Thermo Fisher Scientific Baltics

UAB „Thermo Fisher Scientific Baltics“ – „Thermo Fisher Scientific“, didžiausios pasaulio bendrovės, teikiančios produktus ir paslaugas mokslui, dukterinė įmonė Lietuvoje. Įmonė kuria ir gamina gyvybės mokslų produktus moksliniams tyrimams ir diagnostikai.

2010 m. Nacionaliniuose atsakingo verslo apdovanojimuose bendrovė pripažinta Metų aplinkosaugos įmone http://www.socmin.lt/index.php?1370325005.

2009 m. LR ūkio ministras, įvertindamas inovacijų diegimą, bendrovei įteikė medalį „Už nuopelnus verslui“ http://www.delfi.lt/news/economy/business/ministerija-apdovanojo-verslininkus.d?id=26634081.

2008 m. pirmą kartą Lietuvoje organizuotuose Gerbiamiausios įmonės rinkimuose bendrovė buvo pripažinta socialiai atsakingiausia šalies įmone. Jai taip pat įteiktas lyderystės apdovanojimas už bendrovės viziją, reputaciją, vadovavimą ir strateginius sprendimus http://archyvas.vz.lt/news.php?id=1701049&strid=1053907&rs=0&ss=4f1dd9c882a7bad80866c5dbf81d7d75&y=2008%2005%2016.

2007 m. pelnytas „LT tapatybės“ apdovanojimas už Lietuvos įvaizdžio gerinimą pasaulyje verslo srityje (įteikė LR Prezidentas Valdas Adamkus)http://www.delfi.lt/archive/article.php?id=12199355.

2004 m. įteiktas Metų žinių ekonomikos įmonės apdovanojimas už nuolatinį žinių kūrimą ir sklaidą, rezultatyvų bendradarbiavimą su mokslo įstaigomis bei aktyvų visuomeninį darbą skatinant žinių ekonomikos plėtrą Lietuvoje http://archyvas.vz.lt/news.php?strid=1002&id=233015.

2001 m. Lietuvos pramonininkų konfederacija bendrovei suteikė „Lietuvos geriausios metų eksportuotojos“ apdovanojimą http://www.delfi.lt/archive/article.php?id=2162699

Pramonininkų organizacija reiškia solidarumą Lietuvos Prezidento Rolando Pakso, Seimo Pirmininko Artūro Paulausko, Ministro Pirmininko Algirdo Brazausko, Prezidento Valdo Adamkaus, Lietuvos vyskupų konferencijos bei nevyriausybinių organizacijų kreipimuisi į Lietuvos žmones dėl narystės Europos Sąjungoje. Pati LPK aktyviai dalyvauja referendumo informacinėje kampanijoje ir siekia, kad referendumu būtų išreikštas tvirtas pritarimas stojimui į ES.
Renginyje taip pat įteiktos LPK, Ūkio ministerijos ir Lietuvos ekonominės plėtros agentūros nominacijos geriausiems Lietuvos 2002 metų eksportuotojams. Geriausiais praėjusių metų eksportuotojais pripažintos 9 didelės įmonės (daugiau kaip 250 darbuotojų) ir 11 vidutinių įmonių (nuo 50 iki 250 darbuotojų).
Didžiųjų grupėje nominuoti "Vilniaus vingis", "Snaigė", "Linas", "Achema", "Marijampolės pieno konservai","Klaipėdos baldai", "Pajūrio mediena", "Nematekas" bei "Freda", vidutinių grupėje - "Audėjas", "Skalmantas", "Atrama", "Fermentas", "Paroc", "Kretingos grūdai", "Pakma", "Putokšnis", "Vilniaus stiklo studija", "Aukmergės baldai" ir "P&P Provit Industrija".
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (19)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Thermo Fisher Scientific Baltics


Zita Čepaitė

Zita Čepaitė (g. 1957 m. spalio 9 d. Kasbarynuose, Tauragės rajonas) – Lietuvos filologė, žurnalistė, rašytoja.

Mokėsi Lomių mokykloje, baigė Tauragės 1-ąją vidurinę mokyklą. 1984 m. Vilniaus universiteto Filologijos fakultete baigė lietuvių kalbos ir literatūros specialybę.

1985–1990 m. Vilniaus aukštesniosios kultūros mokyklos lietuvių literatūros dėstytoja. 1989–1990 m. savaitraščio „Atgimimas“ priedo jaunimui „Aušrinė“ redaktorė. 1991–1993 m. savaitraščio „Atgimimas“, 1993–1994 m. Čikagoje (JAV) leidžiamo mėnraščio „Akiračiai“ bendradarbė.  1994–2002 m. dirbo Lietuvos televizijoje, nuo 1996 m. kultūros laidų „Ženklai“, „Kultūros spąstai“, „Menų faktūra“ redaktorė ir vedėja. http://www.rasyk.lt/rasytojai/zita-cepaite.html

2004 m. Darbo partijos sąraše nesėkmingai kandidatavo LR Seimo rinkimuose. http://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/rinkimai/2004/seimas/kandidatai/kand_anketa_l_294948.htm Iki 2006 m. kultūros ministro Vladimiro Prudnikovo patarėja. Rašytoja godumo dėmes tikisi nuplauti naujoje partijoje, 2006-06-26 Nuo 2006 m. gyvena Londone. 2007–2011 m. Jungtinės Karalystės lietuviams leidžiamo savaitraščio „Infozona“ redaktorė. Rašo straipsnius bei apžvalgas leidiniams Lietuvoje – dienraščiui „Lietuvos rytas“, žurnalui „Kultūros barai“. Nuo 2011 m. turi savo skiltį internetiniame puslapyje Anglija.lt. Nuo 2012 m. Jungtinės Karalystės lietuvių bendruomenės pirmininkė. Propaguoja feminizmo idėjas

|
||
||
|
Valdininkų interesai
| Rašytoja godumo dėmes tikisi nuplauti naujoje partijoje |
| Asta Martišiūtė, Dienraštis "Lietuvos rytas", 2006 06 26 |
| |
| |
| Su garsiais pareiškimais Kultūros ministeriją palikusi Vladimiro Prudnikovo patarėja Zita Čepaitė neslepia noro dalyvauti aktyviojoje politikoje ir dabar derasi, į kurios partijos gretas įsilieti. Tačiau pasirodo, kad negarbingumu ministrą kaltinusi buvusi patarėja ir pati buvo įjukusi į kultūros biudžetą: vienos jos knygos išleidimas paremtas net du kartus - iš viso 34 tūkst. litų.
|
V.Prudnikovo įpėdinė?
Z.Čepaitė dabar nuolat lankosi Seime ir politinėms partijoms siūlo pasinaudoti jos garsiu vardu, o pati tvirtina mainais už tai norinti gauti galimybę dalyvauti aktyviojoje politikoje. "Nebenoriu būti pasyvas, noriu būti aktyvas", - rašytojos žodžius perpasakojo vienas Seimo narys. "Respublikai" Z.Čepaitė patvirtino ieškanti būdų patekti į politikos "aktyvą". "Aš neslepiu noro įsilieti į kokios nors partijos veiklą. Tai ir yra aktyvioji politika", - sakė ji. Į klausimą, galbūt ji su kitos partijos vėliava pretenduoja pakeisti susikompromitavusį kultūros ministrą V.Prudnikovą, atsakė aptakiai, esą aktyviai ji gali veikti ir "savivaldos lygmeniu", tačiau leido suprasti, kad visos šalies kultūros sistema jai labai svarbi. Buvusi Darbo partijos narė Z.Čepaitė tvirtina, kad dabar partiją ir jos vadovus rinksis kur kas atsargiau, žiūrės jų moralės ir garbės. "Tai labai svarbu", - sakė ji.
Gražios deklaracijos
Z.Čepaitė Kultūros ministeriją ir Darbo partiją paliko, kai V.Prudnikovo darbo stilių įvertino Vyriausioji tarnybinės etikos komisija. Etikos sargai nepalankiai atsiliepė apie ministro sprendimą apmokėti savo žmonos ir dukters koncertus užsienyje. Z.Čepaitės iniciatyva žiniasklaidai buvo paviešinta informacija apie tai, kad V.Prudnikovas iš kultūros biudžeto sumokėjo honorarus savo šeimos narėms už kalėdinį koncertą ministerijos darbuotojams. Dėl neskaidraus kultūros pinigų skirstymo V.Prudnikovui inicijuota interpeliacija, jos idėja praėjusią savaitę Seime buvo vėl atgaivinta. Kultūros ministerijos duris užtrenkusi Z.Čepaitė tvirtino negalinti dirbti su nedarbingu ministru. Tačiau paaiškėjo, kad ir pačios patarėjos knygos leidyba iš kultūros rėmimui skirto pinigų katilo paremta net du kartus.
Pakeisti pavadinimai
Z.Čepaitei einant kultūros ministro patarėjos pareigas Kultūros ir sporto rėmimo fondas skyrė jos knygos "Neapšviestas kelio ruožas" leidybai 4 tūkst. litų. Pinigai skirti nepaisant to, kad šiai knygai rašyti iš kultūros biudžeto Z.Čepaitė jau buvo gavusi 30 tūkst. litų. Tiesa, paraiškose gauti pinigų pėdas bandyta sumėtyti. Z.Čepaitė iš pradžių paprašė pinigų knygai "Moterys kalėjime" rašyti. Antrą kartą paraiškoje pinigų prašyta knygai jau kitokiu pavadinimu - "Neapšviestas kelio ruožas", nors turinys tas pats - moterys kalėjime. Be to, knygos leidybai pinigų prašyta leidyklos vardu. Z.Čepaitė neigė patarusi ministrui, kad pinigai būtų skirti jos knygai išleisti. "Ministras man šito klausimo neuždavė. Jis turėjo patarėją finansų klausimais ir dėl finansų su manimi nesitardavo, kam skirti pinigų, o kam neskirti", - sakė patarėja. Be to, ji aiškino, kad iš šios paramos neturėjo jokios naudos. "Pinigai buvo ne man skirti", - sakė Z.Čepaitė. Ji aiškina neva iki šiol nežinanti, kiek pinigų teko jos knygos leidybai. "Man nebuvo jokio intereso ir reikalo kištis, aš net nesiaiškinau ir net nežinau šitokių dalykų. Net nežinau, kiek parėmė", - sakė buvusi ministro patarėja. Kultūros ir sporto rėmimo fondo tarybai vadovauja kultūros ministras V.Prudnikovas. Anksčiau jam vadovavo vienas iš ministerijos sekretorių, tačiau Z.Čepaitė aiškino, esą fondas yra atskira struktūra, nesusijusi su ministerija. "Tai atskira struktūra, bet kad nereikėtų atskiros buhalterijos, finansavimas eina per Kultūros ministerijos buhalteriją. Aš net nežinau, ar ant finansinių dokumentų reikia ministro parašo", - sakė buvusi patarėja. "Respublikos" šaltiniai tvirtina, kad dėl pakartotinio pinigų skyrimo Z.Čepaitės knygai buvo kilę abejonių, tačiau ministerijos vadovybė į tai nekreipė dėmesio. V.Prudnikovo nurodymu Z.Čepaitei buvo pavesta peržiūrėti fondui pateiktas paraiškas ir koordinuoti sprendimų priėmimą dėl paramos skyrimo. Ministro nurodymu kontroliavusi Kultūros ir sporto rėmimo fondo sprendimus neneigia ir pati Z.Čepaitė, tačiau tvirtina, kad kontrolė jai buvo pavesta, kai pinigai jos knygos leidybai jau buvo paskirti.


Zita Čepaitė


Atalyja

thumb|250px|Atalyja Markučiuose. Vilnius, 2006 m.
thumb|right|250px|„Atalyja" koncerto Viekšniuose metu

Atalyja – lietuvių folkroko, postfolkloro ir world music grupė, savo kūryboje jungianti archajiškąjį lietuvių folklorą su roko, džiazo, indų muzikos elementais ir išraiškos priemonėmis http://www.mic.lt/atalyja. Pavadinimas aukštaičių tarme reiškia „ateina lietus“http://www.bernardinai.lt/index.php?url=articles/36914. Tai seniausias ligšiol koncertuojantis lietuviško folkroko kolektyvas. Per daugiau nei 10 gyvavimo metų Atalyja pelnė įvairaus amžiaus klausytojų prielankumą. Grupė siekia populiarinti archajinį folklorą, senąsias lietuvių dainas priartinti prie šiuolaikinio klausytojo.
Svarbiausią repertuaro dalį sudaro sutartinės, kalendorinės, karinės-istorinės, vestuvinės dainos. Muzikinė išraiška driekiasi nuo meditatyvios improvizacijos iki kieto kompozicinio artroko. Muzikantai nevengia eksperimentuoti, tradicinių dainų melodijas jungdami tiek su klasikinio roko, tiek ir su metalo roko, bliuzroko, fanko (funk), progresyviojo roko, indų klasikinės muzikos elementais.

Grupė naudoja tradicinius lietuvių liaudies instrumentus (kankles, skudučius, smuiką, dūdmaišį, dambrelį) ir išradingai jungia juos su elektrine ir bosine gitaromis, roko mušamaisiais.http://kauno.diena.lt/dienrastis/menas-ir-pramogos/-atalyja-dainose-kosmopolitiskas-folkloras-213756 Kai kurioms dainoms savitą rytietišką atspalvį suteikia Šiaurės Indijos instrumentai: bansuris (skersinė bambuko fleita) ir tabla (porinis būgnas).

Lietuvių folkroko grupė Atalyja susikūrė Vilniuje 1998 m. rudenį, o

2011 gruodžio mėn. įrašė ir paskelbė nemokamą (laisvai platinamą) internetinį singlą: Kalėdų dainą „Aism, bernai, kalėdauc“ ir du šios dainos remiksus.

2012 vasario 16 d. Vilniuje įvyks proginis koncertas „Auszra 16“, skirtas Lietuvos valstybės atkūrimo 94-iosioms metinėms. Ta proga sostinės klube „New York“ (Kalvarijų g. 85) šventiniais pasirodymais patriotiškai nusiteikusių piliečių širdis drebins žymūs folkloro ir roko muzikos kolektyvai – „Skylė“, „Atalyja“, „Gyvata“ ir „Ugniavijas“. Šio tradiciškai netradicinio renginio idėją puoselėja nepriklausoma baltiškos muzikos leidykla „Dangus“, organizuojanti „Auszra 16“ jau devintąjį kartą.
Kasmet organizatoriai šį įvykį stengiasi surengti vis kitokį ir vis kitoje sostinės vietoje. „Šįkart norėtume akcentuoti šventišką, nekasdienę istorinės Vasario 16-osios datos svarbą, todėl į sceną kviečiame kolektyvus su stipriu tautinės muzikos ir roko energijos užtaisu. Tuo pačiu klubas „New Yor“ kiekvienai dienai atgaus senąjį kino teatro „Tėvynė“ pavadinimą, kuris šiai progai labai tinkamas,“ – teigia „Dangaus“ vadovas Ugnius Liogė.
20.00 val. vakaras prasidės „Tautiška giesme“ ir kolektyvo „Ugniavijas“ pasirodymu. Ši, bene ryškiausia Lietuvos vyriško folkloro grupė atlieka senąsias dainas podraug su tarpukario ir Lietuvos partizanų folkloru, pritariant griausmingiems būgnams ir liaudies instrumentams.
Žiūrovai išvys ir seniausiai gyvuojančią lietuviško folkroko grupę „Atalyja“, kuri pasirodys su etnomuzikologu Ryčiu Ambrazevičiumi. Kolektyvas atliks geriausių savo kūrinių programą, tarp jų bus gausu mitoliginių ir karinių motyvų. Pirmąkart nuskambės ir naujas „Atalyja“ kūrinys, sukurtas vienintelės išlikusios lietuvių mitologinės dainos
pagrindu.
Kiti renginio dalyviai – grupė „Gyvata“ – atvyks iš Klaipėdos. Tai neseniai muzikuoti pradėjęs ir labai energingas tautininių pažiūrų jaunimo kolektyvas, kuriam vadovauja žinomas post-folkloro muzikantas ir kompozitorius Donatas Bielkauskas (grupė „Donis“). Svajingas, skaidria pajūrio melancholija dvelkiančias folkloro dainas „Gyvata“ atlieka savaip interpretuodami, dažnai įliedami ir sunkesnių roko akordų. Augantis klausytojų dėmesys skatina vis aktyvesnę grupės veiklą – jau įrašytas ir šiemet pasirodys debiutinis CD albumas bei vaizdo klipas, tad galima teigti, jog Lietuvos šiuolaikinio folkloro scena praturtėja dar vienu kolektyvu.
Pagrindiniu šventinio koncerto akcentu taps garsiosios grupės „Skylė“ pasirodymas su tvirta vyriška nata. Kol dainininkė Aistė Smilgevičiūtė motinystės atostogose rūpinasi naująja šeimos atžala, grupės įkūrėjas Rokas Radzevičius Vasario 16-osios koncertui sukvietė galingas vyrų pajėgas. Vakaro metu publiką nustebins vyriškai skambantys tiek folkloro, tiek rezitencinės tematikos įkvėpti kūriniai iš albumo „Broliai“, atspindintys kovojančio, nesitaikstančio, nuoširdžiai Tėvynę mylinčio žmogaus dvasią.
„Manome, kad iš jaunų kūrybingų žmonių iniciatyvų kylantis Vasario 16-osios minėjimas yra ne mažiau svarbus, nei valstybiniai paradai, – sako organizatoriai.
– Šį šventė ne tik primena istoriją, bet įprasmina pačią Nepriklausomybės ir tautos Laisvės idėją. Ir ko gero niekas šios idėjos negaivina labiau, nei pilietiškas nuoširdumas ir šventinė nuotaika draugų, bendraminčių rate.“
„Auszra 16“ pradžia 20.00 val., durys atveriamos nuo 19.00 val. Simbolinė bilieto kaina – 10 Lt.
Leidykla „Dangus“ renginį organizuoja iš lėšų, surinktų už piliečių skirtus 2% paramos. Renginiui pasirinktas vardas „Auszra“ atkartoja autentišką 1883 m. aušrininkų laikraščio pavadinimą, tapusį pirminiu XX a. pradžios lietuvių tautinio atgimimo simboliu.
Pasiryžusieji švęsti dar ilgiau, nuo vidurnakčio laukiami populiariame Vilniaus bare „Alaus namai“ – į retro šokių sūkurį su Atgimimo laikų šlageriais įsisukti pakvies neformalus diskasukių kolektyvas DJs Smetona.
“New York” ir “Alaus namai” ypač “tinkamos” vietos paminėjimui/atminimui dar priedu žiupsnis “sceninio” maivimosi už atitinkamą grašį…Ech..
Atrūrai Gotautai: o kas labiau tinkama paminėjimui? gal Rūpintojėlio poza prie kokio nors paminklo? jeigu airiai gali savo nacionalinę dieną švęsti pabuose, kodėl mums netinka aludė? Alaus nemėgstam? Sako senovėj nė viena šventė be jo neapsieidavo…? Tai kas blogai?
… gal savo davatkišką moralizavimą pasilaikykit…
Kažin kuris pirmasis pavadinimą SULA perskaitė iš kitos pusės,taip ir nugirdė Tautą…Atėjęs paragauti tos putos,Ragučiu patapo,taip ir ragaujama lyg šiol piliečių už Ragučio pilį….
Senovėje išvis alko holio nebuvo tamsta,ar ant tiek nuo alaus aptemot,kad Ragutis tik akyse stovi…O gal ta senovė jums tik viduramžiais ribojasi,tai vėl gi,ne kas kita,o Ragutis kyšo Ragą jums…
Mielas Artūrai!
Būk sveikas gyvas, ir Tavo Ragas tebūna štyvas!
O kad lietuviai geria PER DAUG, tai akivaizdu. Bet čia jau kita tema. Nors ir susijusi, bet KITA. Ir telaimina Tave Prekūnas, Ragutis, Patrimpas, Andojas, Velnias, Žemyna, Laima, Gabija, ir Medeina su visais barzukais ir bezdukais!
“Senovėje išvis alko holio nebuvo”
ar tikrai? 🙂
Užduodamas klausymą,pats paieškok atsakymo..Daugiau reikia mąstyti pačiam,nei mokytis mintinai…
Gamta alko-holio nepasigamina,mes pagaminame jį..
Gamta vienintelė knyga,kurios kiekvienas puslapis prasmingas..
Daugiau Taisyklingo mąstymo,Doros ir Taurumo mūsų žemėj Lietuvos..


Atalyja


Atalyja

Lietuvių folkroko grupė Atalyja susikūrė Vilniuje 1998 m. rudenį, o 1999 m. pavasarį debiutavo Kaune, postfolkloro festivalyje „Suklegos“. Dar po metų buvo baigtas įrašinėti ir išleistas debiutinis grupės albumas „Atalyja“ (2000 m. MC, 2001 m. Kukū records CD). Jis susilaukė tarptautinio dėmesio, buvo palankiai įvertintas folk ir world muzikos žurnalų puslapiuose. 2004 m išleistas antrasis albumas – „Močia“ (© 2004 Atalyja, Dangus) pasižymi gyvu, šiltu skambesiu. http://www.music.lt/?news


Atalyja

Lietuvių folkroko grupė Atalyja susikūrė Vilniuje 1998 m. rudenį, o 1999 m. pavasarį debiutavo Kaune, postfolkloro festivalyje „Suklegos“. Dar po metų buvo baigtas įrašinėti ir išleistas debiutinis grupės albumas „Atalyja“ (2000 m. MC, 2001 m. Kukū records CD). Jis susilaukė tarptautinio dėmesio, buvo palankiai įvertintas folk ir world muzikos žurnalų puslapiuose. 2004 m išleistas antrasis albumas – „Močia“ (© 2004 Atalyja, Dangus) pasižymi gyvu, šiltu skambesiu. http://www.music.lt/?news;id.2813. Jis buvo įvertintas kaip vienas solidžiausių modernios folk muzikos leidinių lietuviškoje diskografioje. 2008 m. išleido septynių kompozicijų minialbumą (extended play) „Žemaitiu ruoks“ http://kauno.diena.lt/naujienos/ivairenybes/per-sventes-susildys-zemaitiu-ruoks-191382. Jame – trys originalios dainos, trys elektroninės remix versijos ir viena specialiai šiam albumui sukurta meditatyvi instrumentinė kompozicija. Albume „Saula riduolėla“ (2009 m., Dangus; Lietuvos 1000-mečio fondo parama) savitai dera „kieta“ kompozicija, improvizacija ir eksperimentas http://vilniaus.diena.lt/dienrastis/menas-ir-pramogos/baltiskosios-dvasios-nesejai-213552. Saulės tematiką http://www.bernardinai.lt/index.php?url=articles%2F93988 pabrėžia ne tik kai kurių dainų ir paties albumo pavadinimai, bet ir šviesus, saulėtas jo skambesys.

Grupė koncertavo Čekijoje (2009), Baltarusijoje (2009), Rusijoje (2009),Turkijoje (2008), Vokietijoje (2006, 2010, 2013), Lenkijoje (2000, 2001, 2005, 2006, 2008, 2009), Latvijoje (2002, 2009), Estijoje (2002 - Viljandžio folkloro muzikos festivalyje), dalyvavo Lietuvos radijo ir televizijos laidose. Ji yra Lietuvos folkloro švenčių, postfolko ir neofolko festivalių, miestų ir miestelių švenčių dalyvė. Nuolat griežia festivaliuose „Mėnuo Juodaragis“ „Baltijos Garsas“, „Suklegos“, „Gyvosios archeologijos dienos“, „Skamba skamba kankliai“. Grupės muzika skamba įvairiuose meno projektuose, filmuose, teatro spektakliuose.

2009 kovo mėn. alternatyviosios muzikos apdovanojimų renginyje „A.LT 2008“ pelnė metų etnogrupės apdovanojimą.
2009 m. balandžio grupė surengė kompaktinės plokštelės „Saula Riduolėla“ pristatymą Vilniuje ir Kaune. Atalyja koncertavo Minske (filmavosi Baltarusijos ONT TV televizijos muzikinėje laidoje), Rygoje (VEF kultūros rūmuose), Prahoje (muzikos klube „Akropolis“), Olštyneke, Gdanske. 2009 m. gruodžio 25 ir 26 d. surengė kalėdinį turne Rusijos sostinėje Maskvojehttp://www.balsas.lt/naujiena/325573/grupe-atalyja-atves-lietuviskas-kaledas-i-maskva (25 d. – klube „Masterskaya“, 26 d. – Lietuvos ambasados kultūros centre – Jurgio Baltrušaičio namuose.


Vytautas Kaminskas

Vytautas Kaminskas (g. 1946 m. sausio 8 d. Kaune) – Lietuvos inžinierius kibernetikas, informatikas, pedagogas.

1963 m. aukso medaliu baigė Kauno 12-ąją vidurinė mokyklą. Nuo 1963 m. studijavo Vilniaus universitete ir Kauno politechnikos institute, kurį baigė 1968 m., įgijo automatikos ir telemechaniko specialybės inžinieriaus kvalifikaciją.

1968–1989 m. dirbo LSSR MA Fizikinių techninių energetikos problemų institute jaunesniuoju (1968–1973 m.) ir vyresniuoju (1974–1980 m.) mokslo darbuotoju bei sektoriaus (1981–1983 m.) ir laboratorijos (1984–1989 m.) vadovu. 1972 m. technikos mokslų kandidatas, 1983 m. technikos mokslų daktaras. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=K&sritis=F  Nuo 1984 m. profesorius.

1989–1990 m. VDU mokslo centro „Informatika“ direktorius. 1990–1996 m. VDU Informatikos fakulteto dekanas ir prorektorius mokslui ir aukštosioms studijoms. 1996 m. gruodžio 12 d. išrinktas VDU rektoriumi. 2001 m. perrinktas rektoriumi antrai kadencijai (iki 2006 m. rugpjūčio mėn.). Nuo 2007 m. Sistemų analizės katedros vedėjas ir Kauno aukštųjų ir informacinių technologijų parko direktorius.

1991 m. ir 1996 m. Lietuvos mokslų akademijos narys ekspertas, 1998 m. narys korespondentas. 2003–2006 m. Lietuvos universitetų rektorių konferencijos prezidentas. V. Kaminskas – naujas Lietuvos universitetų rektorių konferencijos prezidentas, 2003-11-04 2004–2007 m. Lietuvos mokslo tarybos narys. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=270014

1975–1989 m. SSKP, 1989–1991 m. LKP narys. 2008 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos sąraše nesėkmingai kandidatavo LR Seimo rinkimuose. http://www.vrk.lt/rinkimai/400_lt/Kandidatai/Kandidatas23783/Kandidato23783Anketa.html

Gedimino pr.53, Vilnius
Įmonės kodas - 8860715
Tel. +370 5 2396969,
faks. +370 5 2396960
rinkim@vrk.lt
Paskutinį kartą atnaujinta:Paskutinį kartą atnaujinta:
2008-10-12 17:44:08
Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai
|
Vytautas KAMINSKAS
|
Apygarda: Centro (Nr.13)
Iškėlė: Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjunga
Apygarda: Daugiamandatė
Iškėlė: Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjunga
numeris sąraše: 14
|
5. Gimimo data 1946-01-08
|
6. Nuolatinės gyvenamosios vietos adresas Kaunas
8. Pagal Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų įstatymo 38 straipsnio 4 dalį Jūs turite atsakyti į šiuos klausimus:
8.1 Ar turite nebaigtą atlikti teismo nuosprendžiu paskirtą bausmę? Neturiu
8.2 Ar esate asmuo, atliekantis tikrąją karo arba alternatyviąją krašto apsaugos tarnybą, neišėjęs į atsargą krašto apsaugos sistemos, policijos ir vidaus tarnybos karininkas, puskarininkis ar liktinis, kitos sukarintos ar saugumo tarnybos apmokamas pareigūnas? Nesu
8.3 Ar turite kitos valstybės pilietybę? Neturiu
8.4 Ar esate susijęs priesaika ar pasižadėjimu užsienio valstybei? Nesu
9. Pagal Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų įstatymo 98 straipsnio 1 ir 3 dalis Jūs turite nurodyti:
9.1 Ar esate ne pagal Lietuvos Respublikos užduotis sąmoningai bendradarbiavęs su kitų valstybių specialiosiomis tarnybomis? Ne
9.2 Ar buvote po 1990 m. kovo 11 d. Lietuvos Respublikos teismo įsiteisėjusiu nuosprendžiu pripažintas kaltu dėl nusikalstamos veikos? Ne
9.3 Ar buvote įsiteisėjusiu teismo nuosprendžiu bet kada pripažintas kaltu padaręs sunkų ar labai sunkų nusikaltimą? Ne
10. Gimimo vieta Kaunas
11. Tautybė Lietuvis (-ė)
Jei turite, nurodykite mokslo laipsnį Habilituotas daktaras , vardą Profesorius
13. Kokias užsienio kalbas mokate Vokiečių, Rusų
14. Kokios partijos, politinės organizacijos narys esate (buvote) Nesu; 1975-1989m. - TSKP, 1989 - 1991m. - LKP
16. Pagrindinė darbovietė, pareigos Vytauto Didžiojo universitetas, Sistemų analizės katedros vedėjas
17. Visuomeninė veikla Lietuvos mokslų akademijos narys nuo 1991m., Lietuvos universitetų rektorių konferencijos prezidentas (2003 - 2006), viceprezidentas (1997 - 2002), Lietuvos mokslo tarybos narys (2004 - 2007), Lietuvos Aukštojo mokslo tarybos narys (2003 - 2006), Lietuvos valstybinio mokslo ir studijų fondo narys (2003 - 2006), Mokslo, technologijų ir inovacijų plėtros komisijos prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės narys (2005 - 2006), Lietuvos nacionalinių mokslo ir technikos premijų komiteto narys (1992 - 1999), Lietuvos Respublikos Vyriausybės mokslo ir studijų reformos grupės narys (1997 - 1999), Lietuvos mokslinės atestacijos komisijos narys (1991 - 1992), Lietuvos vardo minėjimo tūkstantmečio valstybinės komisijos narys (1997 - 2006)
18. Pomėgiai Tenisas
19. Šeiminė padėtis vedęs / ištekėjusi
Vyro arba žmonos vardas (pavardė) Laimutė
20. Vaikų vardai (pavardės) Vaikas Audrius
21. Be jau išvardytų atsakymų, ką dar norėtumėte parašyti apie save
Kaip mokslininkas paskelbė per 200 mokslo darbų kibernetikos ir informatikos srityse, vadovavo 18 apgintų daktaro disertacijų, už mokslo darbų ciklus paskirtos Respublikinė (1980) ir Ministrų tarybos (1987) mokslo ir technikos premijos. Išrinktas Vytauto Didžiojo universiteto prorektoriumi (1990 - 1996) ir rektoriumi (1997 - 2006) sukūrė modernią universiteto infrastruktūrą, ženkliai išplėtė studijas ir sustiprino mokslinį potencialą. 2003m. prezidentas Valdas Adamkus apdovanojo Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžiumi, 2004m. popiežius Jonas Paulius II apdovanojo Šv. Silvestro ordino Komandoro kryžiumi, 2001m. Latvijos prezidentė Vaira Vike - Freiberga apdovanojo Trijų Žvaigždžių ordino Karininko kryžiumi.


Vytautas Kaminskas


Jonas Grigas (1938)

Jonas Grigas – Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras, Lietuvos mokslų akademijos tikrasis narys, VU profesorius emeritas. Keletos knygų autorius, dažnai cituojamas Lietuvos žiniasklaidoje.  Jonas Grigas. www.delfi.lt Tikrinta: 2020-12-14 https://www.delfi.lt/temos/jonas-grigas/
 Biografija
Gimė 1938 m. balandžio 10 d. lenkų okupuotame Varėnos krašte Kabeliuose, Dzūkijos nacionalinio parko pašonėje, Marcinkonių valsčius.

Prasidėjus Antrajam pasauliniam karui, 1939 m. lenkai tėvą paėmė į karą. Augustavo miškuose vokiečiams sutriuškinus jų kavalerijos pulką, tėvas miškais parėjo namo. Išgyveno keturias okupacijas – lenkų, rusų, vokiečių ir vėl rusų.

Mokėsi Kabelių pradinėje mokykloje. Nuo 1949 m. Kabeliuose atidarius septynmetę mokyklą, tapo jos pirmuoju įnamiu. Trėmimų, kaimo naikinimo ir rusinimo laikais dauguma vaikų, baigę septynmetę mokyklą, likdavo su tėvais vargti besikuriančiuose kolchozuose. Tėvas suprato, kad tik išsimokslinę žmonės gali būti laisvi, todėl 1952 m. nuvežė į Marcinkonis tęsti mokslo ką tik atsidariusioje vidurinėje mokykloje, kurią 1952–1956 m. lankė ir baigė (1-oji laida).

1961 m. Vilniaus universitete, Fizikos ir matematikos fakultete (VU FMF), baigė fizikos studijas.

1961–1963 m. dirbo Vilniaus radijo matavimų prietaisų mokslinio tyrimo institute inžinieriumi.

Nuo 1963 m. VU FF dėstytojas, 1970 m. docentas.

1968 m. apgynė fizikos ir matematikos mokslų kandidato (nostrifikuoto į daktaro) disertaciją. 1980 m. apgynė fizikos ir matematikos mokslų daktaro  (nostrifikuoto į habilituoto) disertaciją. Lietuvos mokslininkų sąrašas. www.mokslai.mii.lt http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=G&sritis=F  Nuoroda tikrinta 2020-12-14

Nuo 1984 m. profesorius. 1988–1993 m. VU FF Radiofizikos katedros vedėjas. Nuo 1994 m. LMA narys ekspertas, nuo 2000 m. narys korespondentas, nuo 2011 m. tikrasis narys.

1972–1973 m. stažavo Čekoslovakijos mokslų akademijos Fizikos institute. Dirbo mokslinį darbą, skaitė paskaitas ir pranešimus Austrijos, Čekijos, JAV, Danijos, Japonijos, Indijos, Ispanijos, Prancūzijos, Rusijos, Ukrainos, Slovėnijos, Šveicarijos, Taivano, Vokietijos ir kitų užsienio šalių universitetuose bei mokslo įstaigose.

Žiniasklaidoje ne kartą buvo pasisakęs pateikdamas labai kontroversiškas idėjas. Pavyzdžiui, kaštonai ir kaktusai sugeria aplinkoje esančias elektromagnetines bangas Kodėl prie lovos nakčiai palikti krauti telefoną nėra gerai www.delfi.lt. 2017. https://web.archive.org/web/20170725080245/http://www.delfi.lt/mokslas/technologijos/kodel-prie-lovos-nakciai-palikti-krauti-telefona-nera-gerai.d?id=73517754 Nuoroda tikrinta 2020-12-14, aplinkoje esantys bevielio interneto maršrutizatoriai neabejotinai kenkia sveikatai Fizinių mokslų daktaras: bevielis internetas kenkia žmogaus sveikatai. www.delfi.lt 2013.
https://web.archive.org/web/20160122201031/http://www.delfi.lt/mokslas/mokslas/fiziniu-mokslu-daktaras-bevielis-internetas-kenkia-zmogaus-sveikatai.d?id=63205544 Nuoroda tikrinta 2020-12-14 , augalai, palaistyti šildytu vandeniu mikrobangų krosnelėje, nuvysta Fizikas Jonas Grigas: bevieliu ryšiu namie geriau nesinaudoti. www.15min.lt. 2016. https://web.archive.org/web/20160810154011/http://www.15min.lt/mokslasit/straipsnis/laboratorija/fizikas-jonas-grigas-bevieliu-rysiu-namie-geriau-nesinaudoti-650-584977 Nuoroda tikrinta 2020-12-14, policijos greičio matavimo radarai padidina infarkto riziką  Jonas Grigas.Kaip žmogų veikia elektromagnetiniai laukai. www.culture.lt 2007.  https://web.archive.org/web/20170725084116/http://eia.libis.lt:8080/archyvas/viesas/20110131122308/http://www.culture.lt/satenai/?leid_id=850&kas=straipsnis&st_id=5256 Nuoroda tikrinta 2020-12-14, mobiliųjų telefonų elektromagnetinės bangos keičia žmonių elgesį Prof. Jonas Grigas. Mobiliųjų telefonų poveikis smegenims www.esmogas.lt. 2016. Nuoroda tikrinta https://web.archive.org/web/20161029081224/http://www.esmogas.lt/home/j-grigo-straipsniai/profjonasgrigasmobiliujutelefonupoveikissmegenims Nuoroda tikrinta 2020-12-14, naujagimiai 99 % sudaryti iš vandens, vandenyje yra užkoduota informacija apie tai, kas vyksta kosmose Nuoroda tikrinta 2020-12-14 ir t. t.

Jonas Grigas neigiamai pasisakė dėl 5G ryšio: ,,Lietuvoje jau dabar suskubo leistiną elektromagnetinės spinduliuotės normą didinti. Buvusi sveikatos ministrė Šalaševičiūtė padidino leistiną normą 10 kartų – iki 100 µW/cm2. Dabar paruoštas projektas dar 10 kartų padidinti – iki 1000. Ir vis kalbama, kad reikia sulyginti su Europos normomis. Tai kalba melagingai. Aš dabar pasakysiu šį tą apie normas. Tik JAV norma yra 1000 µW/cm2 į kvadratinį centimetrą. Australijoje – 200, Rusijoje, Kanadoje, Italijoje ir dar visoje eilėje šalių – 10 µW/cm2, Šveicarijoje – 4 µW/cm2, Zalcburge – 0,1, Naujoje Zelandijoje – 0,02 µW/cm2."  Ar teisingi prof. Grigo įspėjimai dėl 5G ryšio? www.delfi.lt. 2020. https://www.delfi.lt/news/melo-detektorius/melas/ar-teisingi-prof-grigo-ispejimai-del-5g-rysio.d?id=83693607 Nuoroda tikrinta 2020-12-14

Prof. J. Grigas taip pat įžvelgė pavojų Lietuvos entuziazme greičiau įsivesti 5G ryšį ir 10 kartų didinti rekomenduotiną elektromagnetinio lauko energijos srauto tankį – iš 100 µW/cm2 į 1000 µW/cm2 (profesorius šį dydį įvardijo mikrovatais, tenkančiais vienam kvadratiniam centimetrui, tačiau dažniau tyrimuose ir rekomendacijose sutinkamas matas – vatai, tenkantys vienam kvadratiniam metrui). Jo įsitikinimu, nors toks sprendimas grindžiamas siekiu suvienodinti spinduliuotės normas visoje Europoje, tiesa yra kiek kitokia – daugelyje šalių normos žymiai mažesnės, o 1000 µW/cm2 elektromagnetinės taršos norma nustatyta tik Jungtinėse Amerikos Valstijose (JAV)

Seime surengtos spaudos konferencijos „Elektromagnetinė spinduliuotė ir penktos kartos judrusis ryšys (5G): potencialios grėsmės“ metu susirinkę specialistai abejojo, ar 5G ryšys saugus ir kokiu žingsnių reikės imtis, norint užtikrinti kokybišką šio ryšio tiekimą.
Kilmė
Aršiausiai 5G ryšio technologiją kritikavo Vilniaus universiteto fizikos profesorius emeritas Jonas Grigas. Jo teigimu, ši technologija turės negrįžtamą poveikį žmonių sveikatai – padaugės psichikos sutrikimų, vėžinių susirgimų. Taip pat, pasak profesoriaus, tokia elektromagnetinė tarša gali būti mirtina smulkesniems ir gležnesniems gyvūnams, pavyzdžiui, vabzdžiams.
Prof. J. Grigas taip pat įžvelgė pavojų Lietuvos entuziazme greičiau įsivesti 5G ryšį ir 10 kartų didinti rekomenduotiną elektromagnetinio lauko energijos srauto tankį – iš 100 µW/cm2 į 1000 µW/cm2 (profesorius šį dydį įvardijo mikrovatais, tenkančiais vienam kvadratiniam centimetrui, tačiau dažniau tyrimuose ir rekomendacijose sutinkamas matas – vatai, tenkantys vienam kvadratiniam metrui). Jo įsitikinimu, nors toks sprendimas grindžiamas siekiu suvienodinti spinduliuotės normas visoje Europoje, tiesa yra kiek kitokia – daugelyje šalių normos žymiai mažesnės, o 1000 µW/cm2 elektromagnetinės taršos norma nustatyta tik Jungtinėse Amerikos Valstijose (JAV).
„Delfi“ nusprendė įsitikinti, ar tikrai Lietuva, padidindama vadinamąsias elektromagnetinės spinduliuotės normas, išsiskirs iš kitų Europos valstybių.
Kas melas
Pirmiausia, svarbu pabrėžti, kad kiekviena valstybė gali nusistatyti savo elektromagnetinio lauko intensyvumo apribojimus, tačiau didelė dalis valstybių pasitiki Tarptautinės apsaugos nuo nejonizuojančiosios spinduliuotės komisijos (ang. trumpinys ICNIRP) rekomendacijomis.
Šią nevyriausybinę organizaciją pripažįsta ir Pasaulio sveikatos organizacija (PSO). ICNIRP mokslininkai nuolat atlieka tyrimus ir, remdamiesi surinktomis žiniomis, atnaujina rekomendacijas dėl nejonizuojančios spinduliuotės poveikio žmonėms ir aplinkai. Šiuo metu ši rekomendacija dažnių intervale nuo 2Ghz (5G ryšiui svarbiausias ir pagrindinis yra 3400-3800 MHz dažnių ruožas) siekia 10 W/m2, kas atitiktų J. Grigo minėtą 1000 µW/cm2.
Užsimindamas, kad JAV elektromagnetinio lauko energijos srauto tankio norma siekia 1000 µW/cm2 mokslininkas buvo teisus – JAV iš tiesų laikosi tokios rekomendacijos. Tačiau tai – anaiptol ne vienintelė valstybė taikanti tą pačią normą. 10 W/m2 elektromagnetinės spinduliuotės dažnių intervale nuo 2Ghz rekomendacijų taip pat paiso šios šalys (nors ne visose jose yra aiškus teisinis mechanizmas, ribojantis energijos srauto tankį): Kipras, Čekija, Estija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Vengrija, Airija, Liuksemburgas, Austrija, Malta, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Ispanija, Australija, Japonija, Švedija ir Jungtinė Karalystė.
Taigi, J. Grigas buvo neteisus, sakydamas, kad Lietuvoje numatoma nustatyti norma galioja tik JAV. Iš tiesų, daugelis Europos šalių ir kai kurių kitų valstybių paiso ICNIRP rekomenduojamų elektromagnetinio lauko energijos srauto tankio normų – 10 W/m2 dažnių intervale nuo 2Ghz.
Profesorius suklydo ir vardydamas kai kuriose šalyse neva galiojančias mažesnes normas.
Oficialioje Austrijos telekomunikacijų tiekėjų svetainėje nurodoma, kad Austrija, siekdama apsaugoti žmones nuo elektromagnetinės spinduliuotės daromo poveikio, laikosi PSO, ICNIRP ir Europos Komisijos rekomendacijų, o bet kokie teiginiai, kad Austrija (taip pat ir Zalcburgas) taiko griežtesnius reikalavimus yra melagingi.
Šių melų šaltinis – 1998 metais kilęs politinis judėjimas, pavadintas „Zalcburgo milivatu“. 1998 metais, Austrijos telekomunikacijų bendrovėms „ONE“ ir „max. mobil“ (nuo 2012 metų – „T-Mobile“) paskelbus apie antenų skaičiaus didinimą, kilo didelis aplinkinėse teritorijose gyvenančių žmonių pasipiktinimas. Sulaukus žiniasklaidos ir politikų spaudimo nutarta suburti apskritąjį stalą.
Sprendimas pasiektas 1998 metų spalio 12 dieną – „ONE“ gavo leidimą įrengti antenas, bet prisižadėjo atidžiai matuoti jų skleidžiamos elektromagnetinės taršos lygį ir duomenis perduoti vietos gyventojų atstovams. Antenų skleidžiama tarša neviršijo 1mW/m2 (0,001 W/m2).
Vykstant šiam procesui Zalcburgo sveikatos direktoratas pateikė pasiūlymą, pavadintą „Zalcburgo atsargumo vertinimas“. Pagrindinis šio dokumento siekis – apriboti mobiliojo ryšio kampanijų plėtros sukeltą elektromagnetinę taršą iki 1 mW/m2. Žaibiška žiniasklaidos reakcija į pasiūlymą smarkiai prisidėjo prie jo išplitimo.
Verta paminėti, kad šį pasiūlymą pateikęs žmogus Dr. Gerdas Oberfeldas tuo metu dirbo Zalcburgo žemės vyriausybės 9-ąjame sveikatos ir žemės departamente bei neturėjo jokios formalios ar neformalios kompetencijos pasisakyti elektromagnetinių laukų tema.
Nepaisant to, siūlymą palaikė dėl savo sveikatos susirūpinę vietiniai gyventojai. Nors nebuvo jokių įrodymų, kad telekomunikacijų bendrovių įrengtos antenos kelia kokį nors neigiamą poveikį sveikatai, jos buvo matomos erdvėje ir dėl to kėlė žmonių baimę.
Galiausiai, „Zalcburgo atsargumo vertinimas“ sulaukė politinės valios. Buvo nutarta, kad naujai įrengiamų antenų tarša neturėtų viršyti 1 mW/m2. Kodėl buvo pasirinktas būtent toks rodiklis? Vienintelis mokslinis vadinamojo „Zalcburgo milivato“ pagrindimas buvo 1996 metais žurnale „Neuropsichologija“ išspausdintas K. Manno ir J. Röschke darbas „Aukšto dažnio impulsų elektromagnetinių laukų poveikis žmogaus miegui“. Daugiau „Zalcburgo milivatą“ palaikančių įrodymų nepateikta, o ir pats pastarojo straipsnio autorius J. Röschke asmeniškai kreipėsi į Oberfeldą teigdamas, kad savo darbu jis nesiekė nustatyti elektromagnetinės taršos standartų.
Keisti standartus pasiryžta tik 2001 metais, telekomunikacijų įmonėms susidūrus su didžiuliais sunkumais, siekiant įvesti naujas technologijas. Galingesnė įranga nebesugebėjo atitikti 1 mW/m2 standarto, todėl jį nuspręsta palikti tik GSM ryšio įrenginiams, o aukšto dažnio prietaisams – kelti iki 100 mW/m2 (arba 0,1 W/m2). 2006 metais normos pakeistos dar kartą ir šiuo metu atitinka ICNIRP rekomendacijas – 4 W/m2 – LTE 800, 4,5 W/m2 – GSM 900 MHz dažnių juostai, 9,0 W/m2 – GSM 1800 ir 10 W/m2 – UMTS ir LTE 2600 dažnių juostoms.
Informacija, kad Naujojoje Zelandijoje taikomas standartas siekia tik 0,02 µW/cm2 taip pat nėra teisinga, nes šiuo metu šioje šalyje galiojančiu „NZS 2772.1:1999“ dokumentu nurodoma, kad Naujoji Zelandija laikosi ICNIRP rekomendacijų, tai yra, leistinas elektromagnetinės taršos lygis yra 10 W/m2 arba 1000 µW/cm2.
Įdomu tai, kad Naujajai Zelandijai ruošiantis pasitikti 5G ryšį, šios technologijos priešininkai pabrėžia, esą normos jų šalyje yra neproporcingai didelės, gerokai didesnės nei kitose valstybėse (kai, tuo tarpu, J. Grigas konferencijoje teigė, kad Naujosios Zelandijos nustatyti limitai yra ypač maži).
Į diskusiją 5G ryšio tema Naujojoje Zelandijoje užsiregistravę dalyviai savo nuomonę ir nuogąstavimus apie 5G ryšio galimai teikiamą žalą surašė į vieną dokumentą. Martinu Harriu prisistatęs diskusijos dalyvis dokumente rašė: „Naujosios Zelandijos standartas prietaisams, skleidžiantiems mikrobangas jau ir taip yra vienas aukščiausių pasaulyje. NZS2772.1:1999 nustatyti teisėti tokio tipo radiacijos limitai – žymiai aukštesni nei daugelyje kitų šalių (pavyzdžiui, Kinijoje, Italijoje, Rusijoje ir Šveicarijoje limitas yra 10 kartų mažesnis ir siekia tik 1 W/m2).“
Australijoje taip pat jau 17 metų nebegalioja griežtesni elektromagnetinės taršos reikalavimai – nuo 2003 metų šalis kliaunasi ICNIRP rekomendacijomis.
Rusijoje, Kanadoje, Italijoje ir Šveicarijoje išties taikomi griežtesni elektromagnetinio lauko galios srauto reikalavimai. Rusijoje ir Italijoje rekomenduojama norma, kaip ir nurodė profesorius, siekia 10 µW/cm2 arba 0,1 W/m2. Kanadoje ši riba aukštesnė ir 3000 MHz dažniui atitiktų 6.2 W/m2. Šveicarijoje leidžiamas galios tankis, kaip skelbia šalies politikai, yra dešimt kartų mažesnis nei šalyse, kurios kliaujasi ICNIRP rekomendacijomis, tačiau Šveicarija trokšta tapti 5G ryšio technologijų lydere, todėl ieškoma būdų, kaip leistiną limitą išplėsti. Vis dėlto, vietos politikai šioje situacijoje įžvelgia kliuvinį dėl ypač aktyvaus gyventojų pasipriešinimo.
Remiantis visais aukščiau pateiktais duomenimis galima teigti, kad prof. J. Grigas spaudos konferencijoje „Elektromagnetinė spinduliuotė ir penktos kartos judrusis ryšys (5G): potencialios grėsmės“ kalbėdamas apie įvairių pasaulio valstybių elektromagnetinės spinduliuotės normas pateikė teisybės neatitinkančią informaciją. Lietuvoje nuo šių metų gegužės mėnesio ketinama įvesti norma atitinka PSO rekomendacijas ir yra taikoma daugelyje pasaulio valstybių.
- Šaltiniai
- Tarptautinės elektromagnetinių laukų politikos palyginimas; Nacionalinis Nyderlandų visuomenės ir aplinkos sveikatos institutas; 2018 Sausis
- Radijo dažnio laukų (viešųjų) poveikio ribos; Pasaulio sveikatos organizacija; 2017.05.31
- Elektromagnetinių laukų limitai Austrijoje; www.fmk.at
- Radijo dažnių, veikiančių dažnių diapazonuose nuo 3 kHz iki 300 GHz elektromagnetinės energijos poveikio žmonėms ribos (Safety Code 6); www.canada.ca
- Vadinamojo „Zalcburgo modelio“ kilmė
- ICNIRP rekomendacijos
- Diskusijos „Su 5G išleidimu susijusios sveikatos problemos “, vykusios Naujojoje Zelandijoje, dokumentai
- „Radijo dažnio laukų poveikio standartas“
- „Šveicarija stabdo 5G dėl sveikatos problemų baimės“; https://www.totaltele.com/; 2020.02.13
- Elektromagnetinių laukų politika; GSMA
- Radijo dažnių elektromagnetinių laukų poveikio sveikatai įvertinimas; Nacionalinis Kvebeko visuomenės sveikatos institutas
Siųsk Faktą!
Jei politikų ar ekspertų komentarai tavęs neįtikina, patikrink juos Melo Detektoriumi ir sužinok tiesą!
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (19)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Jonas Grigas (1938)


Jonas Grigas (1938)

Žiniasklaidoje ne kartą buvo pasisakęs pateikdamas labai kontroversiškas idėjas. Pavyzdžiui, kaštonai ir kaktusai sugeria aplinkoje esančias elektromagnetines bangas Kodėl prie lovos nakčiai palikti krauti telefoną nėra gerai www.delfi.lt. 2017. https://web.archive.org/web/20170725080245/http://www.delfi.lt/mokslas/technologijos/kodel-prie-lovos-nakciai-palikti-krauti-telefona-nera-gerai.d?id=73517754 Nuoroda tikrinta 2020-12-14, aplinkoje esantys bevielio interneto maršrutizatoriai neabejotinai kenkia sveikatai Fizinių mokslų daktaras: bevielis internetas kenkia žmogaus sveikatai. www.delfi.lt 2013.
https://web.archive.org/web/20160122201031/http://www.delfi.lt/mokslas/mokslas/fiziniu-mokslu-daktaras-bevielis-internetas-kenkia-zmogaus-sveikatai.d?id=63205544 Nuoroda tikrinta 2020-12-14 , augalai, palaistyti šildytu vandeniu mikrobangų krosnelėje, nuvysta Fizikas Jonas Grigas: bevieliu ryšiu namie geriau nesinaudoti. www.15min.lt. 2016. https://web.archive.org/web/20160810154011/http://www.15min.lt/mokslasit/straipsnis/laboratorija/fizikas-jonas-grigas-bevieliu-rysiu-namie-geriau-nesinaudoti-650-584977 Nuoroda tikrinta 2020-12-14, policijos greičio matavimo radarai padidina infarkto riziką  Jonas Grigas.Kaip žmogų veikia elektromagnetiniai laukai. www.culture.lt 2007.  https://web.archive.org/web/20170725084116/http://eia.libis.lt:8080/archyvas/viesas/20110131122308/http://www.culture.lt/satenai/?leid_id=850&kas=straipsnis&st_id=5256 Nuoroda tikrinta 2020-12-14, mobiliųjų telefonų elektromagnetinės bangos keičia žmonių elgesį Prof.


Jonas Grigas (1938)

Žiniasklaidoje ne kartą buvo pasisakęs pateikdamas labai kontroversiškas idėjas. Pavyzdžiui, kaštonai ir kaktusai sugeria aplinkoje esančias elektromagnetines bangas Kodėl prie lovos nakčiai palikti krauti telefoną nėra gerai www.delfi.lt. 2017. https://web.archive.org/web/20170725080245/http://www.delfi.lt/mokslas/technologijos/kodel-prie-lovos-nakciai-palikti-krauti-telefona-nera-gerai.d?id=73517754 Nuoroda tikrinta 2020-12-14, aplinkoje esantys bevielio interneto maršrutizatoriai neabejotinai kenkia sveikatai Fizinių mokslų daktaras: bevielis internetas kenkia žmogaus sveikatai. www.delfi.lt 2013.
https://web.archive.org/web/20160122201031/http://www.delfi.lt/mokslas/mokslas/fiziniu-mokslu-daktaras-bevielis-internetas-kenkia-zmogaus-sveikatai.d?id=63205544 Nuoroda tikrinta 2020-12-14 , augalai, palaistyti šildytu vandeniu mikrobangų krosnelėje, nuvysta Fizikas Jonas Grigas: bevieliu ryšiu namie geriau nesinaudoti. www.15min.lt. 2016. https://web.archive.org/web/20160810154011/http://www.15min.lt/mokslasit/straipsnis/laboratorija/fizikas-jonas-grigas-bevieliu-rysiu-namie-geriau-nesinaudoti-650-584977 Nuoroda tikrinta 2020-12-14, policijos greičio matavimo radarai padidina infarkto riziką  Jonas Grigas.Kaip žmogų veikia elektromagnetiniai laukai. www.culture.lt 2007.  https://web.archive.org/web/20170725084116/http://eia.libis.lt:8080/archyvas/viesas/20110131122308/http://www.culture.lt/satenai/?leid_id=850&kas=straipsnis&st_id=5256 Nuoroda tikrinta 2020-12-14, mobiliųjų telefonų elektromagnetinės bangos keičia žmonių elgesį Prof. Jonas Grigas. Mobiliųjų telefonų poveikis smegenims www.esmogas.lt. 2016. Nuoroda tikrinta https://web.archive.org/web/20161029081224/http://www.esmogas.lt/home/j-grigo-straipsniai/profjonasgrigasmobiliujutelefonupoveikissmegenims Nuoroda tikrinta 2020-12-14, naujagimiai 99 % sudaryti iš vandens, vandenyje yra užkoduota informacija apie tai, kas vyksta kosmose Nuoroda tikrinta 2020-12-14 ir t. t.

Jonas Grigas neigiamai pasisakė dėl 5G ryšio: ,,Lietuvoje jau dabar suskubo leistiną elektromagnetinės spinduliuotės normą didinti. Buvusi sveikatos ministrė Šalaševičiūtė padidino leistiną normą 10 kartų – iki 100 µW/cm2. Dabar paruoštas projektas dar 10 kartų padidinti – iki 1000. Ir vis kalbama, kad reikia sulyginti su Europos normomis. Tai kalba melagingai. Aš dabar pasakysiu šį tą apie normas.


Sąrašas:Lietuvos kariuomenės ginkluotė

Dabartinė Lietuvos kariuomenė apginkluota šiais ginklais ir kovine technika:

Pavadinimas Nuotrauka Kilmės šalis Tipas Variantas Kiekis Pastabos Pėstininkų kovos mašinosIFV Vilkas200pxPėstininkų kovos mašinaIFV Vilkas 91Šiose kovos mašinose yra sumontuoti Izraelio gamybos ginkluotės bokšteliai, juose yra įkomplektuotos 30 mm patrankos ,,MK-44S" ir 7,62 mm kalibro kulkosvaidžiai. Taip pat ši transporto technika yra apginkluota Izraelio gamybos prieštankinėmis raketomis "Spike LR"https://www.kariuomene.lt/ginkluote/kovos-masinos/pestininku-kovos-masina-vilkas/23952 Planuojama įsigyti dar apie 100 vnt. šių pėstininkų kovos mašinų.https://jp.lt/lietuva-ketina-isigyti-dar-per-100-pestininku-kovos-masinu-vilkas/ Šarvuotieji transporteriaiM113200pxŠarvuotasis transporterisM113A1M113A2269M113 yra lengvai šarvuota vikšrinė transporto priemonė. Skirtą karių ir krovinių pervežimui, vadavietės, ryšių centro, medicininės ir techninės evakuacijos funkcijų vykdymui.154 - M113A1 ir 200 - M113A2 perduota Vokietijos 2000 ir 2006.M577 V2200pxM577 V2168 nupirkti iš Vokietijoshttps://www.kariuomene.lt/ginkluote/kovos-masinos/sarvuotas-transporteris-m113/23953 Šarvuotieji automobiliaiJLTV200pxŠarvuotasis automobilis200Taktinis šarvuotas visureigis. Užsakyta 200 vnt., pirmieji 50 vnt. pasiekė Lietuvą 2021 m. rugpjūtį. Humvee200pxM1025M1097M1114M1151200+keturių varomų ratų šarvuotasis automobilishttps://kariuomene.lt/ginkluote/sausumos-transporto-priemones/bendros-paskirties-visureigis-hmmwv/23950Land Rover Defender200px8890110100+Toyota Land Cruiserframeless|200x200pxLand Cruiser 200 AT42M12Nupirkta tarptautinėms misijoms. Šarvuotos pagalbinės transporto priemonėsBergepanzer 2200pxŠarvuota gelbėjimo mašinaBergepanzer-210M113200pxkranas

Skirtą karių ir krovinių pervežimui, vadavietės, ryšių centro, medicininės ir techninės evakuacijos funkcijų vykdymui.154 - M113A1 ir 200 - M113A2 perduota Vokietijos 2000 ir 2006.M577 V2200pxM577 V2168 nupirkti iš Vokietijos Šarvuotieji automobiliaiJLTV200pxŠarvuotasis automobilis200Taktinis šarvuotas visureigis. Užsakyta 200 vnt., pirmieji 50 vnt. pasiekė Lietuvą 2021 m. rugpjūtį.


Sąrašas:Lietuvos kariuomenės ginkluotė


Sąrašas:Lietuvos kariuomenės ginkluotė

ModelisNuotraukaKilmės šalisVariantasPastabos Žemė-oras raketų sistemosNASAMSframeless|153x153px NASAMS 3  Vidutinio nuotolio priešlėktuvinės gynybos sistema. Gauta 2020 Liepos 19. Rankinės priešlektuvinės sistemosRBS-70150px   RBS 70 NG  RBS-70 yra artimojo nuotolio oro gynybos sistema, kurio veikimo principas paremtas valdymo spinduliu, t. y. kuriamas lazerio koridorius, kuriuo skrieja raketa. Šį koridorių valdo taikytojas, jis privalo visą laiką sekti oro taikinį, kol raketa sunaikins jį ar praskries pro šalį.  FIM-92 Stinger  150px  FIM-92 Stinger  „Stinger" yra artimojo nuotolio „iššoviau-pamiršau" tipo raketa, kuri gali sunaikinti taikinį 5 km atstumu ir 3,5 km aukštyje. Gauta 2007 . PZR Grom 150px   Grom nešiojama priešlėktuvinė raketinė sistema. naikinti vizualiai matomus ir infraraudonuosius spindulius skleidžiančius oro taikinius. Nupirkta iš Lenkijos. Radarai Saab Giraffe frameless|230x230px Giraffe Mk-IV Apžvalgos radaras AN/MPQ-64 Sentinel  150px    Paskirtis - stebėti oro erdvę ir siųsti duomenis apie orlaivius į taktinį operacijų centrą. orlaivius 75 km atstumu ir didesniame nei 35 km aukštyje 360 laipsnių diapazonu. Radaras pateikia informaciją apie orlaivio tipą (lėktuvas ar sraigtasparnis), jo skridimo greitį, kryptį, aukštį, nuotolį, taip pat duomenis apie elektroninius trukdžius.  EADS TRML-3D 150px   TRML-3D/32  Gauta 2004 Indra Sistemas  150px    Tolimojo nuotolio 3D radaras, pagamintas Ispanijoje


FC Hegelmann

FC Hegelmann arba „Hegelmann“ futbolo klubas, o ankstesniais metais žinomas Kauno rajono futbolo klubas „Hegelmann Litauen“ pavadinimu. Trumpiau - Kauno „Hegelmann Litauen“ arba FC „Hegelmann Litauen“.

Futbolo klubą 2009 m. įkūrė vokiečių kapitalo krovinių pervežimo ir logistikos bendruomenė „Hegelmann Transporte“, siekdama skatinti ir plėtoti įmonėje dirbančių darbuotojų fizinį aktyvumą.http://www.hegelmannsports.lt/klubo-istorija/

2009-2012 m. sezonuose komanda žaidė KAFF III lygoje https://www.kaff.lt/(ketvirtame Lietuvos futbolo divizione). Tuo metu iš vietos žaidėjų sudarytos komandos aukščiausias laimėjimas buvo šeštoji vieta.

2013 m. sezone KAFF III lygoje užėmė antrąją vietą.

2014 m. žaidė toje pačioje KAFF III lygoje ir tapo nugalėtojais. Kartu iškovojo teisę sportiniu principu žengti į Antrąją lygą. LFF taurės varžybose pasiekė ketvirtą etapą. Tada tai buvo geriausias rezultatas per klubo gyvavimo istoriją.

2015 m. debiutavo Antrojoje lygoje ir užemė septintąją vietą.

2016 m. pradėjo bendradarbiavimą su "Kauno Žalgiriu". Tais metais Pirmojoje lygoje žaidė kaip "Kauno Žalgirio" dubleriai ir užėmė dešimtąją vietą.

2017 m. ekipa vėl tapo savarankiška ir žaidė Antrojoje lygoje. Dublerių ekipa žaidė Trečiojoje lygoje, Kauno zonos pirmenybėse.

2018 m. sezone FC „Hegelmann Litauen“ komanda pradėjo bendradarbiavimą su FRK „Feniksas“ ir pasipildžiusi šio klubo jaunimu tapo 2018 m. Antrosios lygos Pietų zonos nugalėtojais, taip iškovodama teisę sportiniu principu žengti į Pirmąją lygą.

2019 m. sėkmingai licencijavosi Pirmos lygos pirmenybėms ir debiutavo antrajame pagal pajėgumą Lietuvos futbolo divizione https://www.90min.lt/naujienos/i-lygoje-16-komandu/ 2019 m. FC „Hegelmann Litauen“ pasiekė trečią etapą LFF taurės varžybose. Sezono metu buvo pirmoje turnyrinės lentelės pusėje, o galutinėje komandų rikiuotėje liko septinti.http://lietuvosfutbolas.lt/varzybos/vyru/i-lyga/

2019 m. gruodžio 3 d. pranešta, kad klubas sieks 2020 m. A lygos licencijos,https://lff.lt/news/9411/2020-m-sezono-a-lygos-licencijos-sieks-10-futbolo-klubu/ bet vėliau atsisakė šių planų ir licencijavosi į Pirmąją lygą.https://lff.lt/news/9466/isibegeja-a-ir-i-lygos-klubu-licencijavimo-sezonas/

Klubo įkūrėja, įmonė „Hegelmann Transporte“, 2020 m. tapo LFF taurės pagrindiniu rėmėju.https://lff.lt/news/10849/hegelmann-lff-taures-burtai-bus-traukiami-birzelio-3-d/

2020 m. paskelbta, kad naujuoju vyr. treneriu tapo Artūras Ramoška. Komanda prieš sezono pradžią pasipildė daug patirties turinčiais žaidėjais. Galutinėje komandų rikiuotėje ekipa liko antroje vietoje, surinkusi 46 taškus, nuo nugalėtojų (Kėdainių „Nevėžio“) atsiliko vos dviem taškais. Kadangi buvo planuojama išplėsti 2021 m. A lygą, todėl į ją pakviestas pirmasis ketvertas ekipų iš Pirmosios lygos.

2020 m. pabaigoje klubo atstovai teigė, kad komanda pasiruošusi žaisti 2021 m. A lygos pirmenybėse, turi ilgalaikę strategiją ir yra pasirengusi pakovoti dėl galimybės dalyvauti Europos turnyruose.

2021 m. klubas sėkmingai licencijavosi ir debiutavo aukščiausiame šalies divizione A lygoje.https://lff.lt/news/11809/lff-licencijavimo-komitetas-isdave-licencijas-8-a-lygos-klubams/
 „Hegelmann“ klubas nuo 2022 m.
2022 m. sausio 4 m. pranešta, kad „Hegelmann Litauen“ pakeitė pavadinimą ir nuo 2022 m. sezono oficialiai vadinsis „Hegelmann“.https://alyga.lt/naujiena/hegelmann-litauen-pakeite-pavadinima/7449 Pakito ir klubo logotipas.https://www.sportas.lt/naujiena/447371/hegelmann-litauen-tampa-tiesiog-hegelmann

Padidėjo ir klubo biudžetas. Skelbiama, kad penkiasdešimčia procentų.https://www.sportas.lt/naujiena/448147/d-sumauskas-hegelmann-biudzetas-augs-50-procent

2021 m. klubas sėkmingai licencijavosi ir debiutavo aukščiausiame šalies divizione A lygoje. „Hegelmann“ klubas nuo 2022 m. 2022 m. sausio 4 m. pranešta, kad „Hegelmann Litauen“ pakeitė pavadinimą ir nuo 2022 m. sezono oficialiai vadinsis „Hegelmann“. Pakito ir klubo logotipas.

„Hegelmann Litauen“ pakeitė pavadinimąhegelmannsports.lt 2022-01-04 13:21
Kauno rajono „Hegelmann Litauen“ keičia pavadinimą ir nuo šio sezono oficialiai vadinsis „Hegelmann“.
VšĮ FC „Hegelmann Litauen“ valdyba dar pernai pateikė Lietuvos futbolo federacijos Vykdomajam komitetui prašymą pakeisti klubo pavadinimą, kurį nuspręsta oficialiai pradėti naudoti nuo 2022 metų pradžios.
„Klubo pavadinimas sutrumpėja dėl labai aiškių priežasčių – norime būti lengviau atpažįstami ir savo pergales sieti ne tik su Lietuvoje veiklą vykdančia „Hegelmann Transporte“, tačiau ir visa „Hegelmann Group“ įmonių grupe, kuri veiklą vykdo Europoje ir Amerikoje. Nuo šios akimirkos klubas tampa tarptautiniu – visos įmonių grupės klubu“, – sakė klubo vykdantysis direktorius Dainius Šumauskas.
Vokiečių kapitalo krovinių pervežimo bei logistikos bendrovė „Hegelmann Group“ buvo įkurta 1998-aisiais metais, po šešerių metų atidarė ofisą ir Lietuvoje. Šiuo metu įmonė savo veiklą vykdo 18-oje šalių, jose dirba virš 8000 darbuotojų ir turi 5000 sunkvežimių nuosavą parką, kuris yra vienas didžiausių Senajame žemyne.
2009-aisiais įsikūręs ir visas žemesniąsias Lietuvos pirmenybių pakopas perėjęs „Hegelmann“ klubas pernai startavo „Optibet A lygoje“ ir debiutiniame sezone užėmė 5 vietą.


FC Hegelmann


FC Hegelmann

Futbolo klubą 2009 m. įkūrė vokiečių kapitalo krovinių pervežimo ir logistikos bendruomenė „Hegelmann Transporte“, siekdama skatinti ir plėtoti įmonėje dirbančių darbuotojų fizinį aktyvumą.http://www.hegelmannsports.lt/klubo-istorija/

2009-2012 m. sezonuose komanda žaidė KAFF III lygoje https://www.kaff.lt/(ketvirtame Lietuvos futbolo divizione). Tuo metu iš vietos žaidėjų sudarytos komandos aukščiausias laimėjimas buvo šeštoji vieta.

2013 m. sezone KAFF III lygoje užėmė antrąją vietą.

2014 m. žaidė toje pačioje KAFF III lygoje ir tapo nugalėtojais. Kartu iškovojo teisę sportiniu principu žengti į Antrąją lygą. LFF taurės varžybose pasiekė ketvirtą etapą. Tada tai buvo geriausias rezultatas per klubo gyvavimo istoriją.

2015 m. debiutavo Antrojoje lygoje ir užemė septintąją vietą.

2016 m. pradėjo bendradarbiavimą su "Kauno Žalgiriu". Tais metais Pirmojoje lygoje žaidė kaip "Kauno Žalgirio" dubleriai ir užėmė dešimtąją vietą.

2017 m. ekipa vėl tapo savarankiška ir žaidė Antrojoje lygoje. Dublerių ekipa žaidė Trečiojoje lygoje, Kauno zonos pirmenybėse.

2018 m. sezone FC „Hegelmann Litauen“ komanda pradėjo bendradarbiavimą su FRK „Feniksas“ ir pasipildžiusi šio klubo jaunimu tapo 2018 m. Antrosios lygos Pietų zonos nugalėtojais, taip iškovodama teisę sportiniu principu žengti į Pirmąją lygą.

2019 m. sėkmingai licencijavosi Pirmos lygos pirmenybėms ir debiutavo antrajame pagal pajėgumą Lietuvos futbolo divizione https://www.90min.lt/naujienos/i-lygoje-16-komandu/ 2019 m. FC „Hegelmann Litauen“ pasiekė trečią etapą LFF taurės varžybose. Sezono metu buvo pirmoje turnyrinės lentelės pusėje, o galutinėje komandų rikiuotėje liko septinti.http://lietuvosfutbolas.lt/varzybos/vyru/i-lyga/

2019 m. gruodžio 3 d. pranešta, kad klubas sieks 2020 m. A lygos licencijos,https://lff.lt/news/9411/2020-m-sezono-a-lygos-licencijos-sieks-10-futbolo-klubu/ bet vėliau atsisakė šių planų ir licencijavosi į Pirmąją lygą.https://lff.lt/news/9466/isibegeja-a-ir-i-lygos-klubu-licencijavimo-sezonas/