Liudas Jonaitis

Liudas Jonaitis (g. 1954 m. sausio 29 d. Joniškyje) – Lietuvos ir Joniškio rajono savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

1972 m. baigė Joniškio 1-ąją vidurinę mokyklą, 1977 m. – Lietuvos veterinarijos akademiją įgydamas veterinarijos gydytojo specialybę. 1994–1996 m. studijavo Vilniaus Gedimino technikos universitete, įgijo edukologijos magistro laipsnį.

1977 m. Joniškio rajono Gataučių tarybinio ūkio veterinarijos gydytojas. 1977–1979 m. pašauktas į armiją tarnavo medicinos felčeriu. Po tarnybos armijoje grįžo į Gataučių tarybinį ūkį vyriausiuoju veterinarijos gydytoju, ūkio profesinės sąjungos komiteto pirmininkas. 1980–1986 m. Joniškio komjaunimo komiteto pirmasis sekretorius.

1986–2019 m. Joniškio profesinės technikos mokyklos direktorius. 2000 m. dar ir Lietuvos veterinarijos akademijos Gyvulininkystės instituto bendradarbis.

1995–2019 m. Joniškio rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Nuo 2019 m. Seimo narys.„Kas tas naujasis Seimo narys Liudas Jonaitis, kurį sveikino „nugalėjus velnią“?“. 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-21.Antrojo turo kandidatai Žirmūnuose, Gargžduose ir Žiemgalos apygardoje: kas jie?. Lrt.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-21.

1980–1989 m. Lietuvos komunistų partijos narys, Joniškio rajono biuro narys. 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 1997 m. Lietuvos valstiečių partijos narys, 1998 m. Joniškio skyriaus pirmininkas. 2005 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Joniškio rajono skyriaus narys.

1996 m. Lietuvos aukštesniųjų žemės ūkio ir žemės ūkio mokyklų direktorių asociacijos viceprezidentas.

2002 m. Lietuvos žemės ūkio mokyklų asociacijos prezidentas, Lietuvos kaimo plėtros profesinio mokymo įstaigų asociacijos prezidentas, Šiaulių apskrities profesinio mokymo tarybos narys, Šiaulių apskrities teritorinės ligonių kasos stebėtojų tarybos narys. Joniškio Rotary klubo steigėjas, 2003–2005 m. kadencijos prezidentas. Joniškio Žemės ūkio mokyklos sporto klubo „Žemyna“ prezidentas.

Suteiktas Lietuvos meno saviveiklos žymūno vardas, apdovanotas Lietuvos žemės ūkio ministerijos, Žemės ūkio rūmų, Šiaulių apskrities, Joniškio rajono savivaldybės padėkos raštais. Už nuopelnus Joniškio kraštui 2018 m. suteiktas Joniškio garbės piliečio vardas.„Joniškio savivaldybė garbės piliečiu paskelbė socialdemokratą iš valdančiosios daugumos“. 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-21. Laisvalaikiu šoka tautinių šokių ansamblyje „Jievaras“, mėgsta medžioti.Liudas Jonaitis. Kas yra kas Lietuvoje 2018. Nuoroda tikrinta 2021-06-21.

Sesuo Sofija Nacionalinio operos ir baleto teatro operos solistė. Žmona Nijolė, sūnus Justinas, duktė Viktorija. 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Lietuvos socialdemokratų partija – Iškelti kandidatai

Gedimino pr.53, Vilnius
Įmonės kodas - 8860715
Tel. +370 5 2396969,
faks. +370 5 2396960
rinkim@vrk.lt
Paskutinį kartą atnaujinta:Paskutinį kartą atnaujinta:
2008-12-01 14:04:39
Gedimino pr.53, Vilnius
Įmonės kodas - 8860715
Tel. +370 5 2396969,
faks. +370 5 2396960
rinkim@vrk.lt
Paskutinį kartą atnaujinta:Paskutinį kartą atnaujinta:
Iškelti kandidatai:
|Numeris sąraše||Vardas, pavardė||Vienmandatė apygarda|
|1||Gediminas KIRKILAS|
|2||Česlovas JURŠĖNAS|
|3||Vilija BLINKEVIČIŪTĖ||6. Šeškinės|
|4||Algirdas BUTKEVIČIUS||68. Vilkaviškio|
|5||Milda PETRAUSKIENĖ|
|6||Zigmantas BALČYTIS||33. Šilalės - Šilutės|
|7||Juozas OLEKAS||5. Fabijoniškių|
|8||Irena ŠIAULIENĖ||21. Marių|
|9||Julius SABATAUSKAS||30. Alytaus|
|10||Linas JONAUSKAS||43. Kėdainių|
|11||Birutė VĖSAITĖ||11. Šilainių|
|12||Justinas KAROSAS||71. Lazdijų - Druskininkų|
|13||Vytenis Povilas ANDRIUKAITIS||4. Žirmūnų|
|14||Eugenija MEŠKIENĖ|
|15||Algimantas SALAMAKINAS||44. Radviliškio|
|16||Bronius BRADAUSKAS||59. Kaišiadorių - Elektrėnų|
|17||Roma ŽAKAITIENĖ|
|18||Rimantas ŠADŽIUS||1. Naujamiesčio|
|19||Algirdas SYSAS||3. Antakalnio|
|20||Jonas BUDREVIČIUS|
|21||Alfonsas MACAITIS|
|22||Violeta BOREIKIENĖ||17. Pramonės|
|23||Vytautas EINORIS|
|24||Zenonas MAČERNIUS||41. Kelmės|
|25||Sigita BURBIENĖ||7. Justiniškių|
|26||Jonas JURKUS||38. Mažeikių|
|27||Vytautas SAULIS||50. Rokiškio|
|28||Giedrė PURVANECKIENĖ|
|29||Jonas JAGMINAS||35. Plungės - Rietavo|
|30||Petras Povilas ČĖSNA||8. Karoliniškių|
|31||Jonas LIONGINAS|
|32||Algis RIMAS||29. Marijampolės|
|33||Stasė SKUTULIENĖ||32. Šilutės - Pagėgių|
|34||Mindaugas BASTYS||64. Šakių|
|35||Albinas EŽERSKIS|
|36||Vilija VERTELIENĖ||13. Centro|
|37||Pranas PETROŠIUS||34. Tauragės|
|38||Elena ČEKIENĖ|
|39||Romas ADOMAVIČIUS||9. Lazdynų|
|40||Juozas PALIONIS||67. Prienų|
|41||Ona BALEVIČIŪTĖ||69. Dzūkijos|
|42||Petras PAPOVAS||52. Zarasų - Visagino|
|43||Alfonsas PULOKAS||47. Pasvalio - Panevėžio|
|44||Irena LAURINAITIENĖ|
|45||Antanas Zenonas KAMINSKAS|
|46||Povilas VADOPOLAS||27. Vakarinė|
|47||Steponas VAIČIKAUSKAS||12. Aleksoto - Vilijampolės|
|48||Laima KERAITIENĖ|
|49||Edvardas ŽAKARIS||23. Aušros|
|50||Bronius PAUŽA||62. Jurbarko|
|51||Nijolė DIRGINČIENĖ|
|52||Arvydas KREGŽDĖ||48. Biržų - Kupiškio|
|53||Jonas JUOZAPAITIS||46. Pakruojo - Joniškio|
|54||Albertas KRAULEIDIS|
|55||Ana ORNOVSKA||56. Vilniaus - Šalčininkų|
|56||Michailas OLISOVAS||57. Vilniaus - Trakų|
|57||Albinas MITRULEVIČIUS||63. Suvalkijos|
|58||Sigitas DOBILINSKAS||22. Pajūrio|
|59||Lilija PETRAITIENĖ||19. Danės|
|60||Vilius CIBULSKAS|
|61||Rosida POŠKIENĖ|
|62||Liudas JONAITIS||39. Akmenės - Joniškio|
|63||Rimantas SINKEVIČIUS||60. Jonavos|
|64||Vytautas JUŠKUS|
|65||Jūratė JUOZAITIENĖ|
|66||Vytautas KLEIVA||40. Telšių|
|67||Marija Aušrinė PAVILIONIENĖ||2. Senamiesčio|
|68||Andrius ŠEDŽIUS||24. Saulės|
|69||Vygaudas KERAITIS|
|70||Irena LUNSKIENĖ|
|71||Alvydas Petras DUMBLIAUSKAS|
|72||Algimantas GAUBAS||45. Šiaulių kaimiškoji|
|73||Vytautas ČEPAS||20. Baltijos|
|74||Asta JASIŪNIENĖ|
|75||Vytautas Rapolas GRITĖNAS|
|76||Zenonas ZIMKUS|
|77||Ona BABONIENĖ|
|78||Saulius GEGIECKAS|
|79||Jonas KORENKA|
|80||Orinta LEIPUTĖ|
|81||Valerijonas KUBILIUS|
|82||Andrius MIKŠTA||37. Skuodo - Mažeikių|
|83||Rimantas PETUKAUSKAS||28. Aukštaitijos|
|84||Danutė STANEVIČIENĖ|
|85||Arūnas DUDĖNAS||54. Molėtų - Švenčionių|
|86||Vaclovas DAČKAUSKAS|
|87||Angelė BAJORIENĖ|
|88||Kęstutis KRIŠČIŪNAS||15. Kalniečių|
|89||Vilma BUDVYTIENĖ|
|90||Albinas KLIZAS||31. Gargždų|
|91||Gediminas ČERNIAUSKAS|
|92||Vladimir ORECHOV|
|93||Petras MIKELIONIS||66. Kauno kaimiškoji|
|94||Donatas KRIKŠTAPONIS|
|95||Kazimieras ARMONAVIČIUS||26. Nevėžio|
|96||Angelė MALINOVSKIENĖ||70. Varėnos - Eišiškių|
|97||Edmundas JONYLA||42. Raseinių|
|98||Antanas NORKUS|
|99||Kęstutis VILKAUSKAS||58. Trakų - Elektrėnų|
|100||Genovaitė NOREIKIENĖ|
|101||Giedrius MOCIŪNAS|
|102||Piotr NARUŠEVIČ||55. Širvintų - Vilniaus|
|103||Sigitas VALANČIUS|
|104||Lionė PIKELIENĖ|
|105||Valerijus MAKŪNAS|
|106||Vytautas RINKEVIČIUS|
|107||Faustas LATĖNAS|
|108||Zigmantas Benjaminas KAZAKEVIČIUS|
|109||Rimantas SANKAUSKAS|
|110||Žaneta KLEBANSKAJA|
|111||Evaldas VAINEIKIS|
|112||Zita STRALECKAITĖ|
|113||Justinas SARTAUSKAS||25. Dainų|
|114||Bronius PALIULIS|
|115||Gintautas LABANAUSKAS||18. Panemunės|
|116||Liudmila ZUMERIENĖ|
|117||Romaldas RABAČIUS||16. Dainavos|
|118||Rimvydas TURČINSKAS|
|119||Vaitiekus GAIDUKEVIČIUS|
|120||Julija KVEDORELYTĖ|
|121||Stasys LANČINSKAS|
|122||Arūnas JASAITIS||61. Ukmergės|
|123||Ana STANIUKĖNIENĖ|
|124||Linas BALTRĖNAS||14. Žaliakalnio|
|125||Juozas JARUŠEVIČIUS|
|126||Augenija JUKNEVIČIENĖ|
|127||Nikolajus GUSEVAS|
|128||Nikolaj MEDVEDEV|
|129||Marija ČIRIENĖ|
|130||Valentinas BUBULIS||51. Utenos|
|131||Vytautas MAŽEIKIS|
|132||Arūnas EIMUTIS|
|133||Jūratė RIAUBIŠKIENĖ|
|134||Antanas NESTECKIS||65. Kauno - Kėdainių|
|135||Vytautas Vidmantas ZIMNICKAS||10. Naujosios Vilnios|
|136||Algirdas IVANAUSKAS||53. Ignalinos - Švenčionių|
|137||Viktoras GAIŽAUSKAS|
|138||Alfonsas NORKUS|
|139||Valerijus PONOMARIOVAS|
|140||Justas PANKAUSKAS|
|141||Juras POŽELA|
© 2006 Lietuvos Respublikos vyriausioji rinkimų komisija


Liudas Jonaitis


Liudas Jonaitis

1972 m. baigė Joniškio 1-ąją vidurinę mokyklą, 1977 m. – Lietuvos veterinarijos akademiją įgydamas veterinarijos gydytojo specialybę. 1994–1996 m. studijavo Vilniaus Gedimino technikos universitete, įgijo edukologijos magistro laipsnį.

1977 m. Joniškio rajono Gataučių tarybinio ūkio veterinarijos gydytojas. 1977–1979 m. pašauktas į armiją tarnavo medicinos felčeriu. Po tarnybos armijoje grįžo į Gataučių tarybinį ūkį vyriausiuoju veterinarijos gydytoju, ūkio profesinės sąjungos komiteto pirmininkas. 1980–1986 m. Joniškio komjaunimo komiteto pirmasis sekretorius.

1986–2019 m. Joniškio profesinės technikos mokyklos direktorius. 2000 m. dar ir Lietuvos veterinarijos akademijos Gyvulininkystės instituto bendradarbis.

1995–2019 m. Joniškio rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Nuo 2019 m. Seimo narys.„Kas tas naujasis Seimo narys Liudas Jonaitis, kurį sveikino „nugalėjus velnią“?“. 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-21.Antrojo turo kandidatai Žirmūnuose, Gargžduose ir Žiemgalos apygardoje: kas jie?. Lrt.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-21.

1980–1989 m. Lietuvos komunistų partijos narys, Joniškio rajono biuro narys. 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 1997 m. Lietuvos valstiečių partijos narys, 1998 m. Joniškio skyriaus pirmininkas. 2005 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Joniškio rajono skyriaus narys.

1996 m. Lietuvos aukštesniųjų žemės ūkio ir žemės ūkio mokyklų direktorių asociacijos viceprezidentas.

2002 m. Lietuvos žemės ūkio mokyklų asociacijos prezidentas, Lietuvos kaimo plėtros profesinio mokymo įstaigų asociacijos prezidentas, Šiaulių apskrities profesinio mokymo tarybos narys, Šiaulių apskrities teritorinės ligonių kasos stebėtojų tarybos narys. Joniškio Rotary klubo steigėjas, 2003–2005 m. kadencijos prezidentas. Joniškio Žemės ūkio mokyklos sporto klubo „Žemyna“ prezidentas.


Liudas Jonaitis

1972 m. baigė Joniškio 1-ąją vidurinę mokyklą, 1977 m. – Lietuvos veterinarijos akademiją įgydamas veterinarijos gydytojo specialybę. 1994–1996 m. studijavo Vilniaus Gedimino technikos universitete, įgijo edukologijos magistro laipsnį.

1977 m. Joniškio rajono Gataučių tarybinio ūkio veterinarijos gydytojas. 1977–1979 m. pašauktas į armiją tarnavo medicinos felčeriu. Po tarnybos armijoje grįžo į Gataučių tarybinį ūkį vyriausiuoju veterinarijos gydytoju, ūkio profesinės sąjungos komiteto pirmininkas. 1980–1986 m. Joniškio komjaunimo komiteto pirmasis sekretorius.

1986–2019 m. Joniškio profesinės technikos mokyklos direktorius. 2000 m. dar ir Lietuvos veterinarijos akademijos Gyvulininkystės instituto bendradarbis.

1995–2019 m. Joniškio rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Nuo 2019 m. Seimo narys.„Kas tas naujasis Seimo narys Liudas Jonaitis, kurį sveikino „nugalėjus velnią“?“. 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-21.Antrojo turo kandidatai Žirmūnuose, Gargžduose ir Žiemgalos apygardoje: kas jie?. Lrt.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-21.

1980–1989 m. Lietuvos komunistų partijos narys, Joniškio rajono biuro narys. 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 1997 m. Lietuvos valstiečių partijos narys, 1998 m. Joniškio skyriaus pirmininkas. 2005 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Joniškio rajono skyriaus narys.

1996 m. Lietuvos aukštesniųjų žemės ūkio ir žemės ūkio mokyklų direktorių asociacijos viceprezidentas.

2002 m. Lietuvos žemės ūkio mokyklų asociacijos prezidentas, Lietuvos kaimo plėtros profesinio mokymo įstaigų asociacijos prezidentas, Šiaulių apskrities profesinio mokymo tarybos narys, Šiaulių apskrities teritorinės ligonių kasos stebėtojų tarybos narys. Joniškio Rotary klubo steigėjas, 2003–2005 m. kadencijos prezidentas. Joniškio Žemės ūkio mokyklos sporto klubo „Žemyna“ prezidentas.

Suteiktas Lietuvos meno saviveiklos žymūno vardas, apdovanotas Lietuvos žemės ūkio ministerijos, Žemės ūkio rūmų, Šiaulių apskrities, Joniškio rajono savivaldybės padėkos raštais. Už nuopelnus Joniškio kraštui 2018 m. suteiktas Joniškio garbės piliečio vardas.„Joniškio savivaldybė garbės piliečiu paskelbė socialdemokratą iš valdančiosios daugumos“. 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-21. Laisvalaikiu šoka tautinių šokių ansamblyje „Jievaras“, mėgsta medžioti.Liudas Jonaitis. Kas yra kas Lietuvoje 2018. Nuoroda tikrinta 2021-06-21.


Henrikas Daktaras

Henrikas Daktaras (pravardė – Henytė, g. 1957 m. gruodžio 12 d. "Policija.lt apie H. Daktarą") – vienas žinomiausių visų laikų Lietuvos nusikaltėlių, Lietuvos žiniasklaidoje dažnai vadinamas nusikalstamo pasaulio autoritetu.

Vadovavo 1978 metais Kaune susikūrusiai nusikalstamai grupuotei „Daktarai“. Grupuotės byloje yra sukaupta apie 200 nusikaltimų, tarp jų – grasinimai nužudyti, reketas, sprogdinimai, daugiau kaip 30 žmogžudysčių. Vien H. Daktaras nuteistas už daugybę nusikaltimų dėl turto prievartavimo, kūno sužalojimų, žmogžudysčių. Spėjama, kad jis gali būti nužudęs savo pusbrolį ir kitus jam pasipriešinusius gaujos narius.

Pirmąsyk už grotų jis atsidūrė būdamas 19 metų.

1997 m. vasario 13 dieną Vilniaus apygardos teismas Henrikui Daktarui skyrė pusaštuntų metų laisvės atėmimo bausmę už tarpininkavimą išperkant automobilius ir grasinimus buvusiam bendrovės „Agora“ apsaugos vadovui (teismo metu jau buvusiam Kriminalinės policijos biuro vadovo pavaduotoju) Jurijui Milevskiui, jeigu šis, liudydamas teisme, atpažins Darių Mačianską, kuris buvo pagrobęs jo automobilį.

2001 metų spalį H. Daktaras iš Vilniaus 2-osios griežto režimo pataisos darbų kolonijos buvo paleistas į laisvę už gerą elgesį, atlikęs tris ketvirtadalius bausmės.

2008 m. gruodžio 20 d. pabėgo iš policijos apsuptos savo slaptavietės – sodybos Panevėžio rajone. Sodyboje kratas atlikę pareigūnai vėliau tvirtino, kad ant sienų joje kabėjo Hitlerio ir Stalino paveikslai.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/kriminalai/2020/03/28/news/per-kratas-rasti-henriko-daktaro-dienorasciai-atskleide-netiketus-faktus-14237411/

2009 m. vasario mėnesį buvo paskelbta tarptautinė Daktaro paieška, ir rugsėjo 4 dieną jis buvo sulaikytas netoli Varnos miesto Bulgarijos specialiosios policijos pajėgų. Sulaikymo metu H. Daktaras nualpo vėliau prisipažindamas, kad tai padarė tyčia.https://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/vieta-kur-slepesi-h-daktaras.d?id=74702820

2009 metų spalio 6 dieną Varnos apeliacinis teismas paskelbė galutinį ir neginčijamą sprendimą išduoti Henriką Daktarą Lietuvai.

2009 metų spalio 9 dieną H. Daktaras buvo pargabentas į Lietuvą. 2013 metų birželio 14-tą dieną Klaipėdos apygardos teismas nuteisė Henriką Daktarą kalėti iki gyvos galvos. Lietuvos Aukščiausiasis Teismas nuosprendį paliko nepakeistą. Pasak teismo, H. Daktaras neigė kaltę dėl visų nusikalstamų veikų padarymo (išskyrus dėl disponavimo suklastotais dokumentais), o tai leidžia daryti išvadą, kad jam yra visiškai svetimas bendražmogiškų socialinių elgesio normų laikymasis, kritiškas savo elgesio vertinimas ir pagarba prigimtinei vertybei – žmogaus gyvybei.https://www.lat.lt/naujienos/lietuvos-auksciausiasis-teismas-h.-daktarui-paliko-bausme-ikalinima-iki-gyvos-galvos/26


Henrikas Daktaras

1997 m. vasario 13 dieną Vilniaus apygardos teismas Henrikui Daktarui skyrė pusaštuntų metų laisvės atėmimo bausmę už tarpininkavimą išperkant automobilius ir grasinimus buvusiam bendrovės „Agora“ apsaugos vadovui (teismo metu jau buvusiam Kriminalinės policijos biuro vadovo pavaduotoju) Jurijui Milevskiui, jeigu šis, liudydamas teisme, atpažins Darių Mačianską, kuris buvo pagrobęs jo automobilį.

2001 metų spalį H. Daktaras iš Vilniaus 2-osios griežto režimo pataisos darbų kolonijos buvo paleistas į laisvę už gerą elgesį, atlikęs tris ketvirtadalius bausmės.


Henrikas Daktaras

1997 m. vasario 13 dieną Vilniaus apygardos teismas Henrikui Daktarui skyrė pusaštuntų metų laisvės atėmimo bausmę už tarpininkavimą išperkant automobilius ir grasinimus buvusiam bendrovės „Agora“ apsaugos vadovui (teismo metu jau buvusiam Kriminalinės policijos biuro vadovo pavaduotoju) Jurijui Milevskiui, jeigu šis, liudydamas teisme, atpažins Darių Mačianską, kuris buvo pagrobęs jo automobilį.

2001 metų spalį H. Daktaras iš Vilniaus 2-osios griežto režimo pataisos darbų kolonijos buvo paleistas į laisvę už gerą elgesį, atlikęs tris ketvirtadalius bausmės.

2008 m. gruodžio 20 d. pabėgo iš policijos apsuptos savo slaptavietės – sodybos Panevėžio rajone. Sodyboje kratas atlikę pareigūnai vėliau tvirtino, kad ant sienų joje kabėjo Hitlerio ir Stalino paveikslai.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/kriminalai/2020/03/28/news/per-kratas-rasti-henriko-daktaro-dienorasciai-atskleide-netiketus-faktus-14237411/


Henrikas Daktaras


Henrikas Daktaras

1997 m. vasario 13 dieną Vilniaus apygardos teismas Henrikui Daktarui skyrė pusaštuntų metų laisvės atėmimo bausmę už tarpininkavimą išperkant automobilius ir grasinimus buvusiam bendrovės „Agora“ apsaugos vadovui (teismo metu jau buvusiam Kriminalinės policijos biuro vadovo pavaduotoju) Jurijui Milevskiui, jeigu šis, liudydamas teisme, atpažins Darių Mačianską, kuris buvo pagrobęs jo automobilį.

2001 metų spalį H. Daktaras iš Vilniaus 2-osios griežto režimo pataisos darbų kolonijos buvo paleistas į laisvę už gerą elgesį, atlikęs tris ketvirtadalius bausmės.

2008 m. gruodžio 20 d. pabėgo iš policijos apsuptos savo slaptavietės – sodybos Panevėžio rajone. Sodyboje kratas atlikę pareigūnai vėliau tvirtino, kad ant sienų joje kabėjo Hitlerio ir Stalino paveikslai.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/kriminalai/2020/03/28/news/per-kratas-rasti-henriko-daktaro-dienorasciai-atskleide-netiketus-faktus-14237411/

2009 m. vasario mėnesį buvo paskelbta tarptautinė Daktaro paieška, ir rugsėjo 4 dieną jis buvo sulaikytas netoli Varnos miesto Bulgarijos specialiosios policijos pajėgų. Sulaikymo metu H. Daktaras nualpo vėliau prisipažindamas, kad tai padarė tyčia.https://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/vieta-kur-slepesi-h-daktaras.d?id=74702820

2009 metų spalio 6 dieną Varnos apeliacinis teismas paskelbė galutinį ir neginčijamą sprendimą išduoti Henriką Daktarą Lietuvai.


Kristina Brazauskienė

Kristina Butrimienė-Brazauskienė (g. 1949 m. vasario 20 d. Kaune) – verslininkė, Lietuvos ir Vilniaus miesto politinė bei visuomenės veikėja.

Sovietmečiu dirbo Projektavimo institute Kaune, „Vilniaus“ restorane, „Neringos“ kavinės vedėja, „Šešupės“ valgykloje, „Draugystės“ restorano vedėja, LSSR MT valgyklos vedėja. K. Brazauskienė prabilo apie gautą neįtikėtino dydžio sovietinių laikų algą, 2011-10-11Milijonieriaus kelio pradžioje - kroviko ir siuvėjos duona, 2009-06-12  1973-1978 m. Vilniaus universitete studijavo prekybos ekonomiką. K. Brazauskienė: mane vadina bufetava, be išsilavinimo, tai nusprendžiau paviešinti diplomą, 2011-10-19 Iki 2007 m. gegužės mėn. - viešbučio Crown Plaza direktorė. K. Brazauskienė nebevadovaus viešbučiui „Crowne Plaza Vilnius“, 2007-05-09

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Vilniaus miesto skyriaus narė. 2011 m. rugpjūčio 6 d. išrinkta neįregistruotos Lietuvos prezidento sąjungos pirmininke. Lietuvos laisvės sąjunga tapo Lietuvos prezidento sąjunga, jos pirmininke išrinkta Kristina Brazauskienė, 2011-08-06 2012 m. vasario 11 d. išrinkta Demokratinės darbo ir vienybės partijos pirmininke. Demokratinei darbo ir vienybės partijai vadovaus Kristina Brazauskienė

2003–2007 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narė.

Sutuoktinis Algirdas Brazauskas, sūnus iš pirmosios santuokos Ernestas Butrimas

Demokratinei darbo ir vienybės partijai vadovaus Kristina Brazauskienė
Prezidento Algirdo Brazausko našlė Kristina Brazauskienė vienbalsiai išrinkta naujos politinės jėgos - Demokratinės darbo ir vienybės partijos - pirmininke.
Šeštadienį Vilniuje, viešbutyje "Crowne Plaza", vyksta steigiamasis partijos suvažiavimas. Partijoje - 1700 narių, ją dar reikės įregistruoti Teisingumo ministerijoje.
Naujos steigiamos partijos tikslas - ginti paprastų žmonių teises. Pasak K. Brazauskienės, bus kovojama su nedarbu, šešėline ekonomika.
DDVP bus labiau centro partija. Partijos pavadinimą esą nulėmė Prezidento A.Brazausko įtaka - jis buvo įkūręs Demokratinę darbo partiją, be to, buvo tas žmogus, kuris suvienijo visą Lietuvą, tad abu šie dalykai ir yra naujosios politinės jėgos pavadinime.
Naujosios partijos konkurentais, pasak politologų, galėtų tapti partija Tvarka ir teisingumas, Darbo partija ir iš dalies socialdemokratai.
Pati K. Brazauskienė prisipažįsta galinti eiti į Seimą. "Man gerai būtų ir Seime, ir be Seimo", - sakė ji.
Jos partijoje reitingavimas būsiąs kaip ir kitose, pažymų dėl psichinės būklės K. Brazauskienė teigė nereikalaujanti, pasikalbanti su žmogumi ir matanti, ar jis kvaištelėjęs, ar ne. Jau dabar ketinantys stoti į partiją patys skirstosi pagal išsilavinimą į komitetus, o paskui patys išrinksią viršesnį asmenį, kuris galėtų būti deleguojamas į Seimą.
Praėjusių metų rugpjūtį K. Brazauskienė buvo išrinkta Lietuvos laisvės sąjungos (LLS) pirmininke, bet lapkritį, nepavykus susitarti su LLS lyderiu Vytautu Šustausku, iš šios partijos pasitraukė.
Rašyti komentarą


Kristina Brazauskienė


Kristina Brazauskienė

Sovietmečiu dirbo Projektavimo institute Kaune, „Vilniaus“ restorane, „Neringos“ kavinės vedėja, „Šešupės“ valgykloje, „Draugystės“ restorano vedėja, LSSR MT valgyklos vedėja. K. Brazauskienė prabilo apie gautą neįtikėtino dydžio sovietinių laikų algą, 2011-10-11Milijonieriaus kelio pradžioje - kroviko ir siuvėjos duona, 2009-06-12  1973-1978 m. Vilniaus universitete studijavo prekybos ekonomiką. K. Brazauskienė: mane vadina bufetava, be išsilavinimo, tai nusprendžiau paviešinti diplomą, 2011-10-19 Iki 2007 m. gegužės mėn. - viešbučio Crown Plaza direktorė. K. Brazauskienė nebevadovaus viešbučiui „Crowne Plaza Vilnius“, 2007-05-09


Kristina Brazauskienė

Sovietmečiu dirbo Projektavimo institute Kaune, „Vilniaus“ restorane, „Neringos“ kavinės vedėja, „Šešupės“ valgykloje, „Draugystės“ restorano vedėja, LSSR MT valgyklos vedėja. K. Brazauskienė prabilo apie gautą neįtikėtino dydžio sovietinių laikų algą, 2011-10-11Milijonieriaus kelio pradžioje - kroviko ir siuvėjos duona, 2009-06-12  1973-1978 m. Vilniaus universitete studijavo prekybos ekonomiką. K. Brazauskienė: mane vadina bufetava, be išsilavinimo, tai nusprendžiau paviešinti diplomą, 2011-10-19 Iki 2007 m. gegužės mėn. - viešbučio Crown Plaza direktorė. K. Brazauskienė nebevadovaus viešbučiui „Crowne Plaza Vilnius“, 2007-05-09

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Vilniaus miesto skyriaus narė. 2011 m. rugpjūčio 6 d. išrinkta neįregistruotos Lietuvos prezidento sąjungos pirmininke.


Vytautas Einoris

Vytautas Einoris (1930 m. vasario 7 d. Urnėniškyje, Vabalninko valsčius, Biržų apskritis – 2019 m. sausio 7 d. Kaune) – Lietuvos agronomas, partinis ir politinis veikėjas, ambasadorius.

Gimė 12 vaikų šeimoje. 1949–1952 m. mokėsi Vabalninko žemės ūkio mokykloje. 1957–1959 m. mokėsi Vilniaus žemės ūkio mechanizacijos-elektrifikacijos technikume, įgijo techniko mechaniko specialybę. 1965 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos Ekonomikos fakultetą, mokslinis agronomas-ekonomistas.

1948 m. Kupreliškio valsčiaus agrotechnikas. 1952–1953 m. Biržų rajono Vykdomojo komiteto žemės ūkio skyriaus vyresnysis zootechnikas. 1953–1955 m. Širvėnos kolūkio pirmininkas. 1955–1957 m. Parovėjos mašinų ir traktorių stoties direktorius. 1957–1959 m. Biržų traktorių remonto stoties direktorius.

1959–1961 m. Biržų rajono Vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotojas – žemės ūkio inspekcijos viršininkas, 1961–1962 m. rajono plano komisijos pirmininkas. 1962–1969 m. Kauno rajono gamybinės žemės ūkio valdybos viršininkas.

1969–1970 m. LSSR valstybinio plano komiteto žemės ūkio skyriaus viršininkas. 1970–1981 m. LSSR paruošų ministro pavaduotojas. 1981–1985 m. LSSR vaisių ir daržovių ūkio ministras.  1985–1988 m. Valstybinio agropramoninio komiteto pirmininko pirmasis pavaduotojas-ministras. 1988–1989 m. Valstybinio gamtos apsaugos komiteto pirmininkas. 1989–1991 m. vaisių, daržovių ir gėlių bendrovės direktorius.

1980 m. LTSR nusipelnęs agronomas. 1983–1987 m. Lietuvos sodininkų draugijos pirmininkas.

1991–1993 m. Vilniaus gėlininkų susivienijimo pirmininkas. 1993–1994 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Kazachstane. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=3360 1994–1996 m. Adolfo Šleževičiaus ir Mindaugo Stankevičiaus Vyriausybėse – LR žemės ūkio ministras. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=5340 1995–2004 m. LR Seimo narys. 2000–2004 m. kadencijos Seimo naryshttp://www.vrk.lt/rinkimai/400_lt/Kandidatai/Kandidatas22454/Kandidato22454Anketa.html  2001–2005 m. Valstybės turto fondo komisijos narys. Nuo 2002 m. Privatizavimo komisijos narys. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=171188 Nuo 2005 m. pensininkas. 2005–2006 m. Nacionalinės veterinarijos laboratorijos direktoriaus pavaduotojas. Nuo 2006 m. Nacionalinės ristūnų sporto asociacijos prezidentas. http://zirgai.info/nacionaline-ristunu-sporto-asociacija-131


Vytautas Einoris


Achema

Akcinė bendrovė „Achema“ – azoto trąšų ir pramoninių chemijos prekių gamintoja, didžiausia chemijos pramonės įmonė Baltijos valstybėse, lietuviško kapitalo Lietuvos bendrovė, didžiausia koncerno „Achemos grupė“ įmonė. Įsikūrusi Jonalaukio kaime (Ruklos seniūnija, Jonavos rajono savivaldybė, LT-55550), šalia Neries ir Šventosios upių santakos, netoli Jonavos. Bendrovėje 2014 m. dirbo apie 1450 darbuotojų.

 1974 m. vasario mėn.  avarija
1974-02-23 naktį gamyklos ceche įvyko II kategorija avarija (pagal "Goorgtechnadzor" klasifikaciją).http://www.kgbveikla.lt/docs/show/2087

 1977 m. gruodžio mėn.  avarija
1977-12-07 d. 10.10 val. įvyko avarija. Nitrofoskos ceche avariniu būdu sustojo granuliatorius. Avarijos priežastis tyrė ir LTSR KGB.http://www.kgbveikla.lt/docs/show/5388

 1978 m. gruodžio mėn. krano sugadinimas
1978 m. gruodžio 8 dieną buvo rastas sugadintas japonų gamybos savaeigis automobilinis kranas (vertė - 426.000 rublių), kurį saugoti buvo pavesta Tarpžinybinės apsaugos sargui. Iš krano kabinos, išdaužus du langus, buvo pavogti elektroniniai prietaisai, kita įranga, skirta krano valdymui (249,81 rublių vertės). Dėl pavogtų detalių kranas neveikė, atsarginių detalių gamykloje nebuvo. Dėl vagystės buvo iškelta baudžiamoji byla, suimtas vienas įtariamasis. LTSR KGB Jonavos skyrius apie įvykį centrinei vadovybei  pateikė specialųjį pranešimą.http://www.kgbveikla.lt/docs/show/5399

 1978 m. gegužės mėn. avarija
1978 m. gegužės 13 d. įvyko avarija. Kaltininkais buvo pripažinti: Valstybinis azotinės pramonės institutas (GIAP), dėl azoto projektinės schemos netobulumo, ir G/S AZOTAS gamyklos cecho administracija, kuomet monoetanolaminas (tirpalas) pateko į alyvos baką (маслобак).LSSR KGB pažyma apie avarija Jonavos "Azoto" gamykloje

  1988 m. sprogimas
1988 m. liepos 8 d. ryte metanolio sandėlyje (saugykloje) įvyko didelis sprogimas, po kurio iškilo akinančios ugnies stulpas. Tuomet vinilacetato garai ir skystis išsiveržė pro apsauginį vožtuvą, susprogdino saugyklą ir užsidegė degūs skysčiai. Priežastis - dėl vinilacetato polimerizacijos padidėjo slėgis saugykloje. Vinilacetato buvo sukaupta daugiau negu buvo leidžiama, pažeisti jo saugaus sandėliavimo reikalavimai. G/S „Azotas“ patyrė per 40 000 rublių nuostolių. Nubausta 15 darbuotojų.Ekologinės katastrofos nepamiršta ir po penkiolikos metų

 1989 m. avarija

1989 m. kovo 20 d. gamykloje įvyko avarija. Apie 11 val. sprogus izoterminei amoniako saugyklai, išsiliejo 7,5 tūkst. tonų amoniako, kuris per penkias minutes nuo pasklidimo užsidegė nuo atsitiktinio ugnies šaltinio. Degantis amoniakas pateko į nitrofoskos cechą, užsidegė sandėlis ir kiti statiniai. Amoniakui patekus į nitrofoskos sandėlį, susidarė nuodingi cheminiai junginiai. Nuodingų junginių debesys susikaupė virš Jonavos, vėjo nešami pajudėjo link Ukmergės, Širvintų ir Kėdainių. Apie vidurdienį oro pavojus buvo paskelbtas Vepriuose, miestelyje netikėtai nutrūko telefono ryšys. 13 val. amoniako kvapas jau buvo juntamas Ukmergėje, jo koncentracija ore 20 kartų viršijo didžiausią leistiną normaliomis sąlygomis. Apie 5 tūkst. Jonavos miesto ir rajono gyventojų buvo evakuota į Kauną. Avarijos padariniai likviduoti per tris paras. Žuvo 7 žmonės. Veprių evakuacija įvyko po trijų dienų, kuomet gaisras „Azote“ jau buvo užgesintas. Į gretimus laukus išvežti miestelio gyventojai grįžo po trijų valandų. Avarija padarė didelę ekonominę ir ekologinę žalą: nudvėsė daug kolūkio gyvulių, sunyko buvęs 40 ha kadagių draustinis.Katastrofiškos Jonavos „Azoto“ avarijos padariniai skaudina ir po 25 metų Dėl įvyko buvo pradėta baudžiamoji byla, tačiau nepavykus rasti kaltininkų ji buvo nutraukta 1990 m. pradžioje. Konstatuota, kad avarija įvyko dėl izoterminės saugyklos konstrukcijos trūkumų.Diena, kai nuodų apgaubtose Jonavos gatvėse duso žmonės

 1990 m. azoto rūgšties išsiliejimas
1990 m. spalio 17 d. vidurnaktį azoto rūgšties ceche iš saugyklos išsiliejo apie 50 tonų azoto rūgšties. Į atmosferą garavo ir pateko nuodingi azoto oksidai ir dioksidai. Vėliau, išaiškėjus  nuo visuomenės nuslėptai avarijai, buvo bandoma pateisinti, jog tai buvo ne avarija, o tik technologinis brokas.

 2003 m. KAN cecho darbininko žūtis
2003 m. spalio 15 dieną buvo mirtinai sužalotas Kalcio-amonio nitrato cecho 21-erių metų amžiaus darbininkas-mašinistas. Gatavos produkcijos atkrovimo mazge jis užlipo ant sukietėjusio (trąšų judėjimą sustabdžiusio gumulo) ir kojomis bandė jį išjudinti. Trąšoms staiga suirus, granulės subyrėjo, o darbininkas, nespėjęs pasitraukti į šoną, su jomis nučiuožė į kelių metrų gylio bunkerį.
Darbininkas buvo ištrauktas  po 40 minučių,  tačiau netrukus mirė.https://www.tv3.lt/m/naujiena/273043/rubrika/naujienos/sportas/fifa-world-cup-2018 Lietuvos Aukščiausiasis Teismas nustatė, kad  nelaimingas atsitikimas įvyko dėl AB „Achemos“ kaltės. Bendrovė nesudarė saugių darbo sąlygų, tinkamai neįvykdė pareigos kontroliuoti, kaip darbuotojai laikosi saugos darbe reikalavimų, nesudarė saugių darbo sąlygų, tinkamai neapmokė darbininko. Jis turėjo būti instruktuojamas darbo vietoje kas 6 mėnesius, tačiau nelaimingo atsitikimo darbe metu šis terminas buvo praleistas. Teismas darbininko tėvams priteisė 140 000 Lt neturtinės žalos atlyginimą.https://www.delfi.lt/news/daily/law/achema-zuvusio-vaikino-tevams-tures-sumoketi-140-tukst-lt.d?id=19607132

  2014 m. tarša pavasarį ir vasarą
2014 m. gegužės 29 d. iš „Achemos“ azoto rūgšties gamybos padalinio nusidriekė oranžiniai dūmai (taip vadinama „lapės uodega“), tokia pati tarša vėl pasikartojo 2014 m. birželio pradžioje.http://www.ve.lt/naujienos/ekonomika/ekonomikos-naujienos/prasoma-istirti-galima-cheminiu-medziagu-nutekejima-achemoje/

 2014 m. spalio mėn. avarija
2014 m. spalio 13 d. ryte 8-tajame azoto rūgšties gamybos agregate trūko azoto rūgšties vamzdis, į aplinką išsiskyrė azoto oksidai. Agregatas buvo stabdomas avariniu būdu, azoto rūgštis išsiliejo ant betono. Agregatas sustabdytas, teršalai neutralizuoti vandens užtvaromis, tačiau azoto rūgštis apdegino vieną darbininką. Kai operatorius laistė vandeniu rūgštį, kad ją surinktų, ant jo drabužių užtiško  rūgštis, pateko ant nugaros, dėl ko darbininkas buvo išvežtas į ligoninę.https://www.delfi.lt/news/daily/crime/achemoje-issiliejus-azoto-rugsciai-nukentejo-zmogus.d?id=66100526 Azoto oksidų debesį vėjas nupūtė tolyn nuo miesto, teršalų kiekio padidėjimas ore nebuvo nustatytas.Jonavos „Achemoje“ įvyko avarija, darbuotojui prireikė medikų pagalbo

Antano nuotraukoje matyti, kaip iš trąšų gamyklos kyla azoto oksidų debesis.
„Debesis, kokio dar nebuvau regėjęs per 20 metų ir tokiame aukštyje. Išvis tragedija – juk azoto oksidai patys pavojingiausi gamykloje“, – rašo kitas portalo skaitytojas.
Marius Brazlauskas, „Achemos“ Laboratorinės kontrolės centro viršininkas, 15min.lt sakė, kad avarija yra nedidelė. „Situacija yra kontroliuojama. Avarija likviduota“, – sakė jis.
„Achema“ šiuo metu remontuoja pirmadienį prakiurusį azoto rūgšties vamzdį. Pasak gamyklos atstovų, šiuo metu vienas iš azoto rūgšties agregatų yra sustabdytas, atliekami vamzdžio remonto darbai.
Gamyklos atstovai teigia, kad gedimas viename iš devynių azoto rūgšties gamybos agregatų buvo pastebėtas apie 9 val., užfiksuota azoto rūgšties pralaida. Iškart buvo imtasi visų priemonių išsiliejusiai azoto rūgščiai neutralizuoti ir surinkti.
„Achemos“ vadovo Ramūno Miliausko teigimu, gamyklos teritorijoje teršalai buvo neutralizuoti vandens užtvaromis.
„Padidėjus azoto rūgšties pralaidai buvo sustabdytas aštuntasis azoto rūgšties agregatas. Įrenginio stabdymo metu į aplinką išsiskyrė azoto oksidai. Teršalai vandens užtvaromis buvo nusodinti, todėl azoto oksidų ribinės vertės už įmonės ribų neviršijo nustatytų reikalavimų“, – teigia R.Miliauskas.
Vyras išvežtas į ligoninę
Tačiau „Achema“ tikina, kad darbuotojai ir aplinkiniai gyventojai gali būti ramūs. Po avarijos matuotas teršalų kiekis, padidėjimas nenustatytas. Be to, avarijos metu vėjas nuo gamyklos pūtė ne į miesto pusę.
Vėliau paaiškėjo, kad avarija „Achemoje“ ne visiems baigėsi laimingai. Skaitytoja 15min.lt pranešė, kad ryte „Achemoje“ įvyko rūgšties cecho avarija, rūgštis apdegino jos giminaitį. Jis šiuo metu yra išvežtas į Jonavos ligoninę, apie vyriškio nudegimo laipsnį kol kas daugiau informacijos nežinoma.
„Ant vieno iš gamyklos darbuotojų drabužių tiesiog užtiško nedidelis kiekis vandens, kuris buvo naudojamas sulaikyti teršalus. Jis tiesiog vietoje buvo iškart nupraustas, dabar yra nuvežtas į Jonavos ligoninę bendrai apžiūrai“, – 15min.lt sakė bendrovės atstovai.


Achema


Achema

 1974 m. vasario mėn.  avarija
1974-02-23 naktį gamyklos ceche įvyko II kategorija avarija (pagal "Goorgtechnadzor" klasifikaciją).http://www.kgbveikla.lt/docs/show/2087

 1977 m. gruodžio mėn.  avarija
1977-12-07 d. 10.10 val. įvyko avarija. Nitrofoskos ceche avariniu būdu sustojo granuliatorius. Avarijos priežastis tyrė ir LTSR KGB.http://www.kgbveikla.lt/docs/show/5388

 1978 m. gruodžio mėn. krano sugadinimas
1978 m. gruodžio 8 dieną buvo rastas sugadintas japonų gamybos savaeigis automobilinis kranas (vertė - 426.000 rublių), kurį saugoti buvo pavesta Tarpžinybinės apsaugos sargui. Iš krano kabinos, išdaužus du langus, buvo pavogti elektroniniai prietaisai, kita įranga, skirta krano valdymui (249,81 rublių vertės). Dėl pavogtų detalių kranas neveikė, atsarginių detalių gamykloje nebuvo. Dėl vagystės buvo iškelta baudžiamoji byla, suimtas vienas įtariamasis. LTSR KGB Jonavos skyrius apie įvykį centrinei vadovybei  pateikė specialųjį pranešimą.http://www.kgbveikla.lt/docs/show/5399

 1978 m. gegužės mėn. avarija
1978 m. gegužės 13 d. įvyko avarija. Kaltininkais buvo pripažinti: Valstybinis azotinės pramonės institutas (GIAP), dėl azoto projektinės schemos netobulumo, ir G/S AZOTAS gamyklos cecho administracija, kuomet monoetanolaminas (tirpalas) pateko į alyvos baką (маслобак).LSSR KGB pažyma apie avarija Jonavos "Azoto" gamykloje

  1988 m. sprogimas
1988 m. liepos 8 d. ryte metanolio sandėlyje (saugykloje) įvyko didelis sprogimas, po kurio iškilo akinančios ugnies stulpas. Tuomet vinilacetato garai ir skystis išsiveržė pro apsauginį vožtuvą, susprogdino saugyklą ir užsidegė degūs skysčiai. Priežastis - dėl vinilacetato polimerizacijos padidėjo slėgis saugykloje. Vinilacetato buvo sukaupta daugiau negu buvo leidžiama, pažeisti jo saugaus sandėliavimo reikalavimai. G/S „Azotas“ patyrė per 40 000 rublių nuostolių. Nubausta 15 darbuotojų.Ekologinės katastrofos nepamiršta ir po penkiolikos metų

 1989 m. avarija

1989 m. kovo 20 d. gamykloje įvyko avarija. Apie 11 val. sprogus izoterminei amoniako saugyklai, išsiliejo 7,5 tūkst. tonų amoniako, kuris per penkias minutes nuo pasklidimo užsidegė nuo atsitiktinio ugnies šaltinio. Degantis amoniakas pateko į nitrofoskos cechą, užsidegė sandėlis ir kiti statiniai. Amoniakui patekus į nitrofoskos sandėlį, susidarė nuodingi cheminiai junginiai. Nuodingų junginių debesys susikaupė virš Jonavos, vėjo nešami pajudėjo link Ukmergės, Širvintų ir Kėdainių. Apie vidurdienį oro pavojus buvo paskelbtas Vepriuose, miestelyje netikėtai nutrūko telefono ryšys. 13 val. amoniako kvapas jau buvo juntamas Ukmergėje, jo koncentracija ore 20 kartų viršijo didžiausią leistiną normaliomis sąlygomis. Apie 5 tūkst. Jonavos miesto ir rajono gyventojų buvo evakuota į Kauną. Avarijos padariniai likviduoti per tris paras. Žuvo 7 žmonės. Veprių evakuacija įvyko po trijų dienų, kuomet gaisras „Azote“ jau buvo užgesintas. Į gretimus laukus išvežti miestelio gyventojai grįžo po trijų valandų. Avarija padarė didelę ekonominę ir ekologinę žalą: nudvėsė daug kolūkio gyvulių, sunyko buvęs 40 ha kadagių draustinis.Katastrofiškos Jonavos „Azoto“ avarijos padariniai skaudina ir po 25 metų Dėl įvyko buvo pradėta baudžiamoji byla, tačiau nepavykus rasti kaltininkų ji buvo nutraukta 1990 m. pradžioje. Konstatuota, kad avarija įvyko dėl izoterminės saugyklos konstrukcijos trūkumų.Diena, kai nuodų apgaubtose Jonavos gatvėse duso žmonės

 1990 m. azoto rūgšties išsiliejimas
1990 m. spalio 17 d. vidurnaktį azoto rūgšties ceche iš saugyklos išsiliejo apie 50 tonų azoto rūgšties. Į atmosferą garavo ir pateko nuodingi azoto oksidai ir dioksidai. Vėliau, išaiškėjus  nuo visuomenės nuslėptai avarijai, buvo bandoma pateisinti, jog tai buvo ne avarija, o tik technologinis brokas.

 2003 m. KAN cecho darbininko žūtis
2003 m. spalio 15 dieną buvo mirtinai sužalotas Kalcio-amonio nitrato cecho 21-erių metų amžiaus darbininkas-mašinistas. Gatavos produkcijos atkrovimo mazge jis užlipo ant sukietėjusio (trąšų judėjimą sustabdžiusio gumulo) ir kojomis bandė jį išjudinti. Trąšoms staiga suirus, granulės subyrėjo, o darbininkas, nespėjęs pasitraukti į šoną, su jomis nučiuožė į kelių metrų gylio bunkerį.
Darbininkas buvo ištrauktas  po 40 minučių,  tačiau netrukus mirė.https://www.tv3.lt/m/naujiena/273043/rubrika/naujienos/sportas/fifa-world-cup-2018 Lietuvos Aukščiausiasis Teismas nustatė, kad  nelaimingas atsitikimas įvyko dėl AB „Achemos“ kaltės. Bendrovė nesudarė saugių darbo sąlygų, tinkamai neįvykdė pareigos kontroliuoti, kaip darbuotojai laikosi saugos darbe reikalavimų, nesudarė saugių darbo sąlygų, tinkamai neapmokė darbininko. Jis turėjo būti instruktuojamas darbo vietoje kas 6 mėnesius, tačiau nelaimingo atsitikimo darbe metu šis terminas buvo praleistas. Teismas darbininko tėvams priteisė 140 000 Lt neturtinės žalos atlyginimą.https://www.delfi.lt/news/daily/law/achema-zuvusio-vaikino-tevams-tures-sumoketi-140-tukst-lt.d?id=19607132

  2014 m. tarša pavasarį ir vasarą
2014 m. gegužės 29 d. iš „Achemos“ azoto rūgšties gamybos padalinio nusidriekė oranžiniai dūmai (taip vadinama „lapės uodega“), tokia pati tarša vėl pasikartojo 2014 m. birželio pradžioje.http://www.ve.lt/naujienos/ekonomika/ekonomikos-naujienos/prasoma-istirti-galima-cheminiu-medziagu-nutekejima-achemoje/

 2014 m. spalio mėn. avarija
2014 m. spalio 13 d. ryte 8-tajame azoto rūgšties gamybos agregate trūko azoto rūgšties vamzdis, į aplinką išsiskyrė azoto oksidai.


Gediminas Vagnorius

thumb|230px|Bendrieji talonai („vagnorkės“)

Gediminas Vagnorius (g. 1957 m. birželio 10 d. Vilkaičiuose, Plungės rajonas) – Lietuvos ekonomistas, politinis bei visuomenės veikėjas, signataras.

1975 m. baigė Telšių 4-ąją vidurinę mokyklą, 1980 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto Statybos ekonomikos fakultetą. 1987 m. LSSR MA Ekonomikos institute apgynė ekonomikos mokslų kandidato disertaciją tema „Ūkinių sprendimų priėmimo ekonominių svertų derinimo būdai“. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=V&sritis=S  1988–1990 m. LSSR MA Ekonomikos instituto vyresnysis mokslinis bendradarbis.

1990 m. išrinktas į Aukščiausiąją Tarybą. Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo akto signataras. Nuo 1991 m. Lito komiteto narys. 1991–1992 m. ir 1996–1999 m. ministras pirmininkas III ir VIII Vyriausybėse. 1992–2004 m. LR Seimo narys. 2000–2004 m. kadencijos Seimo narys 2004 m., 2008 m., 2015 m. ir 2016 m. nesėkmingai kandidatavo į LR Seimo narius, 2004 m. ir 2009 m. į Europos Parlamentą. http://www.vrk.lt/2016-seimo/kandidatai?srcUrl=/rinkimai/102/rnk426/kandidatai/lrsKandidatasAnketa_rkndId-1100582.html

1993–1999 m. Tėvynės Sąjungos (Lietuvos konservatorių) Valdybos pirmininkas. 2000 m. balandžio 3 d. už nuolatinę Andriaus Kubiliaus vyriausybės kritiką pašalintas iš partijos, tapo naujai įkurtos Nuosaikiųjų konservatorių sąjungos pirmininku. Ministerija įregistravo nuosaikiuosius konservatorius, 2000-07-15 2004 m. šiai kartu su Jaunųjų krikščionių demokratų lyga susijungus į Krikščionių konservatorių socialinę sąjungą, tapo pastarosios pirmininku. 2010 m. sausio 23 d. susijungus Krikščionių konservatorių socialinei sąjungai ir Lietuvos krikščioniškosios demokratijos partijai su Seimo frakcija „Viena Lietuva“, išrinktas naujos Krikščionių partijos pirmininku. Frakcija „Viena Lietuva“ su G. Vagnoriumi sukūrė naują partiją, 2010-01-23  Aktyvus Visagino AE priešininkas.

2013–2017 m. Darbo partijos vicepirmininkas. Vagnoriaus šalininkai palieka Darbo partiją ir išeina „į niekur“, 2017-03-2

Vagnoriaus šalininkai palieka Darbo partiją ir išeina „į niekur“
Ekspremjeras Gediminas Vagnorius ir jo šalininkų grupė pareiškė išeinantys iš neparlamentinės Darbo partijos (DP).
Živilei Pinskuvienei, DP pirmininkei, adresuotame pareiškime p. Vagnorius ir dar trys jo šalininkai buvę Krikščionių partijos vadovybės nariai teigė, kad darbiečiai taip ir netapo skaidria, vakarietiška politine jėga, todėl esą jie nemato savo ateities šioje partijoje.
Jungimosi su Krikščionių partija sutartyje buvo numatyta, kad naujoji DP taps skaidria vakarietiška organizacija su nauja vadovybe ir aiškia vidurio politinės jėgos ideologija. Nors DP pradėjo vaduotis iš praeities abejotinų įtakų, priėmė daug mūsų pasiūlytos programos ekonominių ir socialinių, taip pat krašto apsaugos stiprinimo nuostatų, ji taip ir netapo skaidria vakarietiška politine jėga, rašoma pareiškime.
Kadangi, anot pareiškimo, DP neįvykdė partijų jungimosi sutartyje numatytų sąlygų, todėl realus jungimasis neįvyko. Tolesnis buvimas joje tampa neprasmingas, todėl nutraukiame narystę DP, rašoma pareiškime.
Jame taip pat pripažįstama, kad Krikščionių partijai jungiantis su DP buvo padaryta klaida. Atsiprašome visų, kuriems teko nusivilti, teigia pareiškėjai.
Dokumentą be buvusio Krikščionių partijos pirmininko p. Vagnoriaus taip pat pasirašė buvę jo pavaduotojai šioje partijoje Vidmantas Žiemelis, Algis Žvaliauskas ir Albinas Pilipauskas.
Ponas Vagnorius VŽ sakė iš DP išeinąs į niekur, t.y. jis nesiruošia prašytis į kurią nors veikiančią partiją ir kol kas neturi planų burti naujos politinės jėgos. Norime šiek tiek atsitraukti nuo politikos ir bent kol kas nei jungtis prie ko nors, nei kurti savo partijos, teigė jis.
Ponas Vagnorius teigė nežinąs, kiek kartu su juo iš DP gretų išeis buvusių Krikščionių partijos narių. Pasak jo, kai 2013 m. ši partija susijungė su darbiečiais, jungtinė partija esą pasipildė bent 2.000 buvusių krikščionių.
Š.m. kovo 1 d. duomenimis, DP deklaruoja turinti 19.593 narius maždaug 1.100 mažiau nei buvo pernai spalį.
1991-1992 m. ir 1996-1999 m. premjeru buvęs p. Vagnorius su grupe šalininkų buvusių konservatorių 2010 m. susivienijo į Krikščionių partiją. Tačiau po jai nesėkmingai susiklosčiusių 2012 m. Seimo rinkimų ši politinė organizacija susijungė su Viktoro Uspaskicho įkurta DP. Ponas Vagnorius visus pastaruosius ketverius metus buvo vienas iš DP vicepirmininkų.
Pernai rudenį darbiečių laukė nesėkmė per Seimo rinkimus daugiamandatėje apygardoje jie neperžengė 5% balsų barjero, o vienmandatėse apygardose iškovojo tik 2 mandatus. Po šio pralaimėjimo pasikeitė DP vadovybė pirmininke tapo Širvintų merė p. Pinskuvienė, kuri nepasirinko p. Vagnoriaus į savo pavaduotojus.
2012-2016 m. DP su socialdemokratais ir tvarkiečiais buvo valdančiojoje koalicijoje, užėmė ne vieną postą valdžioje. Pvz., p. Vagnoriaus bendražygis p. Žvaliauskas buvo vienas iš susisiekimo viceministrų.
Dabar du Seime esantys darbiečiai prisišliejo prie valdančiųjų Socialdemokratų frakcijos.
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.Tema Verslo aplinka
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


Gediminas Vagnorius


Verslo valdymo sistema

Verslo valdymo sistema (VVS) (angl. ERP - Enterprise Resource Planning) – programinė įranga, skirta kompiuterizuoti įmonės valdymą, galinti apimti ir integruotis į visus įmonės verslo procesus, naudojama apskaitos vedimo palengvinimui, efektyviam visų resursų išnaudojimui, kontaktų valdymui, efektyviam tiekimo grandinės veikimui užtikrinimui, analitinės įmonės veiklos ataskaitų sudarymui.

Kadangi Lietuviškas terminas VVS neturi tiesioginio angliško atitikmens, nėra aiškios tokios programinės įrangos klasifikacijos, todėl kai kurie Lietuvos gamintojai tuo papiktnaudžiauja ir gana paprastas apskaitos programas pavadina skambiu VVS vardu. Taip pat kartais visa verslui skirta programinė įranga (ne tik ERP sistemos) yra vadinama VVS vardu.

Verslo valdymo sistema susideda iš atskirų modulių, kurie pasirenkami pagal konkrečius įmonės poreikius. Į vieną sistemą galima integruoti ir skirtingų gamintojų modulius.

Dažniausiai pasitaikančios verslo valdymo sistemų dalys (jų gali būti daugiau ar mažiau, vienokių ar kitokių, priklausomai nuo konkrečių įmonės poreikių):

 Straipsnis apie CRM
 Apie Business Intelligence informacines technologijas
 Verslo valdymo sistemų išlaidų aritmetika

Kategorija:Informatik

Nuorodos Straipsnis apie CRM Apie Business Intelligence informacines technologijas Verslo valdymo sistemų išlaidų aritmetika

Verslo valdymo sistemų išlaidų aritmetika
Kovo 28, 2011 « Grižti atgalNereikia būti dideliu ekspertu, kad žinotum, jog verslo valdymo sistemos yra viena brangiausių technologinių investicijų įmonei. Tačiau, iš kitos pusės, tokių projektų kaina labai skiriasi. Atsiželgiant į įvairiausius veiksnius, verslo valdymo sistemos diegimo kaina svyruoja nuo keliasdešimt tūkstančių iki dešimčių milijonų litų. Niekas negali pateikti stebuklingos formulės, kaip tiksliai apskaičiuoti tokio projekto kaštus. Tačiau yra keletas svarbių dalykų, kurie padės jums tiksliau įvertinti verslo valdymo sistemos diegimo sąmatą.
Bendra projekto kaina
Vienas svarbiausių veiksnių, nulemiančių investicijos kainą, yra įmonės dydis. Jis tiesiogiai susijęs su verslo procesų įvairove ir sudėtingumu. Būtent pagal šį faktorių verslo valdymo sistemos skirstomos į tris pakopas:
1. Tarptautinės universalios sistemos, skirtos didelėms ir vidutinėms įmonėms: SAP, „Oracle E-Business Suite“ ir „Microsoft Dynamics“.
2. Vidutinio sudėtingumo, specializuotos verslo valdymo sistemos: „Epicor“, „Sage“, QAD ir kitos.
3. Paprasti ir nesudėtingi sprendimai smulkioms ir mikroįmonėms.
Tarptautinių universalių sistemų diegimas yra atitinkamai brangesnis už antros ar trečios grupės sistemas. Ir nebūtinai todėl, kad ypač skiriasi licencijų už programinę įrangą kaina: tiesiog pasirinkta sistema atspindi projekto darbų apimtį ir sudėtingumą. Konkretūs skaičiai, kiek įmonėms kainavo verslo valdymo sistemų diegimas, labai skiriasi ir dažniausiai mažai ką pasako. Mat dauguma tokių tyrimų atliekami Amerikoje ir dėl besiskiriančių projekto komponentų kainų negali būti taikomi Lietuvos įmonėms. Tačiau įmonių patirtis byloja, kad verslo valdymo sistemų išlaidos siekia nuo dviejų iki trijų procentų įmonės pajamų. Bendrovės „Panorama Consulting Group“ naujausio, 2010 m. tyrimo metu nustatyta, kad investicijos į verslo valdymo sistemas sudaro 4,1 proc. įmonės metinių pajamų.
Panagrinėkime pagrindinius išlaidų komponentus ir jų santykinį svorį biudžete.
Techninė įranga
Paprastai diegiant verslo valdymo sistemą reikia naujos techninės įrangos: dedikuotų serverių, duomenų saugyklų ir tinklo infrastruktūros. Visiems šiems dalykams kartu sudėjus prireikia skirti 5-10 proc. viso projekto biudžeto. Šios išlaidos priklauso nuo verslo valdymo sistemos reikalavimų techninei įrangai ir įmonės techninės bazės.
Programinės įrangos licencijos
Programinės įrangos licencijos gali sudaryti iki 15-30 proc. projekto biudžeto. Sudėtingų projektų atveju licencijų dalis yra mažesnė, nes išauga darbų apimtis parengiant, ištestuojant ir paleidžiant sistemą. Tarptautinių universalių sistemų vienos licencijos orientacinė kaina yra tokia:
• SAP, apie 12.000 Lt.
• „Oracle E-Business Suite“, nuo 5.000 Lt mažoms ir vidutinėms įmonėms (ne daugiau 260 mln. Lt apyvartos) iki 12.000 Lt didelėms įmonėms.
• „Microsoft Dynamics“, apie 4.000 Lt.
Vidutinio sudėtingumo ar mikroįmonėms skirtų verslo valdymo sistemų licencijų kaina yra mažesnė ir svyruoja nuo kelių šimtų iki kelių tūkstančių litų. Galutinė licencijų kaina nuo orientacinės gali skirtis, kartais labai smarkiai, nes yra daugybė papildomų sąlygų, turinčių įtakos kainai. Tai modulių skaičius, sistemos vartotojų skaičius, įmonės dydis, licencijavimo modelis, nuolaidos dydis. Be to, daugelis verslo valdymo sistemų gamintojų taiko skirtingas kainodaros strategijas apsižvelgiant į įmonės dydį. Jų tikslas – mažoms ir vidutinėms įmonėms pasiūlyti programinę įrangą už patrauklesnę kainą.
Galima tikėtis, kad ateityje programinės įrangos kainos mažės. Daug informacinių technologijų gamintojų pereina prie kitokio kainodaros modelio – taikyti minimalias programinės įrangos įsigijimo kainas ir teikti ilgalaikes sistemos priežiūros paslaugas. Deja, ši tendencija nėra pastebima tarp komercinių verslo valdymo sistemų gamintojų.
Konsultavimo paslaugos
Išorinių konsultantų paslaugos apima sistemos konfigūravimą, integravimą, testavimą, dokumentavimą, duomenų perkėlimą bei pagalbą organizacijos darbuotojams, besirengiant naujos sistemos paleidimui. Konsultacijų išlaidų dalis projekto biudžete paprastai svyruoja nuo 30 ir 50 procentų. Studijuojant kitų įmonių patirtį dažniau sutinkamas kitas rodiklis, kuriuo apibrėžimas konsultavimo paslaugų išlaidų svoris. Tai paslaugų santykis, palyginti su programinės įrangos licencijomis. Daugelis šios srities analitikų įvardija santykį trys prie vieno, kuris reiškia, kad vienam programinės licencijos litui tenka 3 litai konsultacijoms. Vėlgi pateiktas skaičius yra tik orientacinis, tačiau jis retai kada būna mažesnis nei 1 ir didesnis nei 4.
Konsultavimo paslaugų apimtis priklauso nuo diegiamų modulių skaičiaus bei įmonės veiklos sudėtingumo. Jei verslo procesų palaikymui sistemą būtina modifikuoti arba išplėsti atliekant programavimo darbus, paslaugų kaina labai išauga ir pasiekia santykį keturi prie vieno. Net ir tokioms aplinkybėms mūsų regione šis skaičius yra menkesnis, nes, palyginti su Vakarų šalimis, konsultantų įkainiai yra 2-3 kartus mažesni. Verslo valdymo sistemų konsultantų dienos įkainis Lietuvoje svyruoja nuo 600 Lt iki 1.600 Lt. Geriausių pasaulyje verslo valdymo sistemų – SAP ir „Oracle“ – konsultantų įkainiai yra didesni nei kitų sistemų, nes paruošti šiuos specialistus kainuoja brangiau. Vakarų valstybėse tokių konsultantų įkainiai siekia apie 3-4 tūkstančius Lt.
Darbuotojai
Įmonės darbuotojų laikas, kuris skiriamas įvairiems projekto darbams atlikti, sudaro tikrai nemažą projekto sąmatos dalį – apie 30 proc. Darbuotojai apibrėžia veiklos reikalavimus, testuoja sistemos prototipą, dokumentuoja vidines procedūras, parengia duomenis perkėlimui į naują sistemą, kuria papildomas ataskaitas, apmoko galutinius sistemos vartojus.
Įmonės darbuotojams patikėtų darbų apimtis gali būti didesnė, jei jų kvalifikacija ir patirtis leidžia atlikti sistemos konfigūravimo darbus. Tokiu atveju reikia mažiau išorinių konsultantų pagalbos. Nors vidinės išlaidos padidės, bendros projekto išlaidos bus mažesnės. Sprendžiant klausimą dėl konkrečių darbų pasiskirstymo tarp įmonės darbuotojų ir išorinių konsultantų rekomenduojama taikyti tokią taisyklę – jei įmonės darbuotojui reikės tris kartus daugiau laiko nei konsultantui, darbą patikėti konsultantams.
Investicijų grąža
Kadangi investicijos į verslo valdymo sistemas yra iš tiesų nemažos, įmonės pagrįstai kelia klausimus dėl jų grąžos. Skeptikams ir pesimistams galima pateikti „Aberdeen Group“ bendrovės 2010 m. gamybinių įmonių tyrimo duomenis, pagal kuriuos geriausių rezultatų pasiekusios įmonės gali pasigirti tokiais laimėjimais:
• 20% veiklos sąnaudų sumažėjimas;
• 18% administracinių sumažėjimas;
• 22% atsargų kaštų sumažėjimas;
• 97% atsargų tikslumas;
• 98% prekių pristatymas laiku;
• 3,4 dienos periodo uždarymui.
Rita Paškevičiūtė
UAB “JMSYS”
www.vvsprendimai.lt


Verslo valdymo sistema


Gediminas Orelik

Gediminas Orelikas (g. 1990 m. gegužės 14 d. Šiauliuose) – Lietuvos krepšininkas.

2009 m. rugpjūtį pasirašė 1+1 metų kontraktą su Šiauliais.http://www.basketnews.lt/news-23757-siauliai-i-savo-gretas-susigrazino-orelika.html Tačiau 2010 m. vasario viduryje abipusiu susitarimu sutartį nutraukė ir persikėlė į Prienų „Rūdupį“.http://bcsiauliai.lt/Naujienos/Gediminas-Orelikas-keliasi-i-Prienu-Rudupio-ekipa 2013 m. gegužės 17 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Vilniaus „Lietuvos ryto“ klubu.http://sportas.delfi.lt/krepsinis/lietuvos-ryta-sustiprino-geriausias-lkl-reguliariojo-sezono-zaidejas.d?id=61414307

2017 m. liepos viduryje pasirašė vienerių metų sutartį su Italijos Venecijos „Umana Reyer“ komanda.http://www.delfi.lt/krepsinis/naujienos/g-oreliko-karjeros-pokyciai-palieka-turkija-ir-keliauja-i-italija.d?id=75231908

2021 m. liepos viduryje sugrįžo į Lietuvą ir pasirašė vienerių metų sutartį su Panevėžio „Lietkabelio“ klubu.https://www.15min.lt/24sek/naujiena/lietuva/idomus-lietkabelio-pirkinys-gediminas-orelikas-875-153346

31 metų 200 cm ūgio sunkusis krašto puolėjas praėjusių metų spalio mėnesį grįžo ant parketo po ilgos pertraukos ir užsivilko „Šiaulių“ aprangą. Ten G.Orelikas praleido kelis mėnesius ir tada persikėlė į Sarajevo „Spars” ekipą.
G.Orelikas vieną sezoną su Vilniaus klubu varžėsi Eurolygoje, taip pat jo kraityje – net 52 sužaisti mačai Europos taurėje, kur artėjančiame sezone toliau matysime ir „Lietkabelio“ klubą.
„Šiauliuose“ G.Orelikas praėjusiame sezone Lietuvos krepšinio lygoje („Betsafe-LKL“) per 30 minučių įmesdavo 11,6 taško, atkovodavo 3,9 kamuolio, atlikdavo 4,2 rezultatyvaus perdavimo ir rinkdavo 12,6 naudingumo balo.
Adrijos antroje lygoje, kur „Spars“ iškovojo nugalėtojų vardą, G.Orelikas per 26 minutes fiksavo 11,3 taško, 3,8 atkovoto kamuolio, 2,5 rezultatyvaus perdavimo ir 13,2 naudingumo balo vidurkius.
G.Orelikas itin vertinamas ne tik už savo tolimus metimus, bet ir puikų žaidimą skaitymą – neatsitiktinai jis atlieka „ketvirtos pozicijos“ žaidėjams nebūdingai daug rezultatyvių perdavimų. Prieš pat traumą Venecijos „Umana Reyer“ sudėtyje G.Orelikas pasiekė karjeros rekordą, kai atliko 12 rezultatyvių perdavimų.


Gediminas Orelik


Rolandas Paulauskas

Rolandas Paulauskas (g. 1954 m. rugpjūčio 6 d. Kretingoje) – Lietuvos kompozitorius, publicistas, Sąjūdžio laikų veikėjas, vienas konstitucijos autorių bei signataras.

TSRS laikais Kaune buvo pogrindinio intelektualų veikėjas ir kompozitorius. Vėliau buvo Kauno Sąjūdžio Tarybos narys ir Sąjūdžio Seimo nariu. LR Aukščiausioje Taryboje pristatė ir apgynė nutarimą „Dėl Lietuvos konstitucingumo raidos“, kurio pagrindu atsirado dabartinė Lietuvos Konstitucija.

R. Paulauskas politika nebe užsiima, tačiau viešina savo pažiūras internete, kurių pagrindu įkūrė bendraminčių asociaciją „Mūsų gretos“.

R. Paulauskas, kartu su V. Landsbergiu, R. Ozulu, V. Čepaitis, A. Saudargas, A. Butkevičiumi ir kitais, buvo Sąjūdžio Seimo Politinės komisijos narys. 1988 m. lapkritį Sąjūdžio Seime tik Rolandas Paulauskas kartu su Audriu Butkevičiumi nebalsavo už Konstitucijos projektą, kuriuo numatytas Lietuvos suverenitetas TSRS sudėtyje.Straipsniai.lt Rolando Paulausko biografija  R. Paulauskas siūlė įrašyti į programą, kad vienas iš Sąjūdžio tikslų yra Ribentropo-Molotovo padarinių likvidavimas.

Sąjūdžio Kauno Taryba buvo nutarus kas kalbės, o R. Paulauskas nebuvo sąraše. Tačiau jo naktį pasirašytos kalbos tekstą perskaitęs R. Bartusevičius apėjo suvažiavimo salės žmones ir surinko keliasdešimt parašų, kad būtų leidžiama R. Paulauskui trejetą minučių pasisakyti ant tribūnos. Pirmojo Sąjūdžio suvažiavimo atstovai dar vengė frazės „Lietuvos nepriklausomybė“, todėl nesitikėta R. Paulausko kalba įnešė didelę sumaištį susirinkime. Jis pasiūlė peržiūrėti Sąjūdžio programos nuostatas ir atsisakyti TSRS federalizmo idėjosŽinių Radijas laida „Dešimt minučių su Rimvydu Valatka“ Sąjūdžio steigiamąjį suvažiavimą prisimenant, 2019Bernardinai.lt straipsnis Neatlikta misija, 2018:„<…> Todėl labai svarbu kokius nutarimus mes šiandien priimsime. Ir kyla klausimas. Ar verta palikti punktą, kuris kalba apie Lietuvą kaip vieną iš Federacinių Respublikų? Juk tuomet pripažįstame 1940 metų seimo nutarimo dėl įstojimo į sąjungą teisėtumą ir kaip sąjūdžio rėmėjų valios reiškėjai, tvirtiname okupaciją. Reikėtų šio punkto atsisakyti. Bet tai visiškai nereiškia, kad čia yra šaukimas į konfrontaciją, šaukimas į kovą ar siekimas tuoj pat išstoti iš Tarybų Sąjungos. Tai yra tik noras, tai yra konstatavimas tiesos, kuri turi būti užfiksuota sąjūdžio programoje. Ir tiek. Dėkui už dėmesį.“Tokia R. Paulausko laikysena susilaukė bene daugiausiai aplodismentų ir nemažos dalies delegatų palaikymo, o V. Petkevičius pareiškė, kad toks pasisakymas yra tolygus provokacijai. Po trumpos pertraukėlės Kauno Sąjūdžio atstovas V. Antanaitis bandė situaciją sušvelninti, tačiau salėje nuomonės pasidalijo. Vieni vertino R. Paulausko kalbą kaip radikalią ir rizikingą, o kiti, pritardami šiam pasisakymui, kad Sąjūdžiui reikia vienareikšmiškai nurodyti savo tikslus.XXIamžius.lt elektroninis archyvas Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio steigiamasis suvažiavimas: dienoraščio fragmentai, 201

Dėkui už dėmesį. “Tokia R. Paulausko laikysena susilaukė bene daugiausiai aplodismentų ir nemažos dalies delegatų palaikymo, o V. Petkevičius pareiškė, kad toks pasisakymas yra tolygus provokacijai.

|
|
Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio steigiamasis suvažiavimas: dienoraščio fragmentai
Arvydas Kšanavičius
Pabudome, o dvasioje dar pasilikom elgetos.
Kodėl mes laisvės prašome?
Argi laisvi taip elgiasi?
Ko verkiam ir dejuojame,
ko slapstomės pakampėmis.
Aušra įsidienojusi, pabudome ir kelkimės!
Kęstutis Genys
Buvome pabudę. Ir atsikėlę! Nelyg kokie prometėjiški šventieji, neleidžiantys kitiems užmigti nuodėmingai tingiu, nevilties kupinu būties miegu. Tačiau ilgainiui, deja, nepastebėjome, kad neįvertinę susigrąžintos laisvės bei išvargę nuo teisių ir pareigų disharmonijos vėl pradėjome snūduriuoti...
Tada, 1988-aisiais, Atgimimo sužydėjimo metais, skambėjo viltinga ir katarsį dovanojanti tautos vienybės simfonija, o šiandien erzinantį triukšmą skleidžia nekuklus klonuotų klounų klanas.
1988-ųjų spalio mėnesio dvi dienos, Vytauto Landsbergio žodžiais tariant, pakeitė Lietuvą. O dabar Lietuvą konstruktyviai, kaip nūnai madinga sakyti, keičia darbai ir dienos, mintančios dvasinės bomžuazijos elito duona ir žaidimais.
Besklaidant Atgimimo epochos dienoraščio lapus, nostalgijos aura švytinčius, nejučia prisimeni, žinoma, fragmentiškai, šias dvi istorines dienas, kupinas kūrybinio polėkio bei sąmoningumo virsmo. Dienas, kurios suteikė viltį, kad anksčiau ar vėliau gims naujoji Lietuva.
1988 metų spalio 22-oji, šeštadienis
10 valandą ryto Vilniuje, Sporto rūmuose, prasidėjo Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio (LPS) steigiamasis suvažiavimas. (Beje, LPS savo pavadinimą į Lietuvos Sąjūdį pakeitė II LPS suvažiavime, vykusiame 1990 metų balandžio 21-22 dienomis jau nepriklausomoje valstybėje, Sovietų Sąjungos paskelbtos ekonominės blokados sąlygomis.)
Poetas Just. Marcinkevičius įžanginėje kalboje pasakė: Atėjo ta diena, kad pagaliau sujungtumėm savo pilietinę ir politinę valią, intelektualinius bei kūrybinius savo išteklius, visas savo kūno ir dvasios jėgas kad sujungtumėm save Lietuvos atgimimui. Grupė suvažiavimo delegatų nuvyko į Rasų kapines padėti gėlių ant Lietuvos tautinio atgimimo patriarcho J. Basanavičiaus kapo.
Po architekto V. Landsbergio-Žemkalnio, Latvijos ir Estijos liaudies frontų atstovų bei sambūrio Caritas sveikinimų kalbėjo Lietuvos komunistų partijos (LKP) Centro komiteto (CK) pirmasis sekretorius A. Brazauskas. Pasveikinęs suvažiavimo dalyvius LKP bei vyriausybės vardu, A. Brazauskas pasakė, jog prieš tris dienas kalbėjęsis su M. Gorbačiovu, Sąjūdyje matančiu tą pozityvią jėgą, kuri gali gerai pasitarnauti persitvarkymo labui ir dar labiau sustiprinti Tarybų Lietuvos autoritetą (plojimai).
Čia reikėtų pažymėti, kad prieš dvi dienas, spalio 20-ąją, Vilniuje vykusiame LKP CK XIV plenume atsistatydino pirmasis sekretorius R. Songaila. Vietoj jo, Sąjūdžiui pritarus, išrinktas A. Brazauskas. Tačiau ką tik išrinktas partijos vadovu A. Brazauskas pasipriešino LKP CK antrojo sekretoriaus N. Mitkino atleidimui Lietuvos komunistai neturį įgaliojimų spręsti tokio pobūdžio klausimų ir dėl N. Mitkino likimo dar reikės tartis su Maskva. Tad ši problema, kaip žinia, buvo išspręsta po beveik dviejų mėnesių, kai 1988 metų gruodžio 9 dieną XV LKP CK plenume antruoju sekretoriumi išrinktas V. Beriozovas tokiu būdu pirmą kartą sovietų Lietuvoje sulaužyta nusistovėjusi tradicija, kad šias pareigas užimdavo tik Maskvos paskirtas atstovas.
Apibūdindamas LPS vietą visuomenėje, A. Brazauskas prisipažino: Deja, vertindamas Sąjūdį, padarė klaidų ir Lietuvos komunistų partijos CK (plojimai). LKP lyderis pabrėžė, kad iš Lietuvos istorijos turi išnykti baltos dėmės ir žmonės turi žinoti, kas ir kaip vyko praeityje. Kalbėdamas apie stalinizmo nusikaltimus Lietuvoje, jis pareiškė, jog būtina kuo greičiau ištirti Rainių miškelio tragediją. Užsiminęs suvažiavimo delegatams apie paskelbtą respublikinės ūkiskaitos programą, kalbėtojas tvirtino, kad Lietuvos valstybingumo reikia siekti sąjunginės sutarties pagrindu. Bus stiprios į Sąjungą (Sovietų Sąjungą, SSRS A. K.) įeinančios respublikos, kalbėjo A. Brazauskas, bus stipri ir pati Sąjunga.
Išklausius R. Ozolo, A. Juozaičio, Z. Vaišvilos ir K. Prunskienės programinius pranešimus, mintimis apie Lietuvos dvasinės kultūros būklę pasidalijo profesorius V. Landsbergis. Jis pažymėjo, kad Lietuva gyvena kultūros griuvėsiuose: Tai mūsų papročių, tradicijų, gyvenimo būdo ir bendravimo būdo griuvėsiai. Dairėmės po juos vieni su sielvartu, kiti jau atbukę, treti guosdamiesi fanerine statyba be pamatų, ketvirti su viltimi, kad gal dar ne viskas, ne visai sugriauta. Savo pranešimą jis baigė optimistine gaida: Tikėkim padarysim, pertvarkysim gyvenimą ir save, Lietuva skleisis kaip gėlė, puošdama pasaulio vainiką (audringi plojimai).
Po V. Čepaičio, B. Genzelio, A. Buračo, A. Žebriūno, V. Petkevičiaus, A. Voznesenskio, V. Velikonio, G. Jefremovo, K. Uokos, R. Rimdžiaus, K. Urbos, K. Antanavičiaus, J. Okso, D. Varkalio, G. Padegimo, G. Songailos, V. Lukoševičiaus, V. Šneiderio, B. Kuzmicko, D. Subač, R. Pukenio ir V. Ledo pasisakymų Lietuvos Laisvės Lygos (LLL) poziciją emocingai išsakė A. Terleckas. Pavadinęs Sovietų Sąjungą unitarine valstybe, jis pabrėžė: Lietuvių tauta (...) niekada nesusitaikė su Hitlerio ir Stalino primesta jai vergija (delegatai plojo ir atsistoję skandavo: Lie-tu-va!). A. Terleckas LLL vardu pareikalavo, kad SSRS vyriausybė anuliuotų RibentropoMolotovo paktą, iš Lietuvos teritorijos išvestų okupacinę armiją, o lietuviams leistų patiems pasirinkti savo ateitį. Kalbos pabaigoje A. Terleckas palinkėjo suvažiavimui įžiebti tvirtą viltį, kad mes gyvensime nepriklausomoje Lietuvoje (ilgi plojimai, salė atsistoja).
Komisijos stalinizmo aukoms tirti pirmininkas profesorius J. Juzeliūnas pabrėžė, kad jau nebėra abejonių dėl Pabaltijo respublikų okupacijos 1940 metais, todėl pats metas būtų lietuvių tautai pasisakyti Konstitucijoje numatytu apsisprendimu referendumu (ovacijos, skanduojama: Lie-tu-va, Lie-tu-va!).
Tremtinio klubo vardu A. Butkevičius reikalavo paskelbti stalinizmo sistemą nusikaltimu žmonijai ir lietuvių tautai, paleisti visus politinius kalinius, o pokario metų kovas vadinti nacionalinio pasipriešinimo judėjimu rezistencija, birželio 14-ąją paskelbti tautos gedulo diena, sugrąžinti Romo Kalantos vardą tautai ir istorijai, o pagrindiniu Sąjūdžio tikslu laikyti realaus Lietuvos suvereniteto atkūrimą konstitucinėmis priemonėmis (plojimai). Savo pranešimą A. Butkevičius baigė šūkiu: Tegyvuoja atgimstanti nepriklausoma Lietuva! (plojimai, šūksniai valio!, skanduojama: Lie-tu-va!).
Sąjūdžio steigiamąjį suvažiavimą su kiekvienu žingsniu Lietuvos laisvės darbe pasveikino Pasaulio lietuvių bendruomenės pirmininkas V. Bieliauskas. Jis pasiūlė Lietuvos išeiviją įskaityti į stalinizmo aukų skaičių ir ją prijungti prie dabar čia vykstančio atsinaujinimo.
Vakare suvažiavimo delegatai audringomis ovacijomis sutiko žinią, kad sovietų Lietuvos LTSR vyriausybė Lietuvos Katalikų Bažnyčiai grąžina Vilniaus Katedrą, daugiau kaip tris dešimtmečius buvusią Paveikslų galerija (ovacijos truko pusantros minutės).
Pasibaigus LPS steigiamojo suvažiavimo pirmosios dienos posėdžiams, aštuntą valandą vakaro vyko eitynės su fakelais ir degančiomis žvakėmis nuo Sporto rūmų iki Katedros (tuometinės Gedimino) aikštės, kur prasidėjo mitingas bei Tautinis vakaras.
1988 metų spalio 23-oji, sekmadienis
Antroji Sąjūdžio suvažiavimo diena prasidėjo 7 valandą ryto iškilmingomis šv. Mišiomis, kurias prie Katedros durų koncelebravo kardinolas V. Sladkevičius ir kurias pirmą kartą pokario metais transliavo Lietuvos televizija. Pamokslo metu kardinolas kalbėjo: Mes džiaugiamės permainomis, bet kartu ir primename: mokėkime laukti, nebūkime skubūs. Jos visu savo pilnumu, ryškumu ir palaima dar nepasireiškė. Dar kartais suabejojame, ar jos tikros. (...) Šiandien mes skelbiame: lietuvių tauta gyva tauta. Ji nori būti ir savistovi, nepriklausoma tauta, niekieno žingsnių ir batų nemindžiojama. Ji nori savistoviai tvarkyti savo tautos gyvenimą. Mes tikime, kad prasidėjęs pasikeitimas atves mus į laimingą Lietuvos ateitį, savistovų tautos gyvenimą. Tik, kaip minėjau, mokėkime laukti, mokėkime būti kantrūs ir nemindžioti vienas kitam ant kulnų, mokėkime vienas kito nestumdyti, neįžeidinėti.
Rytinio posėdžio metu tikrą emocijų audrą sukėlė LPS Kauno iniciatyvinės grupės nario R. Paulausko pasiūlymas tiksliai pasisakyti dėl Lietuvos ateities, t. y. priklausyti Sovietų Sąjungai ar ne. Bet tai visiškai nereiškia, kalbėjo R. Paulauskas, kad čia yra šaukimas į konfrontaciją, šaukimas į kovą ar siekimas tuoj pat išstoti iš Tarybų Sąjungos. (...) tai yra konstatavimas tiesos, kuri turi būti užfiksuota Sąjūdžio programoje. Tuoj pat rašytojas V. Petkevičius pareiškė, jog tai provokacija bei piemeniškas poelgis, o dainininkas V. Daunoras, pritardamas rašytojui, kvietė nepasiduoti provokacijoms.
Į tai sureagavo ir Kauno Sąjūdžio delegacijos vardu kalbėjo V. Antanaitis: Aš labai gerai žinau Vytauto (Petkevičiaus. A. K.) impulsyvų charakterį ir tik tuo galiu paaiškinti, kad Vytautas leido sau pavartoti žodį provokacija. Rolandas (Paulauskas. A. K.) aš jį pažįstu karštas vaikinas, bet, kalbant atvirai, net jeigu jis būtų pareikalavęs išstoti iš Tarybų Sąjungos sudėties, tai nėra antikonstitucinis veiksmas. Tarybų Sąjungos Konstitucija numato tokį atvejį. Bet mes esam žmonės realistai nei Kaunas, nei Vilnius tokių reikalavimų nekeliam. Ir Rolandas šito nekelia, jis gi šito nesakė.
V. Landsbergis apie R. Paulausko radikalų pasisakymą savo politinėje autobiografijoje Lūžis prie Baltijos rašo: kauniečio delegato Rolando Paulausko perspėjimas, kad Sąjūdis gali išduoti Lietuvą (nes kitaip mat Sovietų Sąjunga neleistų jam veikti), (...) nuskambėjo kaip išpuolis, kaltinimas avansu pačiam Suvažiavimui, ir R. Paulauskas susilaukė atsakomojo kaltinimo, kad esąs provokatorius. Konfliktą pavyko apraminti ir tęsti darbą, bet žvelgdamas dabar į praeitį matau, kokio pavojaus būta. Jei tūkstančiai žmonių dėl tos nelauktos kibirkšties būtų staiga pasidalinę į dvi viena kitą kaltinančias puses, galas būtų ir Suvažiavimui, ir Sąjūdžiui, o šventė ir džiaugsmas KGB.
Mano supratimu, stebina tai, kodėl būtent tik R. Paulausko kalba sukėlė tokią beprecedentinę reakciją, susierzinimą ir nerimą Steigiamajame suvažiavime. Jau nekalbant apie A. Terlecko visiems anuomet gerai žinomą antisovietinę retoriką, juk ne mažiau radikalūs pasisakymai pirmąją suvažiavimo dieną nuskambėjo ir iš Kauno sąjūdininkų J. Okso, A. Butkevičiaus ar net vilniečio sąjūdininko J. Juzeliūno lūpų, kuris, konstatavęs Pabaltijo respublikų okupacijos 1940 metais faktą, dėl tolesnio lietuvių tautos apsisprendimo iš esmės juk pasiūlė surengti referendumą. O kaunietis J. Oksas labai konkrečiai pareiškė: Kertinė šiandieninės Lietuvos politikos problema yra valstybinio suvereniteto klausimas. Po ilgų smurto, priespaudos ir tamsos dešimtmečių pabudusi tauta ryžtingai siekia laisvės ir jos siekius gali apvainikuoti tik visiškas valstybinis suverenitetas, nesuvaržytas jokiais dviprasmiškais priklausomybės ryšiais ir įsipareigojimais.
Būtina pažymėti, kad kauniečių sąjūdininkų drastiški pareiškimai neliko be pėdsakų renkant LPS Seimo Tarybą iš dešimties Kauno delegacijos pasiūlytų kandidatų buvo išrinkti tiktai du profesorius V. Antanaitis ir K. Uoka.
Ir apskritai, mano giliu įsitikinimu, šiandien galima drąsiai konstatuoti: nors Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis ir gimė Vilniuje, tačiau Lietuvos nepriklausomybės atstatymo vektoriaus kryptimi jį pakreipė, padarė radikalesnį būtent Kauno Sąjūdžio, atlikusio svarbų politinio katalizatoriaus vaidmenį, nepalaužiama pozicija valstybingumo atžvilgiu. Pozicija, nepripažinusi jokių kompromisų tuomet dominavusiam, ekonominio savarankiškumo ar suvereniteto TSRS sudėtyje sąvokomis pridengtam, komunistinės vadovybės laimintam respublikos ateities modeliui.
Vėlai po pietų LKP lyderis A. Brazauskas antrą kartą kreipėsi į suvažiavimo dalyvius: Kai kurios kalbos (...) labai liūdina (...). Nejaugi mes galim štai šitokiais metodais, iš tribūnos, spręsti pačius sudėtingiausius politinius klausimus, kurių per 48 Tarybų Lietuvos gyvavimo metus nesugebėjome išspręsti? (...) Ar mes galvojam apie padarinius, kurie gali mūsų laukti? (...) ar mes negrįšim atgal, į išeities pozicijas ar dar toliau. (...) Aš tikrai, mieli draugai, noriu pasakyti: mokėkime laukti.
Po ilgų diskusijų suvažiavimas priėmė LPS Bendrąją programą, įstatus, 30 rezoliucijų politikos, kultūros, ekonomikos, visuomeninio gyvenimo, demokratijos ir kitais klausimais.
LPS Bendrojoje programoje pagrindinis judėjimo siekis suformuluotas taip: Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis yra savaveiksmis pilietinis judėjimas, kuris remia ir plėtoja Tarybų Sąjungos Komunistų partijos vadovybės pradėtą socialistinės visuomenės persitvarkymą demokratijos ir humanizmo pagrindais. (...)
Pagrindinis Sąjūdžio tikslas viešumas, demokratija, Lietuvos TSR valstybinis, ekonominis, kultūrinis suverenitetas, teisinė socialistinė valstybė, kurioje liaudies valia realiai atstovaujama visais įstatymų leidimo ir jų vykdymo bei teisminės valdžios lygmenimis.
LPS politines nuostatas puikiai iliustruoja ir suvažiavimo pasiųsta telegrama perestroijkos architektui, Sovietų Sąjungos komunistų partijos vadovui M. Gorbačiovui, kurioje, be kita ko, pažymima: Mes dirbame petys petin su partija. Mes siekiame Tarybų Sąjungos federacinės santvarkos, stiprindami Tarybų Lietuvą. (...) Sąjūdis nenukryps nuo partijos nubrėžto kelio, vedančio į gilumines ir konstruktyvias permainas mūsų gyvenime.
Išrinkus 220 asmenų LPS Seimą, LPS Iniciatyvinė grupė paskelbė nutraukianti savo veiklą. Suvažiavimo dalyviai padėkojo grupei už atliktą darbą.
1988 metų spalio 24-oji, pirmadienis
4 valandą 17 minučių LPS steigiamajame suvažiavime išrinkta LPS Seimo Taryba 35 asmenys, daugiausia Iniciatyvinės grupės nariai. Pagal gautų balsų skaičių Sąjūdžio Seimo Tarybos narių sąrašas atrodė taip: R. Ozolas (193 balsai), K. Prunskienė (192 balsai), V. Landsbergis (187 balsai), B. Genzelis (180 balsų), S. Geda (179 balsai), V. Tomkus (173 balsai), A. Juozaitis (165 balsai), J. Juzeliūnas (162 balsai), B. Kuzmickas (160 balsų), V. Petkevičius (156 balsai), Just. Marcinkevičius (152 balsai), A. Medalinskas (151 balsas), V. Čepaitis (150 balsų), V. Aliulis (149 balsai), Z. Vaišvila (147 balsai), A. Kaušpėdas (139 balsai), A. Nasvytis (139 balsai), K. Motieka (137 balsai), A. Čekuolis (136 balsai), A. Buračas (131 balsas), J. Minkevičius (122 balsai), V. Antanaitis (115 balsų), K. Antanavičius (105 balsai), R. Gudaitis (105 balsai), A. Žebriūnas (104 balsai), V. Bubnys (92 balsai), M. Martinaitis (82 balsai), G. Jefremovas (79 balsai), V. Radžvilas (78 balsai), Č. Kudaba (77 balsai), E. Zingeris (72 balsai), R. Rajeckas (72 balsai), M. Laurinkus (69 balsai), K. Uoka (68 balsai), O. Balakauskas (65 balsai).
LPS steigiamojo suvažiavimo pabaigoje V. Landsbergis apibendrino: Tikėkim, kad šios dvi dienos pakeitė Lietuvą. Giedodamas Tautišką giesmę apie 4 valandą 30 minučių ryto suvažiavimas baigė savo darbą.
Paskutiniame suvažiavimo priimtame dokumente, kuris vadinosi Geros valios pareiškimas, rašoma:
Už vienybę prieš skaldymą.
Už pasitikėjimą prieš įtarumą.
Už statymą prieš griovimą.
Už gaivinimą prieš slopinimą.
Visose Lietuvos gyvenimo srityse esame pasiryžę siekti taikos ten, kur rasime nesantaiką, tiesos ten, kur rasime klaidinimą, darnos ten, kur rasime netvarką, šviesos ten, kur rasime tamsą.
Po šio Geros valios pareiškimo jau prabėgo 22 metai. Tačiau neabejotina šie išmintingi žodžiai aktualūs ir nūdienos Lietuvai. Kovo 11-osios Lietuvai.
© 2010 XXI amžius


Rolandas Paulauskas


Rolandas Paulauskas

R. Paulauskas, kartu su V. Landsbergiu, R. Ozulu, V. Čepaitis, A. Saudargas, A. Butkevičiumi ir kitais, buvo Sąjūdžio Seimo Politinės komisijos narys. 1988 m. lapkritį Sąjūdžio Seime tik Rolandas Paulauskas kartu su Audriu Butkevičiumi nebalsavo už Konstitucijos projektą, kuriuo numatytas Lietuvos suverenitetas TSRS sudėtyje.Straipsniai.lt Rolando Paulausko biografija  R. Paulauskas siūlė įrašyti į programą, kad vienas iš Sąjūdžio tikslų yra Ribentropo-Molotovo padarinių likvidavimas.


Maxima grupė

„Maxima Grupė“, UAB – mažmeninės prekybos įmones Lietuvoje, Latvijoje, Estijoje, Lenkijoje ir Bulgarijoje valdanti bendrovė, įkurta 2007 metais. Priklauso „Vilniaus prekyba“ holdingui. Įmonei priklauso apie 1400 prekybos centrų „Maxima“ Baltijos šalyse, „T-Market“ Bulgarijoje, „Stokrotka“ Lenkijoje ir e-parduotuvė „Barbora", kuri veikia Baltijos šalyse ir Lenkijoje.

thumb|left|250px|„Maxima“ XXX Lietuvoje

1992 m. Vilniuje buvo atidarytos kelios parduotuvės su skirtingais pavadinimais, kurios vėliau išaugo į „Maxima“ tinklą. Pirmoji parduotuvė pavadinimu „Maxima“ atidaryta 1998 m. Vilniuje. Per 1998–2005 m. periodą sukurtas mažmeninės prekybos tinklas, kurį sudarė trijų skirtingų dydžių parduotuvės „Minima“, „Media“, „Maxima“ (nuo 2005–2006 m. „Maxima“ X, XX, XXX, XXXX).

1998 m. pradėta projektuoti „Maxima“ Mindaugo gatvėje, kuri duris atvėrė 1999 m. birželio pab. „Maxima“ įrengta buvusioje 8600 m² „Vilniaus baldų“ parduotuvėje. Rekonstrukcijos projektą sukūrė šio pastato autorė Vilniaus Gedimino technikos universiteto Architektūros katedros profesorė Elena Nijolė Bučiūtė. Po rekonstrukcijos išsaugota unikali pastato dalis – metalinė erdvinė stogo struktūra, kuri statant pirminį pastatą buvo pirmą kartą įgyvendinta ne tik Lietuvoje, bet ir tuometinėje Sovietų Sąjungoje.

Nuo 2000 m. mažmeninės prekybos tinklas įžengė į kitų Baltijos šalių rinkas – į Latviją ir Estiją. 2005 m. prekybos tinklas su „T-Market“ prekės ženklu startavo Bulgarijoje.

2007 m. įsteigta „Maxima Grupė“, kurios tikslas palengvinti tinklo valdymą.
miniatiūra|250x250px|Barbora.lt (anksčiau e-MAXIMA), e. parduotuvės logotipas
2011 m. pabaigoje „Maxima Grupei“ leista įsigyti 24-ių parduotuvių tinklą Lenkijoje „Aldik“.„Maxima grupei“ leista įsigyti Lenkijos prekybos tinklą Tais pačiais metais Vilniuje pradėjo veikti elektroninė parduotuvė „e-Maxima“.

2013 m. lapkričio 21 d. įvyko Zolitūdės tragedija, kai Rygoje įgriuvo „Maxima XX“ stogas. Žuvo 54 žmonės, kelios dešimtys sužeista.

2017 m. „Maxima Grupė“ įsigijo elektroninę parduotuvę „Barbora“.

2018 m. „Maxima Grupė“ už 276 mln. eurų įsigijo 93,7 proc. „Emperia Holding“ bendrovės, valdančios mažmeninės prekybos tinklą „Stokrotka“, akcijų. „Maxima Grupė“ pranešė, kad sujungs valdomus tinklus Lenkijoje – prie prekybos tinklo „Stokrotka“ bus prijungtas 2012 metais įsigytas tinklas „Aldik“.

2019 m. „Aldik“ ir „Stokrotka“ prekybos tinklai sujungti ir tęsia veiklą vienu pavadinimu - „Stokrotka“

2019 m. „Aldik“ ir „Stokrotka“ prekybos tinklai sujungti ir tęsia veiklą vienu pavadinimu - „Stokrotka“.

Sujungtas prekybos tinklas veiks po vieningu prekės ženklu „Stokrotka“. Po sujungimo metų pabaigoje „Stokrotka“ prekybos tinklui priklausys 563 parduotuvės.
„Kaimyninėje šalyje valdomų prekybos tinklų sujungimas yra strategijos Lenkijoje dalis, kuris padės stiprinti „Maxima Grupės“ pozicijas ir įgyvendinti tolimesnius plėtros planus šioje rinkoje. Sujungimas leis suvienyti abiejų įmonių sukauptą patirtį ir žinias, siekti sinergijų, išnaudoti masto ekonomiją“, – pranešime spaudai teigia Dalius Misiūnas, „Maxima Grupės“ valdybos pirmininkas ir generalinis direktorius.
Anot jo, jungimas bus vykdomas po „Stokrotka“ vardu, nes tai gerai žinomas, pirkėjų pamėgtas prekės ženklas. Pastarasis tinklas šiuo metu užima daugiau kaip penktadalį šalia namų įsikūrusių parduotuvių rinkos.
2017 metų pabaigoje „Stokrotka“ prekybos tinklui priklausė 437 parduotuvės, įmonėje dirbo daugiau kaip 8 tūkst. darbuotojų, „Stokrotka“ apyvarta siekė 597 mln. eurų. „Aldik“, valdančio 30 parduotuvių, apyvarta 2017 metais augo 9 proc. iki 52 mln. eurų. Įmonėje 2017 metų pabaigoje dirbo daugiau kaip 700 darbuotojų.


Maxima grupė


Maxima grupė

thumb|left|250px|„Maxima“ XXX Lietuvoje

1992 m. Vilniuje buvo atidarytos kelios parduotuvės su skirtingais pavadinimais, kurios vėliau išaugo į „Maxima“ tinklą. Pirmoji parduotuvė pavadinimu „Maxima“ atidaryta 1998 m. Vilniuje. Per 1998–2005 m. periodą sukurtas mažmeninės prekybos tinklas, kurį sudarė trijų skirtingų dydžių parduotuvės „Minima“, „Media“, „Maxima“ (nuo 2005–2006 m. „Maxima“ X, XX, XXX, XXXX).

1998 m. pradėta projektuoti „Maxima“ Mindaugo gatvėje, kuri duris atvėrė 1999 m. birželio pab. „Maxima“ įrengta buvusioje 8600 m² „Vilniaus baldų“ parduotuvėje. Rekonstrukcijos projektą sukūrė šio pastato autorė Vilniaus Gedimino technikos universiteto Architektūros katedros profesorė Elena Nijolė Bučiūtė. Po rekonstrukcijos išsaugota unikali pastato dalis – metalinė erdvinė stogo struktūra, kuri statant pirminį pastatą buvo pirmą kartą įgyvendinta ne tik Lietuvoje, bet ir tuometinėje Sovietų Sąjungoje.

Nuo 2000 m. mažmeninės prekybos tinklas įžengė į kitų Baltijos šalių rinkas – į Latviją ir Estiją. 2005 m. prekybos tinklas su „T-Market“ prekės ženklu startavo Bulgarijoje.

2007 m. įsteigta „Maxima Grupė“, kurios tikslas palengvinti tinklo valdymą.
miniatiūra|250x250px|Barbora.lt (anksčiau e-MAXIMA), e. parduotuvės logotipas
2011 m. pabaigoje „Maxima Grupei“ leista įsigyti 24-ių parduotuvių tinklą Lenkijoje „Aldik“.„Maxima grupei“ leista įsigyti Lenkijos prekybos tinklą Tais pačiais metais Vilniuje pradėjo veikti elektroninė parduotuvė „e-Maxima“.

2013 m. lapkričio 21 d. įvyko Zolitūdės tragedija, kai Rygoje įgriuvo „Maxima XX“ stogas. Žuvo 54 žmonės, kelios dešimtys sužeista.

2017 m. „Maxima Grupė“ įsigijo elektroninę parduotuvę „Barbora“.

2018 m. „Maxima Grupė“ už 276 mln. eurų įsigijo 93,7 proc. „Emperia Holding“ bendrovės, valdančios mažmeninės prekybos tinklą „Stokrotka“, akcijų. „Maxima Grupė“ pranešė, kad sujungs valdomus tinklus Lenkijoje – prie prekybos tinklo „Stokrotka“ bus prijungtas 2012 metais įsigytas tinklas „Aldik“.


Vytautas Šapranauskas

Vytautas Šapranauskas (1958 m. balandžio 19 d. Vilniuje – 2013 m. balandžio 18 d. Vilniuje) – Lietuvos teatro ir kino aktorius, televizijos laidų vedėjas, humoristas.

Pasak Teatro sąjungos pirmininko Ramučio Rimeikio, „vienas talentingiausių Lietuvos scenoje ir komiško, ir dramatiško plano“.Anapilin išėjo aktorius V.Šapranauskas

Šapranauskas buvo vedęs du kartus ;V. Šapranausko kurso draugė N. Kazlauskaitė: „Šalia visada būdavo jo draugas sarkazmas“, 2013-04-22  antroji žmona – Daiva Šapranauskienė, su kuria susilaukė sūnaus ir dukters. Su ja oficialiai išsiskyrė 2012 m. rugsėjo mėn.Aktorius Vytautas Šapranauskas su žmona Daiva išsiskyrė taikiai, 2012-09-05 Sūnus Gytis Šapranauskas Vilniuje vadovauja klubui „Tas Pabas“, LNK seriale „Kriminalistai“ suvaidino jauną turčių,Gytis Šapranauskas seriale „Kriminalistai“ suvaidino jauną turčių debiutavo TV6 humoro laidoje „TV šeškas“, dirbo reklamos srityje, buvo padavėjas.Šapranauskai: mums patinka visos moterys Dukra Judrė Šefildo universitete (D. Britanija) studijavo archeologiją.Juoko širma slėpė jautrią aktoriaus V. Šapranausko sielą

Aštuonerius metus gyveno su aktore Rimante Valiukaite.http://www.balsas.lt/naujiena/224091/vytautas-sapranauskas

Nuo 2008 m. palaikė santykius ir ne vienerius metus gyveno kartuPrieš mirtį V. Šapranauskas išsiskyrė su I. Stasiulevičiūte?  su giminaite (Šapranausko senelės sesers proanūke)Vytautas Šapranauskas: „Esu buitinis alkoholikas“ pop grupės „ŠarkA“ nare Ieva Stasiulevičiūte (g. 1989 m.), buvusia grupės „YVA“ nare,Ieva Stasiulevičiūtė. Ar ji tikrai Šapro? Šapranausko asistente TV3 laidoje „Puikusis šou“.V. Šapranauskas su trisdešimčia metų jaunesne mylimąja iš Kanų grįžo ne geriausios nuotaikos

Laisvalaikiu mėgo žvejoti

Iš oro uosto Vytautas ir Ieva išskubėjo vieni pirmųjų. Pirmas į lauką išėjo V. Šapranauskas, apsižvalgęs pakvietė mylimąją, kuri, vos išėjusi, paskubėjo pasislėpti po saulės akiniais.
Pora ignoravo jų prie įėjimo laukusį vieno internetinio portalo fotografą ir iš karto nuskubėjo į pirmą pasitaikiusį taksi automobilį, stovėjusį prie atvykimo vartų.
Ieva, net ir po ilgo skrydžio, atrodė puikiai ir stilingai, pasipuošusi labai plačių juodų kelnių ir alyvų spalvos trumpos striukės ansambliu.
Netrukus iš oro uosto išėjo ir Vytauto Šapranausko sūnus Gytis, kuris taip pat drauge lankėsi Kanuose. Tačiau jis išvyko vienas – tėvas ir jo mylimoji G. Šapranausko nelaukė.
KLUBAS.LT fotogalerijoje – V. Šapranauskas ir I. Stasiulevičiūtė oro uoste.
Erotikos modeliui kančios dėl grožio vos nesibaigė mirtimi: parodžiusi, kaip atrodė anksčiau, sekėjams sukėlė šoką (16)
30-metė, vardu Mary Magdalene, begalę kartų gulėsi po grožio peiliu tam, kad pakeistų savo...
Įspūdingų formų mokytoja savo nuotraukomis prie lentos įplieskė komentarų audrą: ši kritikams davė atkirtį (2)
Jauna įspūdingų apvalumų mokytoja iš Naujojo Džersio sulaukia aršios kritikos dėl klasėje...
Aistringame „Miss BumBum 2022“ finale – įspūdingos merginos triumfas: nugalėtoja prabilo apie neeilinę savo veiklą
Rugpjūčio 5-ąją Brazilijos „Miss BumBum 2022“ karūnuotas modelis Carolina Lekker. Ji surinko...
Lytį pakeitusi ir 90 plastinių operacijų išgyvenusi Jessica Alves atvira: turiu rimtą problemą (8)
Jessica Alves , kuri kadaise buvo vadinama gyvuoju Kenu, pakeitusi lytį pradėjo sunkią kelionę,...
Tamsios „Playboy“ paslaptys: buvusi „zuikutė“ papasakojo apie patirtus prievartavimus, priklausomybes ir moterų bejėgiškumą (4)
Dokumentiniame filme „Playboy“ dirbusi Miki Garcia išdrįso kalbėti apie moterų baimę...
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (19)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Vytautas Šapranauskas


Vytautas Šapranauskas

Šapranauskas buvo vedęs du kartus ;V. Šapranausko kurso draugė N. Kazlauskaitė: „Šalia visada būdavo jo draugas sarkazmas“, 2013-04-22  antroji žmona – Daiva Šapranauskienė, su kuria susilaukė sūnaus ir dukters. Su ja oficialiai išsiskyrė 2012 m. rugsėjo mėn.Aktorius Vytautas Šapranauskas su žmona Daiva išsiskyrė taikiai, 2012-09-05


Vytautas Šapranauskas

Šapranauskas buvo vedęs du kartus ;V. Šapranausko kurso draugė N. Kazlauskaitė: „Šalia visada būdavo jo draugas sarkazmas“, 2013-04-22  antroji žmona – Daiva Šapranauskienė, su kuria susilaukė sūnaus ir dukters. Su ja oficialiai išsiskyrė 2012 m. rugsėjo mėn.Aktorius Vytautas Šapranauskas su žmona Daiva išsiskyrė taikiai, 2012-09-05 Sūnus Gytis


Linas Antanas Linkevičius

Linas Antanas Linkevičius (g. 1961 m. sausio 6 d. Vilniuje) – Lietuvos inžinierius, politinis bei visuomenės veikėjas, Nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius, buvęs Lietuvos užsienio reikalų ministras.

Gimė inžinieriaus ir mokytojos šeimoje. Vaikystė ir mokslų metai prabėgo Kaune, Aukštuosiuose Šančiuose. 1978 m. aukso medaliu baigė Kauno 7-ąją vidurinę mokyklą. 1978–1983 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Automatikos fakultete, įgijo inžinieriaus elektriko specialybę.

1983–1989 m. Kauno miesto Panemunės rajono komjaunimo sekretorius, LLKJS CK skyriaus vedėjas. Dirbo su kūrybiniu jaunimu, jaunimo spauda, paskelbė publikacijų dienraštyje „Komjaunimo tiesa“. 1989 m. organizavo pirmąją ekspediciją į Igarką ištirti galimybes parvežti į Lietuvą tremtinių palaikus. Vienas iniciatorių bei ideologų atskiriant Lietuvos komjaunimą nuo VLKJS ir įkuriant savarankišką organizaciją Lietuvos komjaunimą, 1992 m. vasario 9 d. naujai susikūrusios Lietuvos leiboristų jaunimo unijos tarybos pirmininkas. 1990–1992 m. laikraščio „Tiesa“ korespondentas bei LDDP parlamentinės grupės vyresnysis konsultantas.

1992–1996 m. ir 2016–2020 m. Seimo narys1992–1996 m. kadencijos Seimo narys. 1992–1993 m. parlamentinės Užsienio reikalų komisijos pirmininko pavaduotojas, 1992–1993 m. Parlamentinės delegacijos prie NATO vadovas. 1993–1996 m. ir 2000–2004 m. krašto apsaugos ministras.

1997 m. užsienio reikalų ministro Algirdo Saudargo patarėjas, įgaliotasis ministras, nepaprastasis pasiuntinys. 1997–2000 m. ir 2005–2011 m. Lietuvos Respublikos nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Lietuvos Respublikos misijoje prie Šiaurės Atlanto Sutarties organizacijos (NATO) ir Vakarų Europos Sąjungoje. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=259880 2010–2011 m., kaip seniausiai NATO dirbantis ambasadorius, ėjo Šiaurės Atlanto tarybos dekano pareigas. 2011–2012 m. ambasadorius ypatingiems pavedimams bei premjero A.Kubiliaus visuomeninis konsultantas.  2012 m. nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Baltarusijos Respublikoje. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=429422

Nuo 2012 m. užsienio reikalų ministras.

2017 m. rugsėjį pasitraukė iš LSDP po to, kai partija nusprendė trauktis iš valdančiosios koalicijos seime.LSDP traukiasi iš koalicijos, Linkevičius – iš partijos, Skvernelis ieškos paramos. „Verslo žinios“, 2017-09-23

Moka rusų, anglų, prancūzų, lenkų kalbas. Vedęs, žmona Danguolė, dukros Aušra ir Eglė

LSDP traukiasi iš koalicijos, Linkevičius – iš partijos, Skvernelis ieškos paramos
FOTOGALERIJA LSDP taryba (55 nuotr.)
Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) nusprendė trauktis iš valdančiosios koalicijos su Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga (LVŽS).
Tokį sprendimą balsų dauguma priėmė šeštadienį Vilniuje posėdžiavusi LSDP taryba. Už koalicinės sutarties nutraukimą balsavo 140, prieš buvo 46 tarybos nariai, susilaikė 2.
Posėdyje registravosi dalyvauti 188 tarybos nariai iš 235.
Balsavimas buvo atviras. Nors dalis tarybos narių siūlė surengti slaptą balsavimą dėl koalicijos likimo, dauguma pasisakė prieš tai.
Siūlyta išėjimą iš koalicijos atidėti iki 2018 m. sausio 1 d. Tačiau už šį siūlymą buvo tik kiek daugiau kaip trys dešimtys tarybos narių, todėl jis atmestas.
Nebuvo naujiena
VŽ komentuodamas susidariusią politinę situaciją premjeras Saulius Skvernelis šeštadienį pripažino, kad LSDP sprendimas nebuvo jokia naujiena, nes pastaruoju metu iš daugelio šios partijos skyrių plaukė informacija apie numatomą paramą pasitraukimui iš koalicijos.
Anot p. Skvernelio, socialdemokratų tarybos sprendimas atveria kelią konsultacijoms su įvairiomis Seime atstovaujamomis partijomis dėl paramos Vyriausybei, kuriai galbūt gali tekti pereiti į darbą valdančiosios mažumos sąlygomis. Premjeras neslepia tikintis, kad ir Seimo socialdemokratai pareikš apie paramą ministrų kabinetui, juolab šeštadienio LSDP taryba priėmė rezoliuciją, kurioje užsimenama apie galimą paramą mažumos Vyriausybei, kai ši teiks socialdemokratų programą atitinkančias iniciatyvas. Artimiausiu metu su visomis politinėmis jėgomis pradėsime konsultacijas dėl paramos Vyriausybei. Esame pasirengę priimti ir Socialdemokratų frakcijos paramą, jeigu jos nariai norės tokią pareikšti, pastebėjo premjeras.
Todėl gerbdamas LSDP priimtą sprendimą dar norėčiau neskubėti jau šiandien daryti radikalius sprendimus, susijusius su socialdemokratų užimamais postais. Jų likimas priklausys nuo pasiektų susitarimų ir priimtų sprendimų dėl galimo tolimesnio bendradarbiavimo tarp LVŽS ir LSDP, pridūrė jis.
Premjeras jau anksčiau neslėpė, kad neturi priekaištų visiems trims LSDP deleguotiems ministrams, todėl neprieštarautų, jeigu jie liktų dirbti kabinete.
Inicijavo Paluckas
Pasitraukimą iš koalicijos inicijavo šiemet pavasarį naujuoju LSDP pirmininku tapęs Vilniaus vicemeras Gintautas Paluckas. Šiuo metu turime tik simboliškai kairiąją arba kairiojo centro daugumą. Iš tikrųjų Vyriausybė yra akivaizdžiai liberalaus pobūdžio. Pabrėžčiau, kad šiandien jokia pabaiga niekas šiandien nemiršta ir niekas nemirs. Atvirkščiai šiandien gims stipresnė Socialdemokratų partija, savo kalboje pabrėžė p. Paluckas.
Anot jo, partijoje prasideda diskusijos dėl naujų LSDP programinių gairių: Pirmadienį pradėsime plačias diskusijas apie tai. Tai bus pasirengimas naujiems rinkimams, kurie mūsų laukia 2019-2020 m. Nes šiandien ir rinkimų rezultatai, ir reitingai rodo, kad tokia LSDP rinkėjams nereikalinga. Jiems reikia kitokios, teisingesnės, jeigu norite socialdemokratiškesnės partijos. Ir tai, kad mūsų programoje nėra progresinių mokesčių, yra mūsų silpnybė, yra nuėjimas nuo mūsų kairiųjų vertybių. Todėl turime išdiskutuoti ir priimti naują programą, kuri atitiks kairiąsias vertybes.
Bičiuliai, nupūskite dulkes nuo rožių savo namuose, mes kylam į kovą!, patetiškai kalbą užbaigė LSDP pirmininkas.
Jis neatmetė, kad socialdemokratai Seime galės paremti p. Skvernelio vadovaujamą mažumos Vyriausybę, ypač tuos jos darbus, kurie atitinka LSDP programines nuostatas.
Anot p. Palucko, tarybai nusprendus trauktis iš koalicijos, aptarti tolimesnių žingsnių pirmadienį susitiks socialdemokratų valdyba. Tada dar bus susitikta su LVŽS atstovais, kad būtų aptarti pereinamieji laikotarpiai ir socialdemokratų trijų deleguotų ministrų galimybės dirbti toliau.
Sinkevičius atsistatydins, Linkevičius paliks partiją
Ūkio ministras Mindaugas Sinkevičius leido suprasti, kad partijai pasitraukus iš valdančiosios koalicijos jis pateiks atsistatydinimo pareiškimą. Toks sprendimas galimas antradienį, kai planuojamas p. Sinkevičiaus pokalbis su premjeru. Tiesa, neatmetama, kad Vyriausybės vadovas netenkins ūkio ministro pareiškimo ir ragins jį likti dirbti.
Ponas Sinkevičius šeštadienį taip pat neatmetė, kad LSDP tarybai nusprendus trauktis valdančiosios koalicijos partija gali suskilti.
Tuo metu LSDP deleguotas užsienio reikalų ministars Linas Linkevičius VŽ šeštadienį pripažino, kad sieks likti poste, tačiau dėl to turės išstoti iš partijos. Niekad neslėpiau, kad sprendimą eiti iš koalicijos laukau skubotu ir nenaudingu partijai. Ir dabar tą patį kartoju. Todėl, jeigu premjeras ir prezidentė pareikštų manimi pasitikėjimą, esu pasirengęs likti ministru, tačiau tai reikš, kad turėsiu išeiti iš partijos, VŽ teigė p. Linkevičius. Jis neatmetė , kad jau pirmadienį LSDP vadovybei pateiks atitinkamą prašymą.
Teisingumo ministrė Milda Vainiutė savo pozicijos šiuo klausimu dar nėra pareiškusi. Tačiau spėjama, kad ir ji gali likti kabinete. Tuo labiau, kad ir p. Paluckas šeštadienį atkreipė dėmesį, jog p. Vainiutė nėra LSDP narė, tad jai tarybos sprendimai tiesiogiai netaikomi.
Ponas Skvernelis yra sakęs manantis, kad jo vadovaujama Vyriausybė nežlugs, net jeigu LSDP pasitrauktų iš koalicijos, o šios partijos deleguoti ministrai atsistatydintų.
Seimo LSDP frakcija su partijos pirmininku aptarti situacijos po tarybos balsavimo susitiks antradienį.
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.Tema Verslo aplinka
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


Linas Antanas Linkevičius


Linas Antanas Linkevičius

Gimė inžinieriaus ir mokytojos šeimoje. Vaikystė ir mokslų metai prabėgo Kaune, Aukštuosiuose Šančiuose. 1978 m. aukso medaliu baigė Kauno 7-ąją vidurinę mokyklą. 1978–1983 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Automatikos fakultete, įgijo inžinieriaus elektriko specialybę.

1983–1989 m. Kauno miesto Panemunės rajono komjaunimo sekretorius, LLKJS CK skyriaus vedėjas. Dirbo su kūrybiniu jaunimu, jaunimo spauda, paskelbė publikacijų dienraštyje „Komjaunimo tiesa“. 1989 m. organizavo pirmąją ekspediciją į Igarką ištirti galimybes parvežti į Lietuvą tremtinių palaikus. Vienas iniciatorių bei ideologų atskiriant Lietuvos komjaunimą nuo VLKJS ir įkuriant savarankišką organizaciją Lietuvos komjaunimą, 1992 m. vasario 9 d. naujai susikūrusios Lietuvos leiboristų jaunimo unijos tarybos pirmininkas. 1990–1992 m. laikraščio „Tiesa“ korespondentas bei LDDP parlamentinės grupės vyresnysis konsultantas.

1992–1996 m. ir 2016–2020 m. Seimo narys1992–1996 m. kadencijos Seimo narys. 1992–1993 m. parlamentinės Užsienio reikalų komisijos pirmininko pavaduotojas, 1992–1993 m. Parlamentinės delegacijos prie NATO vadovas. 1993–1996 m. ir 2000–2004 m. krašto apsaugos ministras.

1997 m. užsienio reikalų ministro Algirdo Saudargo patarėjas, įgaliotasis ministras, nepaprastasis pasiuntinys. 1997–2000 m. ir 2005–2011 m. Lietuvos Respublikos nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Lietuvos Respublikos misijoje prie Šiaurės Atlanto Sutarties organizacijos (NATO) ir Vakarų Europos Sąjungoje. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=259880 2010–2011 m., kaip seniausiai NATO dirbantis ambasadorius, ėjo Šiaurės Atlanto tarybos dekano pareigas. 2011–2012 m. ambasadorius ypatingiems pavedimams bei premjero A.Kubiliaus visuomeninis konsultantas.  2012 m. nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Baltarusijos Respublikoje. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=429422

Nuo 2012 m. užsienio reikalų ministras.