelės. Paklausus, ar per paskutiniuosius kelis metus neįleido į kūdrą kitų rūšių žuvų, prisiminė, kad prieš metus telefonu pirko ”baltojo amūro” žuvyčių. Tiekėjas buvęs ypač malonus, žuveles pristatęs vos ne ”iki durų”, o apie kokį nors kokybės sertifikatą ar veterinarinę pažymą nebuvę net kalbos.
Kadangi toks atvejis buvo jau antrasis per pastaruosius dvejus metu, atpažinti atneštas žuveles nebuvę sunku. Tai rytinis gružlelis – nedidelė, iki 10-12 cm išauganti, apie 5 metus gyvenanti karpinių žuvų rūšis, kurios gimtinė yra kai kurie Kinijos ir Japonijos vandens telkiniai“, - sakė Žemaitijos nacionalinio parko direktoriaus pavaduotojas Saulius Sidabras.
Pirmą kartą rytiniai gružleliai į Europos vandenis pateko apie 1960 metus. Jų ikrai kartu su baltojo amūro ir baltojo plačiakakčio ikrais iš Kinijos buvo atvežti į Rumuniją. Panašiu laikotarpiu (1961-1963 m.) kartu su minėtų žuvų jaunikliais rytiniai gružleliai buvo suleisti į kai kuriuos Vengrijos, Ukrainos, o taip pat ir Lietuvos vandens telkinius (Dunojaus ež. Lazdijų rajone; po kurio laiko šiame ežere išnyko). Netrukus iš Vengrijos vandens telkinių gružleliai buvo įvežti į Čekiją, o iš pastarosios – į Vokietiją, iš Vokietijos – į Olandiją, Belgiją ir Angliją. Plisdamas iš rytų į vakarus, per kiek daugiau nei 40 metų gružlelis kolonizavo beveik visos Europos vandens telkinius. Kol kas gružleliai neaptikti tik šiaurinėje Europos dalyje: Skandinavijos pusiasalyje, Estijoje, Latvijoje. Šiuo metu rytinis gružlelis gyvena 32-jų Europos ir Šiaurės Afrikos šalių vandens telkiniuose, kuriuose jo iki tol nebuvo.
,,Rytinio gružlelio spartų plitimą lėmė nereiklumas gyvenamajai aplinkai: gyvena sekliose ežerų, tvenkinių dalyse, kanaluose, lėtos tėkmės upių atkarpose – visur, kur gausu vandens augalijos. Nemėgsta sraunesnių upių, tačiau jomis naudojasi kaip tolimesnio plitimo koridoriais. Sugeba išgyventi tiek šilto, tiek šaltesnio vandens telkiniuose, nėra reiklus ir deguonies koncentracijai vandenyje. Kadangi rytiniai gružleliai yra smulkios žuvys, didesnės plėšriosios žuvys, tokios kaip lydeka, joms nebaisios. Vienintelis plėšrūnas, kuris galėtų kiek efektyviau reguliuoti šių žuvų gausą - tik ešerys, tačiau ir pastarojo gružleliai gana efektyviai išvengia, nes dažniausiai plauko seklumose, tankiuose vandens augalų sąžalynuose.
Subręsta rytinis gružlelis labai anksti – būdamas tik 1 metų amžiaus. Nneršti pradeda vandeniui sušilus iki ~15 ºC. Viena patelė, priklausomai nuo pastarosios dydžio, gali sudėti nuo keliu šimtų iki kelių tūkstančių (dažniausiai – apie 1 tūkst.) ikrelių. Tačiau svarbiausia, kad visus ikrelius išneršia ne vienu metu, o per daugybę kartų, vienu metu sudėdama tik po keletą dešimčių ikrelių. Nerštas trunka visą šiltąjį metų laikotarpį: nuo balandžio-gegužės iki rugpjūčio-rugsėjo mėnesių. Tokia, per visą šiltąjį metų laikotarpį ištęsto neršto strategija labai padeda šiai rūšiai sėkmingai įsitvirtinti vandens telkiniuose, į kuriuos ji patenka. Be to, ji gerokai sumažina ikrelių ir lervų mirtingumą dėl nepalankių aplinkos sąlygų, kad ir pražuvus vienai ikrų dėčiai, lervutės ritasi iš kitų, vėliau sudėtų ikrelių. Ikrelių ir lervučių mirtingumą dar labiau sumažina ir tai, kad kiekvieną ikrų dėtį saugo patinai, agresyviai vydami kitas, netgi už save didesnes žuvis.
Dar viena dauginimosi ypatybė yra ta, kad ikrelius gali sudėti ant pačių įvairiausių vandenyje esančių objektų: smėlio, akmenų, moliuskų kiaukutų, vandens augalų ir netgi ant valčių dugno. Prie vandens paviršiuje plūduriuojančių augalų lapų apatinės dalies ar valčių dugno pritvirtinti ikreliai gali būti pernešami iš vieno vandens telkinio į kitą. Tai dar labiau didina rytinio gružlelio plitimo po vandens telkinius galimybes. Esant itin palankioms sąlygoms, jie tampa dominuojančia, vandens telkinyje gausiausia žuvų rūšimi ir, nepaisant mažo dydžio, pridaro nemažai žalos.
Mokslinėse publikacijose pateikiama daugybė faktų apie tai, kad kai rytinių gružlelių tankis yra labai didelis, jie masiškai išėda dugno bestuburius ir vėžiagyvius. Kovoje dėl maisto išteklių nukonkuruoja vietines žuvų rūšis. Anglijos mokslininkai eksperimentiškai įrodė, kad, pašalinus rytinį gružlelį iš vandens, telkinyje ženkliai pagerėjo karšių ir kuojų augimas. Nurodoma, kad rytiniai gružleliai minta kitų rūšių žuvų ikrais bei jaunikliais, o žuvininkystės tvenkiniuose, kur žuvų tankis itin didelis, apkramtydami pelekus, žaloja netgi gerokai už save stambesnes žuvis. Pranešama, kad kai kuriuose Pietų Europos vandens telkiniuose patekus rytiniam gružleliui, labai sumažėjo raudžių, kartuolių, gružlių, paprastųjų karosų gausumas arba šios žuvų rūšys apskritai išnyko.
Visi minėti poveikiai pasireiškia tik tuomet, kada rytinių gružlelių tankis yra išties didelis. Tačiau esama kur kas rimtesnės rytinio gružlelio keliamos grėsmės, kuri nepriklauso nuo šios rūšies individų gausumo vandens telkinyje: nustatyta, kad kartu su rytiniu gružleliu Europos vandens telkiniuose plinta pavojingas žuvų parazitas – pirmuonis (lotyniškas pav. Sphaerothecum destruens), parazituojantis žuvų audinių ląstelių viduje. Pats rytinis gružlelis šiam parazitui yra atsparus, tačiau yra jo nešėjas.
Dėl parazito sukeltos ligos kai kuriose Europos dalyse (būtent ten, kur išplitęs rytinis gružlelis) paskutinių 40-ies metų bėgyje saulažuvių populiacijos sumažėjo tiek, kad ši rūšis buvo įtraukta į Europoje saugomų žuvų rūšių sąrašus. Anglijos mokslininkai praneša, kad šis parazitas puola ir kitas vietines žuvų rūšis – karšius, kuojas, o taip pat gali būti mirtinai pavojingas lašišinėms žuvims – upėtakiams, šlakiams, lašišoms. Tai patvirtina ir JAV mokslininkai nurodę, kad minimas pirmuonis šioje šalyje jau yra sukėlęs masišką Atlantinių lašišų ir šlakių žūtį. Dar kiti tyrimai rodo, kad pats būdamas atsparus, naujajame paplitimo areale rytinis gružlelis gali būti ir daugelio vietinių ligų sukėlėjų platintojas. Nustatyta, kad rytinis gružlelis yra nematodo Anguillicola crassus, parazituojančio ungurių plaukiojamojoje pūslėje bei lemiančio masiškus šių žuvų kritimus, tarpinis šeimininkas: pats nesirgdamas, rytinis gružlelis yra šio parazito platintojas.
Būtent ligų platinimas ir yra didžiausia rytinio gružlelio keliama grėsmė. Į vandens telkinius sykį patekusius, rytinius gružlelius išnaikinti yra labai sunku ar netgi neįmanoma. Galimos priemonės: suleidžiami dideli plėšriųjų žuvų, galinčių kiek efektyviau išgaudyti rytinius gružlelius, kiekiai. Tačiau ši priemonė tik sumažina rytinių gružlelių skaičių. Sumažėjus plėšriųjų žuvų, gružlelių vėl sparčiai gausėja. Kita priemonė – specialus cheminis preparatas žuvims naikinti, naudojamas tik griežtai laikantis nustatytų reikalavimų,“ – sakė Vilniaus Universiteto Gamtos tyrimų centro gėlųjų vandenų sektoriaus vadovas dr. Tomas Virbickas.
Labai svarbu neleisti rytiniam gružleliui patekti į vandens telkinį. Daugelyje šalių, taip pat ir Lietuvoje, svetimkraščių žuvų rūšių įvežimas, perkėlimas iš vienų vandens telkinių į kitus griežtai reglamentuotas. Tačiau išlieka nelegalaus, privačių asmenų vykdomo svetimkraščių žuvų perkėlimo į vandens telkinius grėsmė, o taip pat netyčinio įleidimo (su kitų rūšių žuvų jaunikliais) ar gružlelių naudojimo masalui plėšriųjų žuvų gaudymui grėsmė. Patys žmonės turėtų suprasti, kad vykdydami tokią veiklą, kenkia patys sau ir mūsų vidaus vandenų gyventojams.
Prašome informaciją apie rytinio gružlelio paplitimą Lietuvos vandens telkiniuose teikti Vilniaus Universiteto Gamtos tyrimų centro gėlųjų vandenų sektoriaus vadovui dr. Tomui Virbickui (el.p: Šis el.pašto adresas yra apsaugotas nuo šiukšlų. Jums reikia įgalinti JavaScript, kad peržiūrėti jį. ).
Neleiskime atvežtinėms rūšims įsiviešpatauti mūsų vandenyse.
Informacijos šaltinis: www.vstt.lt


Sąrašas:Lietuvos žuvys


Sąrašas:Lietuvos žuvys

thumb|Nuodėgulinis grundalas (Perccottus glenii)

Iki 2016 m. birželio mėn., Lietuvoje aptiktos 5 invazinės žuvų rūšys:
 Mažasis žvynagalvis (Hypseleotris swinhonis). Smulki žuvis, kūno ilgis iki 3,5—5,0 cm. Iš Rytų Azijos regiono gėlųjų vandenų kartu su augalėdėmis žuvimis, atsitiktinai Lietuvoje paleistas į Lazdijų rajone esantį Dunojaus ežerą, kuriame aklimatizavosi. Pavojinga, kenkia vietinių žuvų faunaigrynas.delfi.lt / Kas gyvena pasaulio ir Lietuvos ežeruose? | Vilius Mažeika, „Ūkininko patarėjas“ 2012 m. rugpjūčio 14 d..
 Dnieprinis grundalas (Neogobius fluviatilis), dar kitaip vadinamas kaspijiniu upiniu grundalu, nors Kaspijos jūroje ir jos upių baseinuose negyvena. Savaime paplitę į Juodąją, Azovo, Marmuro jūras įtekančių upių baseinuose. Vis dažniau stebimi toli už jų natūralaus arealo ribų, kur be žmogaus pagalbos patys negalėjo išplisti. Lietuvoje buvo aptiktas 2016 metais, kada europines lydekas Neryje žvejojęs Gamtos tyrimų centro ichtiologas Kęstutis Skrupskelis sugautos lydekos skrandyje ir aptiko šią invazinę žuvų rūšįkablys.delfi.lt / Staigmena lydekos skrandyje – nauja žuvų rūšis Lietuvoje, 2016.05.11, Lukas Miknevičius. Tai gėlavandenė žuvis. Dnieprinių grundalų mėgstamos buveinės – smėlėti, žvirgždėti bei nestoru dumblo sluoksniu padengti upių ruožai, kurie sutampa su Lietuvos vietinėmis paprastųjų gružlių, paprastųjų kūjagalvių ir šlyžių buveinėmis, tad konkurencija dėl maisto su šia invazine rūšimi taps reali.
 Grundalas rubuilis, arba juodažiotis grundalas (Neogobius melanostomus). Gėlavandenė ir jūrų žuvis.


Palanga

Palanga – miestas Žemaitijoje, prie Baltijos jūros, 25 km į šiaurę nuo Klaipėdos, klimatinis ir balneologinis kurortas. Administraciškai priklauso Palangos miesto savivaldybei, kuri apima Palangos, Šventosios ir Būtingės gyvenvietes. Yra 3 pašto skyriai (centrinis LT-00001).

Pirmieji gyventojai dabartinės Palangos teritorijoje apsigyveno III tūkst. pr.m.e.Jurga Palangytė Palanga. Svarbiausios istorijos datos , pgm.lt

X a. Palangoje įsisteigė ir suklestėjo prekybinis skandinavų centras, kuris dalyvavo ir skandinavų prekyboje su Rytų šalimis. Jos kapinynuose rasta arabiškų monetų, svarstyklių ir svarelių, būdingų pirklių kapams.Vytautas Kazakevičius Vikingų ir baltų genčių konsolidacijos laikotarpis// Ginautas Zabiela (red.) Lietuvos istorija II t. Vilnius: Baltos lankos, 2007. P.318-320; 327. XI a. Palanga įgavo ankstyvojo miesto bruožų.Vytautas Kazakevičius Vikingų ir baltų genčių konsolidacijos laikotarpis// Ginautas Zabiela (red.) Lietuvos istorija II t. Vilnius: Baltos lankos, 2007. P.322. Pirmą kartą Palanga paminėta aprašant 1161 m. įvykius danų kronikoje, kai esą danai buvo užėmę Palangos pilį, ir net įkūrę vyskupystę,Žulkus V. Seniausios miesto užuomazgos // Palangos istorija. Sud. V. Žulkus. Klaipėda: 1999. P. 77. Nikžentaitis A. Palanga - danų įkurta gyvenvietė? // Palangos istorija. Sud. V. Žulkus. Klaipėda: 1999. P. 105-106. tačiau šios istorijos autentiškumas yra abejotinas. XII a. pabaigoje Palangos prekybos centras sunyko, tai sutapo su bendru kuršių kultūros nuosmūkiu. Livonijos ordino ir Kuršo sutartyje gyvenvietė minima 1253 m. balandžio 5 d. (kaip Palange). Šį data minima kaip Palangos įkūrimo data. Iki XV a. pabaigos Palangoje ant Birutės kalno veikė stulpinė stebykla Saulės ir Mėnulio judėjimui sekti bei kalendoriui tvarkyti.

Palangą kelis kartus buvo užėmę Livonijos ir Kryžiuočių ordinai. Palangos ruožas buvo svarbus strategiškai, siekiant sausuma sujungti ordino Prūsijos ir Livonijos dalis. Tam siekiui buvo nelemta išsipildyti, po Žalgirio mūšio Ordinas buvo išstumtas iš Žemaitijos, o 1435 m. gruodžio 31 d. Brastos taika Palangą galutinai priskyrė LDK. Manoma, kad Palangoje XV a. dar buvo išlikusi nedidelė senųjų gyventojų kuršių kolonija. Vėliau kuršių etnosas nyko, jį keitė atsikėlę iš gretimų žemių žemaičiai ir kuršių palikuonys kuršininkai.J.Kiaupienė, I.Lukšaitė. Lietuvos istorija V tomas. Vilnius: Baltos lankos, 2003. P.595.

XV–XVII a. Palanga buvo svarbiausias Lietuvos uostas, kurio gyventojai užsiimdavo žvejyba, rinkdavo gintarą, prekiavo su kitais uostais (žr. Palangos uostas). XVI–XVII a. buvo seniūnijos centras, nuo 1547 m. minima kaip miestelis, 1529–1562 m. buvo LDK neprivilegijuotųjų miestų sąraše. XVI a. pabaigoje pastatyta Palangos bažnyčia.Algimantas Miškinis Palangos istorija, vle.lt 1600 m. leista rengti vieną savaitinį turgų ir du metinius prekymečius. Vėliau prekybos privilegijos buvo išplėstos. 1667 m. minimas Palangos pavietas. Šiaurės karo metu Palangoje buvo kaupiami saksų kariuomenės aprūpinimui reikalingi reikmenys, dėl to 1701 m. liepą Švedijos kariuomenė užėmė PalangąGintautas Sliesoriūnas. Lietuvos istorija VI tomas. Vilnius: LII leidykla, 2015. P.547., išgriovė ir akmenimis užvertė uostą. Tuo pačiu metu buvo sugriautas ir Šventosios uostas. XVIII a. kelis kartus kurti uostų atstatymo projektai, tačiau jie nebuvo realizuoti. XVIII a. pabaigoje Palanga iš valstybinės valdos tapo privačia - karalius ją perleido S.Masalskiui.Palangos dvaras, archyvai.lt 1791 (ar 1792) metais Ketverių metų seimas Palangai, kaip karališkam miestui, suteikė Magdeburgo teises (savivalda įvesta, bet privilegijos nespėta gauti). 1794 m. vykstant Kosciuškos sukilimui buvo užimta sukilėlių.

Po Abiejų Tautų Respublikos padalinimo Palanga priskirta Vilniaus gubernijai, o 1819 m. su apylinkėmis prijungta prie Kuršo gubernijos.Tamara Bairašauskaitė, Zita Medišauskienė, Rimantas Miknys. Lietuvos istorija VIII t. I dalis. Vilnius: Baltos lankos, 2011. P.38; 48. To prašė vietos bajorai, o galbūt Kurliandijos vokiečiai pirkliai, kad palengvėtų kelionės į Vokietiją.Danutė Mukienė. Palangos grąžinimas Lietuvai , samogitia.mch.mii.lt

thumb|left|Liepojos-Vytauto g. 1899–1925–2010 m. nuo Kurhauzo
Jau nuo XVIII a. pabaigos šaltiniuose pradedamos minėti gydomosios maudynės Palangoje. XIX a. pradžioje Palanga ėmė garsėti kaip vasarvietė. 1823 m. Palangoje surašyta 100 sodybų. 1824 m. Palangą nusipirko caro armijos pulkininkas, grafas Mykolas Juozapas Tiškevičius. Jis atnaujino uostą, pastatė ąžuolinį tiltą, prie kurio švartavosi laivai, naujus rūmus. 1831 m. sukilimo metu gegužės 10-13 d. mieste vyko Palangos mūšis tarp sukilėlių ir Rusijos imperijos kariuomenės, sudegė daug namų. Spaudos draudimo metais per Palangą buvo gabenama lietuviška spauda. 1888 m. įkurtas kurortas. Nuo 1891 m. Palangos dvaras priklausė Mykolo Tiškevičiaus sūnui Feliksui Tiškevičiui. Nuo 1892 m. tiltas į jūrą skirtas tik poilsiautojų pasivaikščiojimams. 1899 m. rugpjūčio 20 d. prie tilto stovėjusioje daržinėje pastatytas pirmasis lietuviškas spektaklis (Keturakio „Amerika pirtyje“). XIX a. susiformavo stačiakampis gatvių planas.

Po Pirmojo pasaulinio karo iki 1921 m. kovo 30 d. priklausė Latvijai, pagal sutartį dėl sienos demarkacijos kartu su Šventąja perduota Lietuvai. Valstybių sienų ginčą išsprendė škotų diplomato Džeimso Jango Simpsono vadovaujama komisija. Diplomato garbei Palangoje yra pavadinta Simpsono gatvė.

1932 m. Palanga gavo antros eilės miesto teises, 1933 m. – miesto ir kurorto teises. 1935 m. sausio 31 d. Palangos paplūdimys, iki tol priklausęs grafui F. Tiškevičiui, tapo visos Lietuvos nuosavybe. 1938 m. gegužės 10 d. miestą nusiaubė didelis gaisras, po kurio 1500 gyventojų liko be pastogės, sudegė Palangos evangelikų liuteronų bažnyčia.Lietuvos aidas, 1938-05-12, Nr. 210 (4019) Per Antrąjį pasaulinį karą buvo sunaikinta beveik pusė miesto, subombarduota pionierių stovykla. Birželio 27 d. naciai nužudė apie 105 miestelio žydus ir 6 lietuvių tautybės asmenis.Holocaust AtlasVakarų ekspresas Dar apie 200−300 žydų, moterų ir vaikų, daugiausia palangiškių, buvo sušaudyta prie dabartinio Palangos karjero esančiame miške.Holocaust Atlas Raudonoji armija Palangą užėmė 1945 m. sausio pabaigoje, sovietai nacionalizavo daugelį vilų ir namų.

1946 m. rugpjūčio 3 d. tapo apskrities pavaldumo miestu, 1951 m. liepos 3 d. Palanga tapo Klaipėdos srities pavaldumo miestu, 1953 m. – respublikinio pavaldumo miestu. 1947-1951 m. vykdyti Palangos gyventojų trėmimai. 1952 m. suteiktas kurorto statusas – kurortas veikė ištisus metus, prijungti Užkanavės, Vanagupės, Kunigiškių, Virbališkės kaimai. Palanga plėtota pagal 1954 m. (architektas B. Revzinas ir kt.), 1959 m. (architektai P. Janulis, V. Stauskas ir kt.), 1972 m. (architektai J. Vaškevičius, N. Urmonienė ir kt.), 1986–1991 m. (architektai J. Vaškevičius, S. Motieka ir kt.) bendruosius planus. 1967 m. spalio 17-18 d. smarkus uraganas nusiaubė Palangos pajūrį, sulaužė Palangos tiltą. Pagal 1973–1975 m. Palangos plėtimo projektą prijungtos 5 gyvenvietės (Vanagupė, Kunigiškiai, Monciškė, Nemirseta, Šventoji).

1991 m. dauguma sanatorijų, poilsio namų buvo privatizuota. 1996 m. patvirtintas Palangos herbas. Palanga išrinkta 2013 m. Lietuvos kultūros sostine.

thumb|220px|Saulėlydis Palangoje. XX a. pr. išleista poilsiautojams skirta atvirutė

thumb|Senasis Palangos tiltas buvo toliau į šiaurę ir orientuotas labiau į pietus. Krante 1906 m. matyti paviljonas, kuris dabar yra 220 m nuo kranto
thumb|Palangos tiltas 1956 m.
thumb|Vytauto g. 1961-2010 m

Birželio 27 d. naciai nužudė apie 105 miestelio žydus ir 6 lietuvių tautybės asmenis. Holocaust AtlasVakarų ekspresas Dar apie 200−300 žydų, moterų ir vaikų, daugiausia palangiškių, buvo sušaudyta prie dabartinio Palangos karjero esančiame miške.


Palanga

Pirmieji gyventojai dabartinės Palangos teritorijoje apsigyveno III tūkst. pr.m.e.Jurga Palangytė Palanga. Svarbiausios istorijos datos , pgm.lt

X a. Palangoje įsisteigė ir suklestėjo prekybinis skandinavų centras, kuris dalyvavo ir skandinavų prekyboje su Rytų šalimis. Jos kapinynuose rasta arabiškų monetų, svarstyklių ir svarelių, būdingų pirklių kapams.Vytautas Kazakevičius Vikingų ir baltų genčių konsolidacijos laikotarpis// Ginautas Zabiela (red.) Lietuvos istorija II t. Vilnius: Baltos lankos, 2007. P.318-320; 327. XI a. Palanga įgavo ankstyvojo miesto bruožų.Vytautas Kazakevičius Vikingų ir baltų genčių konsolidacijos laikotarpis// Ginautas Zabiela (red.) Lietuvos istorija II t. Vilnius: Baltos lankos, 2007. P.322. Pirmą kartą Palanga paminėta aprašant 1161 m. įvykius danų kronikoje, kai esą danai buvo užėmę Palangos pilį, ir net įkūrę vyskupystę,Žulkus V. Seniausios miesto užuomazgos // Palangos istorija. Sud. V. Žulkus. Klaipėda: 1999. P. 77. Nikžentaitis A. Palanga - danų įkurta gyvenvietė? // Palangos istorija. Sud. V. Žulkus. Klaipėda: 1999. P. 105-106. tačiau šios istorijos autentiškumas yra abejotinas. XII a. pabaigoje Palangos prekybos centras sunyko, tai sutapo su bendru kuršių kultūros nuosmūkiu. Livonijos ordino ir Kuršo sutartyje gyvenvietė minima 1253 m. balandžio 5 d. (kaip Palange). Šį data minima kaip Palangos įkūrimo data. Iki XV a. pabaigos Palangoje ant Birutės kalno veikė stulpinė stebykla Saulės ir Mėnulio judėjimui sekti bei kalendoriui tvarkyti.

Palangą kelis kartus buvo užėmę Livonijos ir Kryžiuočių ordinai. Palangos ruožas buvo svarbus strategiškai, siekiant sausuma sujungti ordino Prūsijos ir Livonijos dalis. Tam siekiui buvo nelemta išsipildyti, po Žalgirio mūšio Ordinas buvo išstumtas iš Žemaitijos, o 1435 m. gruodžio 31 d. Brastos taika Palangą galutinai priskyrė LDK. Manoma, kad Palangoje XV a. dar buvo išlikusi nedidelė senųjų gyventojų kuršių kolonija. Vėliau kuršių etnosas nyko, jį keitė atsikėlę iš gretimų žemių žemaičiai ir kuršių palikuonys kuršininkai.J.Kiaupienė, I.Lukšaitė. Lietuvos istorija V tomas. Vilnius: Baltos lankos, 2003. P.595.


Palanga

Pirmieji gyventojai dabartinės Palangos teritorijoje apsigyveno III tūkst. pr.m.e.Jurga Palangytė Palanga. Svarbiausios istorijos datos , pgm.lt

X a. Palangoje įsisteigė ir suklestėjo prekybinis skandinavų centras, kuris dalyvavo ir skandinavų prekyboje su Rytų šalimis. Jos kapinynuose rasta arabiškų monetų, svarstyklių ir svarelių, būdingų pirklių kapams.Vytautas Kazakevičius Vikingų ir baltų genčių konsolidacijos laikotarpis// Ginautas Zabiela (red.) Lietuvos istorija II t. Vilnius: Baltos lankos, 2007. P.318-320; 327. XI a. Palanga įgavo ankstyvojo miesto bruožų.Vytautas Kazakevičius Vikingų ir baltų genčių konsolidacijos laikotarpis// Ginautas Zabiela (red.) Lietuvos istorija II t. Vilnius: Baltos lankos, 2007. P.322. Pirmą kartą Palanga paminėta aprašant 1161 m. įvykius danų kronikoje, kai esą danai buvo užėmę Palangos pilį, ir net įkūrę vyskupystę,Žulkus V. Seniausios miesto užuomazgos // Palangos istorija. Sud. V. Žulkus. Klaipėda: 1999. P. 77. Nikžentaitis A. Palanga - danų įkurta gyvenvietė? // Palangos istorija. Sud. V. Žulkus. Klaipėda: 1999. P. 105-106. tačiau šios istorijos autentiškumas yra abejotinas. XII a. pabaigoje Palangos prekybos centras sunyko, tai sutapo su bendru kuršių kultūros nuosmūkiu. Livonijos ordino ir Kuršo sutartyje gyvenvietė minima 1253 m. balandžio 5 d. (kaip Palange). Šį data minima kaip Palangos įkūrimo data. Iki XV a. pabaigos Palangoje ant Birutės kalno veikė stulpinė stebykla Saulės ir Mėnulio judėjimui sekti bei kalendoriui tvarkyti.

Palangą kelis kartus buvo užėmę Livonijos ir Kryžiuočių ordinai. Palangos ruožas buvo svarbus strategiškai, siekiant sausuma sujungti ordino Prūsijos ir Livonijos dalis. Tam siekiui buvo nelemta išsipildyti, po Žalgirio mūšio Ordinas buvo išstumtas iš Žemaitijos, o 1435 m. gruodžio 31 d. Brastos taika Palangą galutinai priskyrė LDK. Manoma, kad Palangoje XV a. dar buvo išlikusi nedidelė senųjų gyventojų kuršių kolonija. Vėliau kuršių etnosas nyko, jį keitė atsikėlę iš gretimų žemių žemaičiai ir kuršių palikuonys kuršininkai.J.Kiaupienė, I.Lukšaitė. Lietuvos istorija V tomas. Vilnius: Baltos lankos, 2003. P.595.

XV–XVII a. Palanga buvo svarbiausias Lietuvos uostas, kurio gyventojai užsiimdavo žvejyba, rinkdavo gintarą, prekiavo su kitais uostais (žr. Palangos uostas). XVI–XVII a. buvo seniūnijos centras, nuo 1547 m. minima kaip miestelis, 1529–1562 m. buvo LDK neprivilegijuotųjų miestų sąraše. XVI a. pabaigoje pastatyta Palangos bažnyčia.Algimantas Miškinis Palangos istorija, vle.lt 1600 m. leista rengti vieną savaitinį turgų ir du metinius prekymečius. Vėliau prekybos privilegijos buvo išplėstos. 1667 m. minimas Palangos pavietas. Šiaurės karo metu Palangoje buvo kaupiami saksų kariuomenės aprūpinimui reikalingi reikmenys, dėl to 1701 m. liepą Švedijos kariuomenė užėmė PalangąGintautas Sliesoriūnas. Lietuvos istorija VI tomas. Vilnius: LII leidykla, 2015. P.547., išgriovė ir akmenimis užvertė uostą. Tuo pačiu metu buvo sugriautas ir Šventosios uostas. XVIII a. kelis kartus kurti uostų atstatymo projektai, tačiau jie nebuvo realizuoti. XVIII a. pabaigoje Palanga iš valstybinės valdos tapo privačia - karalius ją perleido S.Masalskiui.Palangos dvaras, archyvai.lt 1791 (ar 1792) metais Ketverių metų seimas Palangai, kaip karališkam miestui, suteikė Magdeburgo teises (savivalda įvesta, bet privilegijos nespėta gauti). 1794 m. vykstant Kosciuškos sukilimui buvo užimta sukilėlių.

Po Abiejų Tautų Respublikos padalinimo Palanga priskirta Vilniaus gubernijai, o 1819 m. su apylinkėmis prijungta prie Kuršo gubernijos.Tamara Bairašauskaitė, Zita Medišauskienė, Rimantas Miknys. Lietuvos istorija VIII t. I dalis. Vilnius: Baltos lankos, 2011. P.38;


Lietuvos tarptautiniai santykiai

Lietuva yra Baltijos jūros pietrytinėje pakrantėje esanti valstybė, kuri priklauso Jungtinių tautų organizacijai, Europos Saugumo ir Bendradarbiavimo organizacijai, Europos Sąjungai, Šiaurės Atlanto Sutarties organizacijai, Pasaulinės Prekybos Organizacijai (2002 m.), EBPO ir dar beveik 250 tarptautinių tarpvyriausybinių organizacijų ir tarptautinių institucijų. Šiuo metu Lietuva palaiko diplomatinius santykius su 189 valstybėmis, iš kurių 187 yra Jungtinių Tautų Organizacijos narės.https://mission-un-ny.mfa.lt/missionny/lt/lietuva-jungtinese-tautose/lietuvos-prioritetai-jt Paskutinė valstybė, su kuria užmegzti diplomatiniai santykiai, - Bisau Gvinėja (2021 m. rugsėjo mėnesį) Lietuva užmezgė diplomatinius santykius su Bisau Gvinėja.

Pirmasis popiežius pripažinęs Lietuvą de jure 1922 m. buvo Pijus XI, o Lietuvai atstovauti į Vatikaną išvyko Kazys Bizauskas. 1926 m. buvo įkurta Kauno bažnytinė provincija, o 1927 m. pasirašytas konkordatas su Šventuoju Sostuhttp://etalpykla.lituanistikadb.lt/fedora/get/LT-LDB-0001:B.03~2003~1367162197020/DS.001.0.01.BOOK . Pastarasis niekuomet nepripažino Lietuvos įjungimo į SSRS sudėtį. Romoje veikė Lietuvos pasiuntinybės prie Šventojo Sosto. Iš naujo visaverčiai diplomatiniai santykiai atkurti  1991 m. rugsėjo 30 d. Vilniuje pasirašyta dvišale deklaracijahttp://www.lcn.lt/bl/ssostas/sutartys/. 1992 m. liepos 11 d. pirmuoju Lietuvos ambasadoriumi prie Šventojo Sosto tapo Kazys Lozoraitishttp://lt.radiovaticana.va/news/2016/11/07/lietuvos_ir_%C5%A1ventojo_sost%C5%B3_santyki%C5%B3_atnaujinimo_25_metin%C4%97s/1270646. Šiuo metu Lietuvos ir Šventojo sosto santykius įvairiose srityse reglamentuoja 4 dvišalės sutartyshttps://www.urm.lt/default/lt/sventasissostas

1992 m. liepos 11 d. pirmuoju Lietuvos ambasadoriumi prie Šventojo Sosto tapo Kazys Lozoraitis Šiuo metu Lietuvos ir Šventojo sosto santykius įvairiose srityse reglamentuoja 4 dvišalės sutartys


Lietuvos tarptautiniai santykiai


Lietuvos tarptautiniai santykiai

Pirmasis popiežius pripažinęs Lietuvą de jure 1922 m. buvo Pijus XI, o Lietuvai atstovauti į Vatikaną išvyko Kazys Bizauskas. 1926 m. buvo įkurta Kauno bažnytinė provincija, o 1927 m. pasirašytas konkordatas su Šventuoju Sostuhttp://etalpykla.lituanistikadb.lt/fedora/get/LT-LDB-0001:B.03~2003~1367162197020/DS.001.0.01.BOOK .


Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai (konservatoriai, politiniai kaliniai ir tremtiniai, tautininkai), 2004–2008 m. vadinosi Tėvynės Sąjunga (konservatoriai, politiniai kaliniai ir tremtiniai, krikščioniškieji demokratai), iki 2004 m. – Tėvynės Sąjunga (Lietuvos konservatoriai) – Lietuvos centro dešinės politinė partija, kuriai būdinga liberalioji konservatizmo politika. Partija yra Europos liaudies partijos narė.

Savivaldybių tarybos Rinkimai Balsai %Vietos +/– 19951995 m. Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimai–28,76 %– 19971997 m. kovo 23 d. savivaldybių tarybų rinkimai–– 65 20002000 m. kovo 19 d. savivaldybių tarybų rinkimai–– 294 2002–– 62007183,60216,52% 632011163,05016,32% 720152015 m. Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimai178,91015,91% 7294,70915,71%(merai)–2019189,16516,68% 21183,29115,91%(merai)–

Puslapis atnaujintas 2015-04-15 14:05. Duomenų perdavimo sutrikimų nėra.
Balsavimo rezultatai
2015 m. kovo 15 d. pakartotinio balsavimo rezultatai
Balsavimo rezultatai pakartotiniame balsavime
Rinkėjų aktyvumas rinkimų dieną pakartotiniame balsavime
Rinkėjų aktyvumas balsuojant iš anksto pakartotiniame balsavime
2015 m. kovo 1 d. balsavimo rezultatai
Balsavimo rezultatai savivaldybėse
Rinkėjų aktyvumas rinkimų dieną
Rinkėjų aktyvumas balsuojant iš anksto
Statistiniai duomenys:
Partijų, koalicijų gautų balsų ir mandatų skaičius Lietuvoje
Savivaldybių tarybų sudėtis pagal lytį, amžiaus vidurkį, tautybę
Rinkimų rezultatai
Savivaldybių tarybos
Merai
Balsavimo rezultatai ankstesniuose rinkimuose:
2011 m. Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q1361333--Kaltinimai neteisėtu buhalterinės apskaitos tvarkymu-2--lt-0003-690

Viktoras Uspaskich

Viktoras Uspaskichas (rus. Виктор Викторович Успасских, g. 1959 m. liepos 24 d.) – verslininkas, Lietuvos ir Vilniaus miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas, buvęs Darbo partijos lyderis ir esamas narys, buvęs Seimo narys, Europos Parlamento narys 2009–2012 m., ir nuo 2014 m.

2006 gegužę atsistatydino iš Darbo partijos pirmininko pareigų ir dėl pradėto prokuratūros tyrimo dėl klaidingos buhalterijos pabėgo į Rusiją. Neatsiliepė į šaukimus į teismą, vengė bendrauti su žurnalistais. Prokuratūra gavo Tarptautinį sulaikymo orderį ir kreipėsi į Rusijos pareigūnus su prašymu sulaikyti V. Uspaskich. Rugsėjo 15 d. naktį jį, važiuojantį automobiliu, sulaikė specialaus Rusijos milicijos dalinio pareigūnai. Tą pačią dieną V. Uspaskich buvo paleistas. Būdamas Rusijoje, jis prašėsi politinio prieglobsčio. 2007 m. rugsėjo 4 d. V. Uspaskichui leista kandidatuoti į Seimą. Grįžusį jį į Lietuvą, oro uoste sulaikė teisėsaugos pareigūnai.  www.delfi.lt: V. Uspaskichas Vilniuje atsidūrė ne „darbiečių" glėbyje, o areštinėje

2007 m. rugsėjo 21 d. Viktoras Uspaskichas Maskvoje organizavo spaudos konferenciją „Žmogaus ir piliečių teisių pažeidimai Europoje – pasikėsinimas pagrobti ir nužudyti kandidatą į LR Seimo narius. Viktorą Uspaskich С победой, Виктор! Виктора Успасских взяли под арест  viešai kaltino Lietuvos teisėsaugą neva pažeidinėjant žmogaus teises, nepagrįstai jį persekiojantV. Uspaskich spaudos konferencija .

2011 m. generalinės prokuratūros atstovai mokesčių slėpimo byloje kaltino Viktorą Uspaskich dalyvavus nusikalstamos organizuotos grupės veikloje. Pagal prokuroro Sauliaus Versecko iškeltus kaltinimus, 2004–2006 metais jis, siekdamas neteisėto partijos finansavimo ir norėdamas išvengti finansavimo kontrolės, organizavo neteisėtą buhalterinės apskaitos tvarkymą, todėl negalima iš dalies nustatyti 2004–2006 m. įsipareigojimų vykdymo ir struktūros. 2004–2006 metų laikotarpiu Darbo partijos dokumentuose nefiksuota apie 25 mln. litų pajamų ir apie 23 mln. išlaidų, susijusių su turtu, įsipareigojimais ar struktūros pasikeitimais.Prokuroras pradėjo skelbti kaltinimus Viktorui Uspaskichui

2013 m. liepos 12 d. Vilniaus apygardos teismas Darbo partijos lyderius pripažino kaltais – Viktorui Uspaskich skirta 4 metų laisvės atėmimo bausmė, Vitalijai Vonžutaitei – 3 metų, buhalterei Marinai Liutkevičienei – 1 metų. Vytautui Gapšiui skirta 35 tūkst. 750 litų bauda. Darbo partijai nebeegzistuojant kaip juridiniam asmeniui kaltinimai jai nutraukti.V. Uspaskichas nuteistas 4 metams, į kalėjimą siunčiami ir kiti Darbo partijos veikėjai

°C, Vilnius
TV programa
Prenumeruokite dienraštį
Prenumerata 2022
Horoskopai
Lrytas EN
Kontaktai
MANO ERDVĖ 2022
EUROLYGA 2022
Atsiųskite naujieną
Bendraukime
Naujausi
TOP
Lrytas.tv
Lietuvos diena
Aktualijos
Nelaimės
Kriminalai
Švietimas
Verslas
Rinkos pulsas
Mano pinigai
Sėkmės istorijos
Sportas
Krepšinis
Futbolas
Kitos naujienos
Atsukam laiką
EUROLYGA
Pasaulis
Įvykiai
Rytai-Vakarai
Marga planeta
Konfliktai ir saugumas
Žmonės
Veidai ir vardai
TV antena
Užsienio žvaigždės
Muzika
Kelionės
Projektai
Lrytas.lt projektai
Multimedijos
Šventės
Bendraukime
Lietuvos diena
Aktualijos
Nelaimės
Kriminalai
Švietimas
Verslas
Rinkos pulsas
Mano pinigai
Sėkmės istorijos
Sportas
Krepšinis
Futbolas
Kitos naujienos
Atsukam laiką
EUROLYGA
Pasaulis
Įvykiai
Konfliktai ir saugumas
Rytai-Vakarai
Marga planeta
Žmonės
Veidai ir vardai
TV antena
Užsienio žvaigždės
Muzika
Kelionės
Komentarai
Mūsų žemė
Kaime gerai
Naujienos
Patirtis ir patarimai
Technika ir ūkis
Bendraukime
Man rūpi
Išklausykite
Reporteris
Augintinis
Priežiūra
Pamatyk
Suteik namus
Auto
Rinka
Technika
Radaras
Saugus eismas
Autosportas
Gyvenimo būdas
Istorijos
Vaikai
Horoskopai
Seksas (N-18)
Psichologija
Nori - tikėk
Sapnininkas
Būstas
Architektūra
Nekilnojamasis turtas
Pasidaryk pats
IT ir mokslas
Techno
Laboratorija
Visata
Išmanyk
Neįtikėtini faktai
Kultūra
Scena
Literatūra
Istorija
Dailė
Meno pulsas
Skonis
Pasigamink
Gurmanų klubas
Mitybos ABC
Virtuvės gudrybės
Stilius
Karamelė
Atvirai
Grožis
Sveikata
Medicinos žinios
Ligos ir gydymas
Gyvenu sveikai
Gamta
Fauna
Flora
Žemė
Eko
Orai
Kelionės
LRYTAS EN
Politics
Economy
Feature
Society
Business Tribune
Temos
ORAI
HOROSKOPAI
TV PROGRAMA
KONTAKTAI
Gyvenimo būdas
Būstas
Bendraukime
Sveikata
IT ir mokslas
Auto
Stilius
Kultūra
Skonis
Augintinis
Tėvams
Gamta
Komentarai
Mūsų žemė
Atliekų kultūra
Naujausi
TOP
Lrytas.tv
Lietuvos diena
Verslas
Sportas
Pasaulis
Žmonės
Projektai
Bendraukime
Gyvenimo būdas
Būstas
Bendraukime
Sveikata
IT ir mokslas
Auto
Stilius
Kultūra
Skonis
Augintinis
Tėvams
Gamta
Komentarai
Mūsų žemė
Atliekų kultūra
/lietuvos-diena/kriminalai/v-uspaskichas-nuteistas-4-metams-i-kalejima-siunciami-ir-kiti-darbo-partijos-veikejai.htm


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q1361333--Kaltinimai neteisėtu buhalterinės apskaitos tvarkymu-2--lt-0003-687

Viktoras Uspaskich


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0003.jsonl--Q1361333--Kaltinimai neteisėtu buhalterinės apskaitos tvarkymu-2--lt-0003-691

Viktoras Uspaskich

2006 gegužę atsistatydino iš Darbo partijos pirmininko pareigų ir dėl pradėto prokuratūros tyrimo dėl klaidingos buhalterijos pabėgo į Rusiją. Neatsiliepė į šaukimus į teismą, vengė bendrauti su žurnalistais. Prokuratūra gavo Tarptautinį sulaikymo orderį ir kreipėsi į Rusijos pareigūnus su prašymu sulaikyti V. Uspaskich. Rugsėjo 15 d. naktį jį, važiuojantį automobiliu, sulaikė specialaus Rusijos milicijos dalinio pareigūnai. Tą pačią dieną V. Uspaskich buvo paleistas. Būdamas Rusijoje, jis prašėsi politinio prieglobsčio. 2007 m. rugsėjo 4 d. V. Uspaskichui leista kandidatuoti į Seimą. Grįžusį jį į Lietuvą, oro uoste sulaikė teisėsaugos pareigūnai.  www.delfi.lt: V. Uspaskichas Vilniuje atsidūrė ne „darbiečių" glėbyje, o areštinėje

2007 m. rugsėjo 21 d. Viktoras Uspaskichas Maskvoje organizavo spaudos konferenciją „Žmogaus ir piliečių teisių pažeidimai Europoje – pasikėsinimas pagrobti ir nužudyti kandidatą į LR Seimo narius. Viktorą Uspaskich С победой, Виктор! Виктора Успасских взяли под арест  viešai kaltino Lietuvos teisėsaugą neva pažeidinėjant žmogaus teises, nepagrįstai jį persekiojantV. Uspaskich spaudos konferencija .

2011 m. generalinės prokuratūros atstovai mokesčių slėpimo byloje kaltino Viktorą Uspaskich dalyvavus nusikalstamos organizuotos grupės veikloje. Pagal prokuroro Sauliaus Versecko iškeltus kaltinimus, 2004–2006 metais jis, siekdamas neteisėto partijos finansavimo ir norėdamas išvengti finansavimo kontrolės, organizavo neteisėtą buhalterinės apskaitos tvarkymą, todėl negalima iš dalies nustatyti 2004–2006 m. įsipareigojimų vykdymo ir struktūros. 2004–2006 metų laikotarpiu Darbo partijos dokumentuose nefiksuota apie 25 mln. litų pajamų ir apie 23 mln. išlaidų, susijusių su turtu, įsipareigojimais ar struktūros pasikeitimais.Prokuroras pradėjo skelbti kaltinimus Viktorui Uspaskichui


XXI amžius

Dvidešimt pirmas mūsų eros amžius – šimto metų laikotarpis, prasidėjęs 2001 metų sausio 1 dieną ir pasibaigsiantis 2100 metų gruodžio 31 dieną.

Tūkstantmečiai: 1 tūkstantmetis – 2 tūkstantmetis – 3 tūkstantmetis

Amžiai: XIX amžius – XX amžius – XXI amžius

Dešimtmečiai: 1-as 2-as 3-as 4-as 5-as 6-as 7-as 8-as 9-as 10-as

Mokslas, technologijos
Skrydžiai į kosmosą
 2001 m. – Marsą pasiekė NASA dirbtinis palydovas 2001 Mars Odyssey
 2004 m. – Marse sėkmingai nusileido du marsaeigiai Spirit ir Opportunity
 2006 m. – Marsą pasiekė ir tyrimus pradėjo dirbtinis palydovas Mars Reconnaissance Orbiter
 2012 m. – Marse sėkmingai nusileido NASA marsaeigis Curiosity
 2013 m. – Į kosmosą paleistas pirmasis Estijos dirbtinis palydovas ESTCube-1
 2014 m. – Į kosmosą pakilo du pirmieji Lietuvos dirbtiniai palydovai LituanicaSAT-1 ir LitSat-1
 2014 m. – Marso orbitą pasiekė Indijos dirbtinis palydovas Mangalyaan
 2016 m. – Jupiterio orbitą pasiekė NASA kosminis zondas Juno
 2017 m. – Į atvirą kosmosą pakilo pirmasis Latvijos dirbtinis palydovas Venta-1
 2017 m. – Į kosmosą pakilo trečiasis Lietuvos dirbtinis palydovas LituanicaSAT-2
 2018 m. – Marse sėkmingai nusileido marsaeigis InSight
 2019 m. – Nematomoje Mėnulio pusėje nusileido kosminis zondas Chang'e 4
Karas, taika ir politika
 XX–XXI a. – Teroristinės organizacijos Islamo valstybė ir Al-Qaeda vykdė teroro išpuolius
Rugsėjo 11 d. atakos
 Teroristinė ataka prieš Irako parlamentą (2007 m.)
 2007 m. balandžio 18 d. Bagdado sprogimai
 2007 m. Katanijos sprogimai
 2015 m. teroristiniai išpuoliai Paryžiuje
 2016 m. Uagadugu teroristiniai išpuoliai
 2016 m. Briuselio sprogdinimai
 2016 m. Nicos ataka
 2017 m. Stambulo naktinio klubo ataka
 2017 m. Barselonos teroro išpuoliai
 2001 m. – JAV, NATO ir kitos šalys pradėjo karą prieš terorą, kuriuo buvo siekiama sunaikinti teroristines organizacijas ir nuversti Talibano režimą
 Afganistano karas (nuo 2001)
 2003 m. – Prasidėjo Irako karas, buvo nuverstas prezidentas Sadamas Huseinas
 2003 m. – Baigėsi beveik 5 metus trukęs ir 3,8 mln. gyvybių nusinešęs Antrasis Kongo karas
 2003 m. – Gruzijoje įvyko Rožių revoliucija, atsistatydino prezidentas E. Ševarnadzė. Po metų naujuoju šalies vadovu buvo išrinktas opozicijos lyderis Michailas Saakašvilis
 2004 m. – Ukrainoje prasidėjo Oranžinė revoliucija – masiniai protestai ir mitingai kilę po to, kai centrinė rinkimų komisija buvo apkaltinta Ukrainos prezidento rinkimuose klastojusi rezultatus prorusiškų pažiūrų Viktoro Janukovyčiaus naudai.
 2005 m. – Baigėsi Antrasis Sudano pilietinis karas, pasirašyta Naivašos taikos sutartis
 2006 m. – Vyko Izraelio-Libano karas – Izraelio konfliktas prieš Hezbollah grupuotę
 2008 m. – Kosovas paskelbė nepriklausomybę nuo Serbijos
 2008 m. – Nepalas tapo respublika, šalyje nustojo egzistavusi monarchija
 2008 m. – Įvyko Rusijos-Gruzijos karas – Gruzijos konfliktas prieš Rusiją, Pietų Osetiją ir Abchaziją.
 2010 m. – Arabų šalyse prasidėjo „Arabų pavasaris" – demonstracijos, protestai ir karai.
 Sirijos pilietinis karas
 2011 m. – Dėl skurdo, bedarbystės ir korupcijos Egipte įvyko revoliucija, atsistatydino ilgametis prezidentas Hosnis Mubarakas
 2011 m. – Įvyko referendumas dėl Pietų Sudano nepriklausomybės, Pietų Sudanas paskelbė nepriklausomybę
 2011 m. – Bahreine prasidėjo opozicijos sukilimas prieš vyriausybę ir karalių Hamadą bin Isa Al Khalifą
 2011 m. – Libijoje sukilėliai nuvertė ir nužudė diktatorių Muamarą al Kadafį
 2013–2014 m. – Ukrainoje vyko Euromaidanas – masiniai protestai ir mitingai prieš prorusiškų pažiūrų vyriausybę ir prezidentą V. Janukovyčių, kuris vėliau buvo nuverstas per revoliuciją
 2014 m. – Ukrainoje prasidėjo neramumai. Buvo paskelbtos Donecko ir Luhansko respublikos, Rusija okupavo Krymo pusiasalį, prasidėjo karas Donbase
 2020 m. – Bagdado tarptautiniame oro uoste per JAV raketų smūgį nukautas Irano sukarintų pajėgų vadas Q. Soleimani. Atsakydamas į tai, Iranas surengė raketų smūgį prieš Ain Al Asado oro pajėgų bazę, nukentėjo virš 100 JAV karių.
 2020 m. – Malyje įvyko karių maištas, atsistatydino prezidentas Ibrahimas Boubacaras Keita . Laikinuoju lyderiu paskirtas buvęs gynybos ministras Ba N'daou
 2022 m. – Rusija pripažino Donecko ir Luhansko respublikas ir pradėjo invaziją į Ukrain


XXI amžius


XXI amžius

Mokslas, technologijos
Skrydžiai į kosmosą
 2001 m. – Marsą pasiekė NASA dirbtinis palydovas 2001 Mars Odyssey
 2004 m. – Marse sėkmingai nusileido du marsaeigiai Spirit ir Opportunity
 2006 m. – Marsą pasiekė ir tyrimus pradėjo dirbtinis palydovas Mars Reconnaissance Orbiter
 2012 m. – Marse sėkmingai nusileido NASA marsaeigis Curiosity
 2013 m. – Į kosmosą paleistas pirmasis Estijos dirbtinis palydovas ESTCube-1
 2014 m. – Į kosmosą pakilo du pirmieji Lietuvos dirbtiniai palydovai LituanicaSAT-1 ir LitSat-1
 2014 m. – Marso orbitą pasiekė Indijos dirbtinis palydovas Mangalyaan
 2016 m. – Jupiterio orbitą pasiekė NASA kosminis zondas Juno
 2017 m. – Į atvirą kosmosą pakilo pirmasis Latvijos dirbtinis palydovas Venta-1
 2017 m. – Į kosmosą pakilo trečiasis Lietuvos dirbtinis palydovas LituanicaSAT-2
 2018 m. – Marse sėkmingai nusileido marsaeigis InSight
 2019 m. – Nematomoje Mėnulio pusėje nusileido kosminis zondas Chang'e 4
Karas, taika ir politika
 XX–XXI a. – Teroristinės organizacijos Islamo valstybė ir Al-Qaeda vykdė teroro išpuolius
Rugsėjo 11 d. atakos
 Teroristinė ataka prieš Irako parlamentą (2007 m.)
 2007 m. balandžio 18 d. Bagdado sprogimai
 2007 m. Katanijos sprogimai
 2015 m. teroristiniai išpuoliai Paryžiuje
 2016 m. Uagadugu teroristiniai išpuoliai
 2016 m. Briuselio sprogdinimai
 2016 m. Nicos ataka
 2017 m. Stambulo naktinio klubo ataka
 2017 m. Barselonos teroro išpuoliai
 2001 m. – JAV, NATO ir kitos šalys pradėjo karą prieš terorą, kuriuo buvo siekiama sunaikinti teroristines organizacijas ir nuversti Talibano režimą
 Afganistano karas (nuo 2001)
 2003 m. – Prasidėjo Irako karas, buvo nuverstas prezidentas Sadamas Huseinas
 2003 m. – Baigėsi beveik 5 metus trukęs ir 3,8 mln. gyvybių nusinešęs Antrasis Kongo karas
 2003 m. – Gruzijoje įvyko Rožių revoliucija, atsistatydino prezidentas E. Ševarnadzė. Po metų naujuoju šalies vadovu buvo išrinktas opozicijos lyderis Michailas Saakašvilis
 2004 m. – Ukrainoje prasidėjo Oranžinė revoliucija – masiniai protestai ir mitingai kilę po to, kai centrinė rinkimų komisija buvo apkaltinta Ukrainos prezidento rinkimuose klastojusi rezultatus prorusiškų pažiūrų Viktoro Janukovyčiaus naudai.
 2005 m. – Baigėsi Antrasis Sudano pilietinis karas, pasirašyta Naivašos taikos sutartis
 2006 m. – Vyko Izraelio-Libano karas – Izraelio konfliktas prieš Hezbollah grupuotę
 2008 m. – Kosovas paskelbė nepriklausomybę nuo Serbijos
 2008 m. – Nepalas tapo respublika, šalyje nustojo egzistavusi monarchija
 2008 m. – Įvyko Rusijos-Gruzijos karas – Gruzijos konfliktas prieš Rusiją, Pietų Osetiją ir Abchaziją.
 2010 m. – Arabų šalyse prasidėjo „Arabų pavasaris" – demonstracijos, protestai ir karai.
 Sirijos pilietinis karas
 2011 m. – Dėl skurdo, bedarbystės ir korupcijos Egipte įvyko revoliucija, atsistatydino ilgametis prezidentas Hosnis Mubarakas
 2011 m. – Įvyko referendumas dėl Pietų Sudano nepriklausomybės, Pietų Sudanas paskelbė nepriklausomybę
 2011 m. – Bahreine prasidėjo opozicijos sukilimas prieš vyriausybę ir karalių Hamadą bin Isa Al Khalifą
 2011 m. – Libijoje sukilėliai nuvertė ir nužudė diktatorių Muamarą al Kadafį
 2013–2014 m. – Ukrainoje vyko Euromaidanas – masiniai protestai ir mitingai prieš prorusiškų pažiūrų vyriausybę ir prezidentą V. Janukovyčių, kuris vėliau buvo nuverstas per revoliuciją
 2014 m. – Ukrainoje prasidėjo neramumai. Buvo paskelbtos Donecko ir Luhansko respublikos, Rusija okupavo Krymo pusiasalį, prasidėjo karas Donbase
 2020 m. – Bagdado tarptautiniame oro uoste per JAV raketų smūgį nukautas Irano sukarintų pajėgų vadas Q.