FK Ekranas Panevėžys

thumb|right|300px|„Ekrano“ gerbėjai
Panevėžio „Ekranas“ – buvęs Lietuvos futbolo klubas iš Panevėžio.

Panevėžio miesto reprezentacinė „Ekrano“ futbolo komanda susikūrė 1964 m. tuometinio „Ekrano“ gamyklos direktoriaus Vincento Navicko iniciatyva. Komandos vadovu ilgus metus buvo gamyklos direktorius ekonomikai Vytautas Ulozas. Pirmuoju ekipos treneriu buvo V. Daunoras. 3 metus komanda žaidė Panevėžio miesto pirmenybėse.
1968 m. „Ekrano“ komanda tapo Lietuvos futbolo pirmenybių „Žalgirio“ pogrupio nugalėtoja ir kitą sezoną kartu su Panevėžio „Statyba“ žaidė aukščiausioje lygoje. Tačiau debiutantui „Ekranui“ nebuvo lengva, kadangi geriausi futbolininkai žaidė „Statyboje“. Tuo metu komandą treniravo V. Šilinskas ir V. Daunoras. Pirmąsias rungtynes Lietuvos čempionato aukščiausioje lygoje „Ekranas“ žaidė 1969 m. balandžio 19 d. Kėdainiuose, kur 2:3 pralaimėjo vietos „Nevėžiui“. Pirmuosius įvarčius ekraniečiams tada pelnė K. Ramonis ir A. Vaitkevičius. „Ekrano“ istorija klubo oficialioje svetainėje

Didžiausias pakilimas buvo 1980 m., kai komandoje pradėjo dirbti buvęs ilgametis Klaipėdos „Atlanto“ meistrų komandos žaidėjas M. Kaušpėdas. Nuoseklus trenerio ir futbolininkų darbas davė rezultatus: „Ekranas“ iškopė į geriausių gretas, tapo 1985 m. Lietuvos čempionu, laimėjo „Tiesos“ taurę, 1986 m. iškovojo Pabaltijo čempionų taurę Piarnu mieste Estijoje. Naujas etapas prasidėjo 1989 m., kai treneriui M. Kaušpėdui išvykus į kitą miestą, prie komandos vairo stojo Virginijus Liubšys. 1993 m. „Ekrano“ futbolo komanda antrą kartą tapo Lietuvos futbolo čempionato nugalėtojais.

1993 m. komandos rėmėju ir prezidentu tapo AB „Ekranas“ komercijos direktorius Aleksandras Michelsonas. 1994 m. balandžio 25 d. įkurtas savarankiškas Futbolo klubas „Ekranas“, klubo prezidentu išrinktas R. Gabulas. 1996 m. prezidentu vėl išrinktas A. Michelsonas, kuris šias pareigas užėmė iki 1998 m. gruodžio.

„Ekrano“ komanda žaidė tarptautines rungtynės Čekijoje, Rusijoje, Vengrijoje, Vokietijoje, Suomijoje, Slovakijoje, Belgijoje, Lenkijoje, Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, tobulinosi Italijoje.

2005 m. rudenį klubo valdybos pirmininku tapo Mindaugas Juozaitis, generaliniu direktoriumi – Tomas Sitnikovas. 2006 m. „Ekranas“ Baltijos šalių Estijos, Latvijos ir Lietuvos čempionų turnyre Liepojoje (Latvija) iškovojo pirmąją vietą. Šie metai buvo sėkmingi ir jauniesiems „Ekrano“ futbolininkams: dubleriai iškovojo 1-ąją vietą Lietuvos Šiaurės zonos pirmenybėse, o iš penkių klubo jaunimo komandų dvi (1990 m. treniruojama Lino Niurkos ir 1991 m. treniruojama Ričardo Čereškos) tapo Lietuvos klubinių komandų čempionais, o 1989 m. trenerio Dariaus Butkaus auklėtiniai tapo prizininkais. Tai auksinio „Ekrano“ era – nuo 2005 iki 2010 m. klubas laimėjo 4 Lietuvos čempiono titulus iš 6.

2015 m. pradžioje nebuvo priimti į A lygą dėl skolų, ir 2016 m. buvo paskelbtas bankrotas.https://jp.lt/fk-ekranas-iskelta-bankroto-byla/ Metų pabaigoje klubo turtas buvo parduodamas varžytinėse, tame tarpe FK Ekranas Panevėžys prekinis ženklashttps://naujienos.alfa.lt/leidinys/sekunde/legendinio-klubo-vardas-pirkeju-nesudomino/, tačiau norinčių pirkti 50 tūkst. vertės legendinio klubo pavadinimą neatsirado. Pagrindiniu kaltininku buvo pripažintas tuometis komandos prezidentas Aušrys Labinas. 2017 m. liepą Panevėžio apygardos teismas A.Labiną pripažino kaltu dėl 2 mln. 510 tūkst. eurų pasisavinimo, lėmusio klubo žlugimą, ir nuteisė ketverių metų laisvės atėmimo bausme, jos vykdymą atidedant.https://www.lrytas.lt/sportas/futbolas/2020/06/04/news/legendinio-klubo-atgimimui-zalia-sviesa-ekranas-vel-gali-atsirasti-futbolo-zemelapyje-15152381/

 FK Aukštaitija išreiškė norą nupirkti FK Ekranas Panevėžys prekinį ženklą ir logotipą. LFF patenkino klubo prašymą keisti pavadinimą,https://jp.lt/i-futbolo-zemelapi-sugrizta-panevezio-ekranas/https://www.delfi.lt/sportas/futbolas/netiketa-i-lietuvos-futbolo-padange-grizta-legendinis-ekrano-vardas.d?id=84455409 ir tranzakcija tarp FK Aukštaitija ir klubo bankroto bylos administratoriaus buvo sėkmingai užbaigta.

2015 m. iš Lietuvos futbolo žemėlapio išnykęs Panevėžio „Ekrano“ vardas, panašu, kad jau šiemet ir vėl skambės stadionuose. Panevėžio „Aukštaitijos“ klubo vadovas Tomas Malinauskas portalui sportas.lt patvirtino, kad iš bankroto administratoriaus yra perpirktas legendinio klubo prekinis ženklas (pavadinimas ir logotipas), o tolimesnį klubo likimą jau šiandien svarstys LFF Vykdomasis komitetas.
„Taip, tai tiesa. Iš mūsų pusės, yra padaryti visi reikalingi žingsniai. Ant savo platformos norime pakeisti logotipą ir sugrąžinti „Ekrano“ vardą“ ir visą istoriją. Jei atvirai, apie tai mes galvojome dar prieš „Aukštaitijos“ įkūrimą, tačiau tuomet nesigavo. Dabar atsirado proga, negalime ja nepasinaudoti“, – sportas.lt sakė T. Malinauskas.
Klubo vadovas neslėpė, kad prieš priimdamas šį sprendimą, konsultavosi su Panevėžio futbolo visuomene, taip pat ir su „Ekrano“ ištikimiausių sirgalių tribūna „Pirmoji armada“.
„Kaip bus toliau – nežinau, bet kol kas palaikymas yra maksimalus“, – teigė T. Malinauskas, pridūręs, kad ši investicija nebuvo labai brangi.
„Matote, teismas visas finansines spragas yra priteisęs vienam žmogui, o mes perkame dalykus, kurie su tuom žmogumi nesusiję. Kitaip tariant, mes perkame ne klubą, o jo prekinį ženklą. Kol kas tikslios sumos atskleisti negaliu, tačiau pasakysiu, kad, įvertinus klubo istoriją, ji tikrai nėra didelė“, – sakė T. Malinauskas.
Jei LFF Vykdomasis komitetas šiandien patvirtins „Aukštaitijos“ prašymą pakeisti pavadinimą, jau rytoj bus pradėtos gaminti aprangos su „Ekrano“ pavadinimu.
Be to, jei taip atsitiktų, jau po dviejų savaičių mūsų lauktų dviejų legendinių Lietuvos klubų „Ekranas“ – „Dainava“ akistata LFF taurės turnyre.


FK Ekranas Panevėžys


FK Ekranas Panevėžys

Panevėžio miesto reprezentacinė „Ekrano“ futbolo komanda susikūrė 1964 m. tuometinio „Ekrano“ gamyklos direktoriaus Vincento Navicko iniciatyva. Komandos vadovu ilgus metus buvo gamyklos direktorius ekonomikai Vytautas Ulozas. Pirmuoju ekipos treneriu buvo V. Daunoras. 3 metus komanda žaidė Panevėžio miesto pirmenybėse.
1968 m. „Ekrano“ komanda tapo Lietuvos futbolo pirmenybių „Žalgirio“ pogrupio nugalėtoja ir kitą sezoną kartu su Panevėžio „Statyba“ žaidė aukščiausioje lygoje. Tačiau debiutantui „Ekranui“ nebuvo lengva, kadangi geriausi futbolininkai žaidė „Statyboje“. Tuo metu komandą treniravo V. Šilinskas ir V. Daunoras. Pirmąsias rungtynes Lietuvos čempionato aukščiausioje lygoje „Ekranas“ žaidė 1969 m. balandžio 19 d. Kėdainiuose, kur 2:3 pralaimėjo vietos „Nevėžiui“. Pirmuosius įvarčius ekraniečiams tada pelnė K. Ramonis ir A. Vaitkevičius. „Ekrano“ istorija klubo oficialioje svetainėje

Didžiausias pakilimas buvo 1980 m., kai komandoje pradėjo dirbti buvęs ilgametis Klaipėdos „Atlanto“ meistrų komandos žaidėjas M. Kaušpėdas. Nuoseklus trenerio ir futbolininkų darbas davė rezultatus: „Ekranas“ iškopė į geriausių gretas, tapo 1985 m. Lietuvos čempionu, laimėjo „Tiesos“ taurę, 1986 m. iškovojo Pabaltijo čempionų taurę Piarnu mieste Estijoje. Naujas etapas prasidėjo 1989 m., kai treneriui M. Kaušpėdui išvykus į kitą miestą, prie komandos vairo stojo Virginijus Liubšys. 1993 m. „Ekrano“ futbolo komanda antrą kartą tapo Lietuvos futbolo čempionato nugalėtojais.

1993 m. komandos rėmėju ir prezidentu tapo AB „Ekranas“ komercijos direktorius Aleksandras Michelsonas. 1994 m. balandžio 25 d. įkurtas savarankiškas Futbolo klubas „Ekranas“, klubo prezidentu išrinktas R. Gabulas. 1996 m. prezidentu vėl išrinktas A. Michelsonas, kuris šias pareigas užėmė iki 1998 m. gruodžio.

„Ekrano“ komanda žaidė tarptautines rungtynės Čekijoje, Rusijoje, Vengrijoje, Vokietijoje, Suomijoje, Slovakijoje, Belgijoje, Lenkijoje, Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, tobulinosi Italijoje.

2005 m. rudenį klubo valdybos pirmininku tapo Mindaugas Juozaitis, generaliniu direktoriumi – Tomas Sitnikovas. 2006 m. „Ekranas“ Baltijos šalių Estijos, Latvijos ir Lietuvos čempionų turnyre Liepojoje (Latvija) iškovojo pirmąją vietą. Šie metai buvo sėkmingi ir jauniesiems „Ekrano“ futbolininkams: dubleriai iškovojo 1-ąją vietą Lietuvos Šiaurės zonos pirmenybėse, o iš penkių klubo jaunimo komandų dvi (1990 m. treniruojama Lino Niurkos ir 1991 m. treniruojama Ričardo Čereškos) tapo Lietuvos klubinių komandų čempionais, o 1989 m. trenerio Dariaus Butkaus auklėtiniai tapo prizininkais. Tai auksinio „Ekrano“ era – nuo 2005 iki 2010 m. klubas laimėjo 4 Lietuvos čempiono titulus iš 6.

2015 m. pradžioje nebuvo priimti į A lygą dėl skolų, ir 2016 m. buvo paskelbtas bankrotas.https://jp.lt/fk-ekranas-iskelta-bankroto-byla/ Metų pabaigoje klubo turtas buvo parduodamas varžytinėse, tame tarpe FK Ekranas Panevėžys prekinis ženklashttps://naujienos.alfa.lt/leidinys/sekunde/legendinio-klubo-vardas-pirkeju-nesudomino/, tačiau norinčių pirkti 50 tūkst. vertės legendinio klubo pavadinimą neatsirado. Pagrindiniu kaltininku buvo pripažintas tuometis komandos prezidentas Aušrys Labinas. 2017 m. liepą Panevėžio apygardos teismas A.Labiną pripažino kaltu dėl 2 mln. 510 tūkst. eurų pasisavinimo, lėmusio klubo žlugimą, ir nuteisė ketverių metų laisvės atėmimo bausme, jos vykdymą atidedant.https://www.lrytas.lt/sportas/futbolas/2020/06/04/news/legendinio-klubo-atgimimui-zalia-sviesa-ekranas-vel-gali-atsirasti-futbolo-zemelapyje-15152381/


FK Šilutė

{{fc-info
| clubname = FK „Šilutė“
| image    = 150px
| fullname = VšĮ „Šilutės sportas“
| founded  = 1991 m.
| ground   = Šilutės miesto stadionas, Šilutė
| capacity = 3 000
| chairman = Romualdas Taršauskas
| manager  = Svajūnas Česnulis
| league   = II lyga
| season   = 2021 m.
| position = 6 vieta, LFF II lyga
| pattern_la1=|pattern_b1=_thinblacksides|pattern_ra1=|
  leftarm1=000000|body1=008000|rightarm1=000000|shorts1=000000|socks1=008000|
  pattern_la2=|pattern_b2=_thinblacksides|pattern_ra1=|
  leftarm2=000000|body2=FFFFFF|rightarm2=000000|shorts2=000000|socks2=FFFFFF|
}}

Šilutės futbolo klubas, o trumpai FK „Šilutė“ – Lietuvos futbolo klubas iš Šilutės.

Nuo 2009 m. klubas žaidė I-os lygos pirmenybėse.

 Antra lyga (nuo 2018 m.)
2018 m. klubas licencijavosi Pirmos lygos pirmenybėms, tačiau turėjo problemų su žaidėjais, todėl paskelbė, kad traukiasi iš pirmos lygos prieš pat pirmenybių pradžią. 2018 m. sezone žaidė Antros lygos, Vakarų zonoje.

2019 m. Šilutė žaidė Antros lygos, Vakarų zonoje.https://www.90min.lt/naujienos/ii-lygos-licencijas-gavo-13-komandu/ Sezonas buvo neprastas ir komanda liko ketvirtoje vietoje.http://lietuvosfutbolas.lt/klubai/silute-1417/?cid=3759246 Įspūdingiausia pergale laikomos rungtynės Šilutėje, kai 2019 m. gegužės 25 d. 7-0 buvo nugalėta Kelmės ekipa.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/silute-krazante-3801730/ Sezoną komanda užbaigė Kelmėje, kur dar kartą nugalėjo vietos komandą, šį sykį 6-0.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/krazante-silute-3801775/

2022 m. licencijavosi Antrai lygai.lff.lt: Licencijų išdavimas Tapo vienu iš dalyvių, kurie rungtyniavo 2022 m. Antroje lygoje.sportas.lt: Pirmos lygos dalyviailff.lt dalyvių tvirtinima

„Ekranui“ – minus 3 taškai ir atvertos durys į Pirmą lygą (4)
Panevėžio “Ekranas“ | Klubo nuotr.
Lietuvos futbolo federacijos Nepaprastųjų atvejų komitetas (NAK) priėmė sprendimus dėl artėjančio LFF I ir LFF II lygų dalyvių tvirtinimo.
„Artėjant Optibet Pirmos ir LFF II lygos pirmenybių startui, šiandien buvo patvirtintos abiejų lygų dalyvės. Džiugu, kad Optibet Pirma lyga sezoną pasitinka dar stipresnė, turėdama tvirtą generalinio rėmėjo „Optibet“ užnugarį ir tai padės lygai žengti kokybinį žingsnį į priekį. Taip pat džiugu, kad pavyko įgyvendinti 16 komandų lygos formatą Optibet Pirmoje lygoje bei 18 komandų formatą II lygoje,“ – teigė LFF generalinis sekretorius Edgaras Stankevičius.
Vadovaujantis 2021-04-30 LFF Įstatų 34 straipsnio 1 dalies k) punktu bei 37 straipsnio 1 dalimi, NAK nusprendė tvirtinti 2022 m. LFF I lygos dalyvių sąrašą:
Kėdainių „Nevėžis“
Alytaus „Dainava“
Klaipėdos „Neptūnas“
Mažeikių „Atmosfera“
Kauno r. „Garliava“
Kauno „Be1 NFA“
Plungės „Babrungas“
Kretingos „Minija“
Kazlų Rūdos „Šilas“
Vilniaus „Baltijos Futbolo akademija“ (BFA)
Panevėžio „Ekranas“
Vilniaus „Žalgiris“ B
„Panevėžys“ B
Gargždų „Banga“ B
Vilniaus „Riteriai“ B
„Šiauliai“ B
FK „Ekranas“ klubui bus pritaikyta 3 taškų atėmimo sankcija bei kiti įsipareigojimai.
Pirmos lygos pirmenybės bus vykdomos dviejų ratų sistema – visi klubai tarpusavyje sužais po du kartus (namuose ir išvykoje), tad iš viso ekipos sužais 30 rungtynių.
Taip pat buvo patvirtintas 2022 m. LFF II lygos dalyvių sąrašas:
„Utenos Utenis“
„Šilutė“
Joniškio „Saned“
Vilniaus „Viltis“
Klaipėdos FM
Kybartų „Sveikata“
Tauragės „Tauras“
Kauno „Fortūna“
Vilniaus „Ateitis“
FSK „Radviliškis“
Vilniaus „TransINVEST“
Alytaus „Dainava“ B
FK „Jonava“ B
Kauno r. „Hegelmann“ B
Telšių „Džiugas“ B
„Kauno Žalgiris“ B
Marijampolės „Sūduva“ B
Vilniaus „Žalgiris“ C
FSK „Radviliškis“ klubui bus pritaikyta 3 taškų atėmimo sankcija bei kiti įsipareigojimai.
II lygos pirmenybės vyks 1,5 rato sistema – visos ekipos po sykį sužais tarpusavyje, o po pirmo rato skils į dvi dalis – 1-10 užimančios komandos dar po sykį sužais tarpusavyje, taip pat tarpusavyje sužais ir 11-18 vietas užimančios ekipos.


FK Šilutė


FK Šilutė

Nuo 2009 m. klubas žaidė I-os lygos pirmenybėse.

 Antra lyga (nuo 2018 m.)
2018 m. klubas licencijavosi Pirmos lygos pirmenybėms, tačiau turėjo problemų su žaidėjais, todėl paskelbė, kad traukiasi iš pirmos lygos prieš pat pirmenybių pradžią. 2018 m. sezone žaidė Antros lygos, Vakarų zonoje.

2019 m. Šilutė žaidė Antros lygos, Vakarų zonoje.https://www.90min.lt/naujienos/ii-lygos-licencijas-gavo-13-komandu/ Sezonas buvo neprastas ir komanda liko ketvirtoje vietoje.http://lietuvosfutbolas.lt/klubai/silute-1417/?cid=3759246 Įspūdingiausia pergale laikomos rungtynės Šilutėje, kai 2019 m. gegužės 25 d. 7-0 buvo nugalėta Kelmės ekipa.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/silute-krazante-3801730/ Sezoną komanda užbaigė Kelmėje, kur dar kartą nugalėjo vietos komandą, šį sykį 6-0.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/krazante-silute-3801775/


FK Sūduva Marijampolė

Futbolo klubas „Sūduva“ arba trumpai Marijampolės „Sūduva“ bei FK „Sūduva“ – Lietuvos futbolo klubas iš Marijampolės.

 1968–1989 m.
Oficialiai futbolo klubas „Sūduva“ buvo įkurtas 1968 m. Tiesa, Marijampolėje būta komandos, „Sūduvos“ pavadinimu, kuri buvo minima 1942 m. ir 1943 m., tačiau apie šią komandą duomenų beveik neišliko. Ji nelaikoma dabartinio klubo pirmuonimi ar tradicijos tęsėja.

Sovietmečiu Sūduva žaidė aukščiausioje šalies lygoje, kur praleido eilę metų. Kelis kartus buvo pažeminta į Pirmą lygą, bet po kurio laiko vėl sugrįždavo į aukščiausią lygą.

Per tris dešimtmečius sovietinėje futbolo sistemoje Sūduva kartą laimėjo LTSR pirmenybių bronzą (1975 m.) ir kartą žaidė taurės finale (1976 m.).

 Nuo 1990 m.
Atgavus Nepriklausomybę, „Sūduva“ žaidė aukščiausiojoje lygoje, tačiau 1991 m. pavasarį užėmė paskutinę vietą (surinkdama vos 1 tašką per 14 rungtynių) ir iškrito I lygon. 1994 m. sekė dar didesnis krytis – į II lygą, ir iki 2001 m. „Sūduva“ blaškėsi tarp I ir II lygos, kol 2002 m. vėl gavo teisę žaisti aukščiausiajame divizione, iš kurio neiškrenta iki šiol. Tais pat metais ji pasiekė Lietuvos taurės finalą, kas suteikė klubui teisę žaisti UEFA taurėje. Atrankos etape „Sūduva“ netikėtai palaužė norvegų Brann Bergen klubą (3:2 svečiuose ir 3:2 namuose), tačiau pirmajame etape triuškinamai pralaimėjo būsimajam finalininkui škotų Celtic Glasgow klubui. Ryškiausia figūra tų metų Lietuvos futbole ir „Sūduvos“ žaidžiamose UEFA rungtynėse buvo puolėjas Tomas Radzinevičius.

Vėlesniais metais „Sūduva“ įsitvirtino aukščiausiojoje lygoje, 2005 m. iškovojo bronzą (po 30 m. pertraukos) ir nuo to laiko kasmet laikoma viena iš pretendenčių į čempionato medalius. 2006 m. pirmąkart iškovota LFF taurė, 2007 m. – pirmenybių sidabro medaliai. Komanda taip pat žaidė Baltijos lygos turnyre, kuriame rungtyniauja geriausios Lietuvos, Latvijos, Estijos komandos. 2008 m. pastatytas naujasis stadionas ir dengtas maniežas – pirmasis toks futbolo kompleksas Lietuvoje. Europos klubų reitinguose „Sūduva“ per 2000–2010 m. buvo 253 vietoje.International Federation of Football History and Statistics

2017, 2018 ir 2019 m. ekipa buvo stipriausia Lietuvoje ir tapdavo čempione. Ypač sėkmingi buvo 2019–ieji, kai buvo iškovota Supertaurė, LFF taurė ir sezoną užbaigė iškovodami trečią čempionų titulą iš eilės. Po sezono baigėsi sutartis su treneriu Vladimiru Čeburinu. Kurį laiką tvyrojo nežinia ar bus susitarta su treneriu dėl naujo kontrakto. Galiausiai (2019 m. gruodžio 22 d.) pranešta, kad treneris apsisprendė būti arčiau šeimos ir grįžta į gimtinę.http://fksuduva.lt/suduva-tures-nauja-treneri/

2019 m. gruodžio 11 d. pasirodė pranešimai, kad ARVI grupė neberems klubo 2020 m. sezone. Buvo nuimami užrašai ir iškabos su buvusio rėmėjo pavadinimu. ARVI arena pervadinta į Marijampolės futbolo areną (bent laikinai, kol atsirastų kitas rėmėjas).https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/atnaujinama-suduvos-namu-tvirtove-liko-be-pavadinimo-atsitrauke-remejas-24-1244940 Tuo pačiu metu spaudoje pasirodė pranešimai apie Marijampolė City vadovo, kuris yra ir Marijampolės apskrities futbolo federacijos prezidentas, Žydrūno Buzo priešpriešą Lietuvos čempionams.https://www.lrytas.lt/sportas/futbolas/2019/12/10/news/i-suduva-spjaudantis-marijampoles-futbolo-vadas-v-murauskui-kelia-juoka-tai-jis-dar-svelniai-pasake--12867840/

2020 m. sausio mėn. komandos vyr. treneriu tapo austras Heimo Pfeifenbergerhttp://fksuduva.lt/suduva-treniruos-austras-h-pfeifenbergeris/, tačiau kovo mėn. prasidėjus koronaviruso pandemijai atsirado nesutarimų dėl futbolininkų atlyginimų sumažinimo bei treniravimo nuotoliniu būdu. Balandžio 14 d. klubas nutraukė sutartį su treneriu, pareikšdamas, kad treneris nevykdė arba ne visai vykdė kai kuriuos sutartyje numatytus punktushttps://www.sportas.lt/naujiena/412564/v-murauskas-apie-h-pfeifenbergerio-atleidima-sutartis-nutraukta-del-neigyvendintu-sutarties-salyguhttps://www.sportas.lt/naujiena/412672/h-pfeifenbergerio-atleidimo-priezastis-zaideju-uzstojimas-del-mazinamu-alguhttps://lff.lt/news/9719/suduva-atleido-h-pfeifenbergeri/. Gegužės 23 d. treneriu paskelbtas Saulius Širmelis.https://lff.lt/news/10812/suduva-treniruos-s-sirmelis/

 rungtynėse prieš Gargždų „Bangą“ Marijampolės klubo žaidėjams buvo parodytos 4 raudonos kortelės, tai buvo iki šiol nepasiektas rekordas. Jei būtų buvusi parodyta dar viena raudona kortelė, pagal FIFA taisykles rungtynės būtų buvusios nutrauktos ir užskaitytas pralaimėjimas. LFF Drausmės komitetas klubui paskyrė 1000 eurų baudą.https://lff.lt/news/11136/drausmes-komitetas-skyre-nuobaudas-suduvos-klubui/ 2020 m. spalio 24 d. LFF taurės turnyro finale, po baudinių serijos „Panevėžys“ nugalėjo „Sūduvą“ ir pirmą kartą klubo istorijoje iškovojo trofėjų.https://www.sportas.lt/naujiena/422547/po-intriguojancios-baudiniu-serijos-hegelmann-lff-taure-keliauja-i-panevezihttps://lff.lt/news/11534/nepakartojama-drama-hegelmann-lff-taures-finale-ir-istorinis-panevezio-triumfas/ Arėjant paskutiniam A lygos etapui, kuris buvo numatytas , FK Sūduva pranešė kad du žaidėjai turi koronaviruso simptomus ir karantinuojasi.https://www.sportas.lt/naujiena/422662/suduvos-galvos-skausmas-lemiamose-rungtynese-su-zalgiriu-komandai-neatstovaus-du-izoliuoti-pagrindo-zaidejai Po kelių dienų vienam žaidėjui buvo patvirtintas teigiamas mėginys, o dar po poros dienų 19 klubo narių mėginiai buvo teigiami. Komandos treniruotės buvo nutrauktos, visi žaidėjai saviizoliavosi. LFF sutiko perkelti rungtynes į lapkričio 8 d., o vėliau į lapkričio 12 d., su galimybe perkelti į lapkričio 22 d., pasibaigus Tautų lygos varžybų periodui.https://www.sportas.lt/naujiena/422781/oficialu-nukeliamos-auksines-a-lygos-rungtyneshttps://www.sportas.lt/naujiena/422829/suduvoje-beveik-visos-komandos-zaideju-covid-19-testai-teigiamihttps://www.sportas.lt/naujiena/422856/dar-karta-nukeliamos-a-lygos-auksines-rungtyneshttps://lff.lt/news/11554/dar-karta-nukeliamos-a-lygos-rungtynes/ Buvo neatmetamas ir blogiausias scenarijus – šios dvikovos perkėlimas į 2021 metus.https://www.sportas.lt/naujiena/422836/a-lygos-sezonas-gali-baigtis-2021-aisiais  Galiausiai buvo priimtas sprendimas žaisti rungtynes lapkričio 14 d. Sprendimas susilaukė daug kritikos nes tiek Sūduvos tiek Žalgirio žaidėjams atstovaujantiems rinktinėje nebuvo leista išvykti su rinktine, kuri žaidė su Farerų salomis lapkričio 11 d., su Baltarusija 15 d. ir Kazachstanu 18 d. Žalgiris norėjo sužaisti rungtynes kuo greičiau, argumentuodami kad augant užkrėtimų skaičiui rungtynės gali išties šiais metais neįvykti. Sūduva norėjo nukelti rungtynes kuo vėliau, nes žaidėjai neturėjo pakankamai laiko atsigauti po persirgimo. V.Širmelis teigė kad net pasaulinės praktikos nėra, ką daryti su tais žaidėjais, kurie ateina į treniruotę persirgę šita liga, vienas žaidėjas reagavo vienaip, kitas – kitaip. Sūduvos treneris apibūdino rungtynes tarsi buvo sustatyti prie sienos sušaudyti.https://www.sportas.lt/naujiena/423724/paskutini-karta-suduvai-vadovaves-s-sirmelis-nedaug-truko-kad-komanda-nebutu-isejusi-i-antra-kelini Žalgiris laimėjo rungtynes 3:0 ir po 3 metų pertraukos iškovojo čempiono titulą.

2022 m. sezoną pradėjo pergale dėl Supertaurės.https://www.sportas.lt/naujiena/451019/11-m-baudiniu-serijos-metu-triumfaviusi-suduva-iskovojo-lff-supertaur

Paskutinį kartą „Sūduvai“ vadovavęs S.Širmelis: „Nedaug trūko, kad komanda nebūtų išėjusi į antrą kėlinį“ (14)
Saulius Širmelis | Eriko Ovčarenko / BNS foto nuotr.
Paskutines rungtynes Marijampolės „Sūduvai“ vadovavęs treneris Saulius Širmelis spaudos konferencijoje pasakė net kelias frazes, kurios kuo puikiausiai tiktų antraštei. Visų pirma, apie sprendimą šias rungtynes vykdyti prabėgus vos kelioms dienoms po jo auklėtinių pasveikimo nuo COVID-19.
„Tokios rungtynės, kai buvome sustatyti prie sienos sušaudyti. Daugiau nėra ką komentuoti, tik pasveikinti „Žalgirį“ su pergale. Galėjome tikėtis, kad varžovai šaudys tuščiais šoviniais, bet taip nebuvo. Savo ruožtu, savo vyrams, po to, kas nutiko, noriu padėkoti. Jie išėjo, atidavė visas jėgas, kiek turėjo, bet tokios įtampos rungtynėms to neužtenka“, - spaudos konferencijoje kalbėjo S.Širmelis.
Ar kaip treneris prisiimate atsakomybę dėl nenusisekusio sezono?
O kas daugiau gali prisiimti?
Ką galvojate apie neįskaitytą įvartį pirmojo kėlinio viduryje?
Peržiūrėjome tą įvartį. Atvirai, visos rungtynės buvo ant subyrėjimo ribos. Labai nedaug trūko, kad komanda nebūtų išėjusi į antrą kėlinį. Mano nuomone, tai pavogtas įvartis ir nėra daugiau ką pasakoti. Jeigu ten kas nors įžiūrės pražangą, tai tada aš neteisus. Aišku, tiems, kam reikia – įžiūrės, bet aš nežinau, ką ten buvo galima sušvilpti.
Grįžome, nes turėjome gerbti varžovą, turėjome gerbti pirmenybes, kurios šiandien finišavavo. Esmė ir buvo tas neįskaitytas įvartis. Čia turbūt ir Lietuvos teisėjų nuvertinimas pasikviesti tokį teisėją. Nekalbu vien apie įvartį. Man teko dirbti Latvijoje ir net latvių žaidėjai nežino, kas čia toks. Latvija turi gerų teisėjų, todėl sprendimas keistokas. Bet čia ne esmė. Esmė – tos kitos priežastys, nes kai kuriuos žaidėjus turėjome tik trečiadienį. Ir kaip yra gera žaisti, gali pasakyti tik tie, kurie šita liga persirgo.
Kiek kitokį vaizdą būtumėm matę, jei rungtynės būtų surengtos po savaitės?
Būtumėm matę kitokį. Kiek daug kitokį, sunku pasakyti, bet aišku, kad būtumėm kažkiek atsigavę. Net pasaulinės praktikos nėra, ką daryti su tais žaidėjais, kurie ateina į treniruotę persirgę šita liga. Negali jiems duoti krūvio. Vienas žaidėjas reagavo vienaip, kitas – kitaip. „Sūduva“ stengėsi šią datą nukelti, bet kaip buvo nuspręsta – taip buvo.
Kokia jūsų ateitis klube?
Mano likimas čia nesusijęs su šių rungtynių rezultatu. Tas klausimas buvo apspręstas prieš man ateinant dirbti. „Sūduva“ turės kitą trenerį ir tiek. Man tai nėra staigmena – taip buvo sutarta iškart. Mano sutartis jau pasibaigusi prieš dvi savaites. Buvo galima pabėgti ir nusiplauti rankas, bet tai būtų labai negarbinga šitos komandos atžvilgiu, prezidento atžvilgiu. Gražaus jubiliejaus proga, nepavyko jam padovanoti didžiausios dovanos, bet taip jau būna.
Naujienų portalo sportas.lt informaciją atgaminti visuomenės informavimo priemonėse bei interneto tinklalapiuose be raštiško sutikimo draudžiama.


FK Sūduva Marijampolė


FK Sūduva Marijampolė

 1968–1989 m.
Oficialiai futbolo klubas „Sūduva“ buvo įkurtas 1968 m. Tiesa, Marijampolėje būta komandos, „Sūduvos“ pavadinimu, kuri buvo minima 1942 m. ir 1943 m., tačiau apie šią komandą duomenų beveik neišliko. Ji nelaikoma dabartinio klubo pirmuonimi ar tradicijos tęsėja.

Sovietmečiu Sūduva žaidė aukščiausioje šalies lygoje, kur praleido eilę metų. Kelis kartus buvo pažeminta į Pirmą lygą, bet po kurio laiko vėl sugrįždavo į aukščiausią lygą.

Per tris dešimtmečius sovietinėje futbolo sistemoje Sūduva kartą laimėjo LTSR pirmenybių bronzą (1975 m.) ir kartą žaidė taurės finale (1976 m.).

 Nuo 1990 m.
Atgavus Nepriklausomybę, „Sūduva“ žaidė aukščiausiojoje lygoje, tačiau 1991 m. pavasarį užėmė paskutinę vietą (surinkdama vos 1 tašką per 14 rungtynių) ir iškrito I lygon. 1994 m. sekė dar didesnis krytis – į II lygą, ir iki 2001 m. „Sūduva“ blaškėsi tarp I ir II lygos, kol 2002 m. vėl gavo teisę žaisti aukščiausiajame divizione, iš kurio neiškrenta iki šiol. Tais pat metais ji pasiekė Lietuvos taurės finalą, kas suteikė klubui teisę žaisti UEFA taurėje. Atrankos etape „Sūduva“ netikėtai palaužė norvegų Brann Bergen klubą (3:2 svečiuose ir 3:2 namuose), tačiau pirmajame etape triuškinamai pralaimėjo būsimajam finalininkui škotų Celtic Glasgow klubui. Ryškiausia figūra tų metų Lietuvos futbole ir „Sūduvos“ žaidžiamose UEFA rungtynėse buvo puolėjas Tomas Radzinevičius.

Vėlesniais metais „Sūduva“ įsitvirtino aukščiausiojoje lygoje, 2005 m. iškovojo bronzą (po 30 m. pertraukos) ir nuo to laiko kasmet laikoma viena iš pretendenčių į čempionato medalius. 2006 m. pirmąkart iškovota LFF taurė, 2007 m. – pirmenybių sidabro medaliai. Komanda taip pat žaidė Baltijos lygos turnyre, kuriame rungtyniauja geriausios Lietuvos, Latvijos, Estijos komandos. 2008 m. pastatytas naujasis stadionas ir dengtas maniežas – pirmasis toks futbolo kompleksas Lietuvoje. Europos klubų reitinguose „Sūduva“ per 2000–2010 m. buvo 253 vietoje.International Federation of Football History and Statistics

2017, 2018 ir 2019 m. ekipa buvo stipriausia Lietuvoje ir tapdavo čempione. Ypač sėkmingi buvo 2019–ieji, kai buvo iškovota Supertaurė, LFF taurė ir sezoną užbaigė iškovodami trečią čempionų titulą iš eilės. Po sezono baigėsi sutartis su treneriu Vladimiru Čeburinu. Kurį laiką tvyrojo nežinia ar bus susitarta su treneriu dėl naujo kontrakto. Galiausiai (2019 m. gruodžio 22 d.) pranešta, kad treneris apsisprendė būti arčiau šeimos ir grįžta į gimtinę.http://fksuduva.lt/suduva-tures-nauja-treneri/

2019 m. gruodžio 11 d. pasirodė pranešimai, kad ARVI grupė neberems klubo 2020 m. sezone. Buvo nuimami užrašai ir iškabos su buvusio rėmėjo pavadinimu. ARVI arena pervadinta į Marijampolės futbolo areną (bent laikinai, kol atsirastų kitas rėmėjas).https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/atnaujinama-suduvos-namu-tvirtove-liko-be-pavadinimo-atsitrauke-remejas-24-1244940 Tuo pačiu metu spaudoje pasirodė pranešimai apie Marijampolė City vadovo, kuris yra ir Marijampolės apskrities futbolo federacijos prezidentas, Žydrūno Buzo priešpriešą Lietuvos čempionams.https://www.lrytas.lt/sportas/futbolas/2019/12/10/news/i-suduva-spjaudantis-marijampoles-futbolo-vadas-v-murauskui-kelia-juoka-tai-jis-dar-svelniai-pasake--12867840/

2020 m. sausio mėn. komandos vyr. treneriu tapo austras Heimo Pfeifenbergerhttp://fksuduva.lt/suduva-treniruos-austras-h-pfeifenbergeris/, tačiau kovo mėn. prasidėjus koronaviruso pandemijai atsirado nesutarimų dėl futbolininkų atlyginimų sumažinimo bei treniravimo nuotoliniu būdu. Balandžio 14 d. klubas nutraukė sutartį su treneriu, pareikšdamas, kad treneris nevykdė arba ne visai vykdė kai kuriuos sutartyje numatytus punktushttps://www.sportas.lt/naujiena/412564/v-murauskas-apie-h-pfeifenbergerio-atleidima-sutartis-nutraukta-del-neigyvendintu-sutarties-salyguhttps://www.sportas.lt/naujiena/412672/h-pfeifenbergerio-atleidimo-priezastis-zaideju-uzstojimas-del-mazinamu-alguhttps://lff.lt/news/9719/suduva-atleido-h-pfeifenbergeri/. Gegužės 23 d. treneriu paskelbtas Saulius Širmelis.https://lff.lt/news/10812/suduva-treniruos-s-sirmelis/


FK Sūduva Marijampolė

 1968–1989 m.
Oficialiai futbolo klubas „Sūduva“ buvo įkurtas 1968 m. Tiesa, Marijampolėje būta komandos, „Sūduvos“ pavadinimu, kuri buvo minima 1942 m. ir 1943 m., tačiau apie šią komandą duomenų beveik neišliko. Ji nelaikoma dabartinio klubo pirmuonimi ar tradicijos tęsėja.

Sovietmečiu Sūduva žaidė aukščiausioje šalies lygoje, kur praleido eilę metų. Kelis kartus buvo pažeminta į Pirmą lygą, bet po kurio laiko vėl sugrįždavo į aukščiausią lygą.

Per tris dešimtmečius sovietinėje futbolo sistemoje Sūduva kartą laimėjo LTSR pirmenybių bronzą (1975 m.) ir kartą žaidė taurės finale (1976 m.).

 Nuo 1990 m.
Atgavus Nepriklausomybę, „Sūduva“ žaidė aukščiausiojoje lygoje, tačiau 1991 m. pavasarį užėmė paskutinę vietą (surinkdama vos 1 tašką per 14 rungtynių) ir iškrito I lygon. 1994 m. sekė dar didesnis krytis – į II lygą, ir iki 2001 m. „Sūduva“ blaškėsi tarp I ir II lygos, kol 2002 m. vėl gavo teisę žaisti aukščiausiajame divizione, iš kurio neiškrenta iki šiol. Tais pat metais ji pasiekė Lietuvos taurės finalą, kas suteikė klubui teisę žaisti UEFA taurėje. Atrankos etape „Sūduva“ netikėtai palaužė norvegų Brann Bergen klubą (3:2 svečiuose ir 3:2 namuose), tačiau pirmajame etape triuškinamai pralaimėjo būsimajam finalininkui škotų Celtic Glasgow klubui. Ryškiausia figūra tų metų Lietuvos futbole ir „Sūduvos“ žaidžiamose UEFA rungtynėse buvo puolėjas Tomas Radzinevičius.

Vėlesniais metais „Sūduva“ įsitvirtino aukščiausiojoje lygoje, 2005 m. iškovojo bronzą (po 30 m. pertraukos) ir nuo to laiko kasmet laikoma viena iš pretendenčių į čempionato medalius. 2006 m. pirmąkart iškovota LFF taurė, 2007 m. – pirmenybių sidabro medaliai. Komanda taip pat žaidė Baltijos lygos turnyre, kuriame rungtyniauja geriausios Lietuvos, Latvijos, Estijos komandos. 2008 m. pastatytas naujasis stadionas ir dengtas maniežas – pirmasis toks futbolo kompleksas Lietuvoje. Europos klubų reitinguose „Sūduva“ per 2000–2010 m. buvo 253 vietoje.International Federation of Football History and Statistics

2017, 2018 ir 2019 m. ekipa buvo stipriausia Lietuvoje ir tapdavo čempione. Ypač sėkmingi buvo 2019–ieji, kai buvo iškovota Supertaurė, LFF taurė ir sezoną užbaigė iškovodami trečią čempionų titulą iš eilės. Po sezono baigėsi sutartis su treneriu Vladimiru Čeburinu. Kurį laiką tvyrojo nežinia ar bus susitarta su treneriu dėl naujo kontrakto. Galiausiai (2019 m. gruodžio 22 d.) pranešta, kad treneris apsisprendė būti arčiau šeimos ir grįžta į gimtinę.http://fksuduva.lt/suduva-tures-nauja-treneri/

2019 m. gruodžio 11 d. pasirodė pranešimai, kad ARVI grupė neberems klubo 2020 m. sezone. Buvo nuimami užrašai ir iškabos su buvusio rėmėjo pavadinimu. ARVI arena pervadinta į Marijampolės futbolo areną (bent laikinai, kol atsirastų kitas rėmėjas).https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/atnaujinama-suduvos-namu-tvirtove-liko-be-pavadinimo-atsitrauke-remejas-24-1244940 Tuo pačiu metu spaudoje pasirodė pranešimai apie Marijampolė City vadovo, kuris yra ir Marijampolės apskrities futbolo federacijos prezidentas, Žydrūno Buzo priešpriešą Lietuvos čempionams.https://www.lrytas.lt/sportas/futbolas/2019/12/10/news/i-suduva-spjaudantis-marijampoles-futbolo-vadas-v-murauskui-kelia-juoka-tai-jis-dar-svelniai-pasake--12867840/

2020 m. sausio mėn. komandos vyr. treneriu tapo austras Heimo Pfeifenbergerhttp://fksuduva.lt/suduva-treniruos-austras-h-pfeifenbergeris/, tačiau kovo mėn. prasidėjus koronaviruso pandemijai atsirado nesutarimų dėl futbolininkų atlyginimų sumažinimo bei treniravimo nuotoliniu būdu. Balandžio 14 d. klubas nutraukė sutartį su treneriu, pareikšdamas, kad treneris nevykdė arba ne visai vykdė kai kuriuos sutartyje numatytus punktushttps://www.sportas.lt/naujiena/412564/v-murauskas-apie-h-pfeifenbergerio-atleidima-sutartis-nutraukta-del-neigyvendintu-sutarties-salyguhttps://www.sportas.lt/naujiena/412672/h-pfeifenbergerio-atleidimo-priezastis-zaideju-uzstojimas-del-mazinamu-alguhttps://lff.lt/news/9719/suduva-atleido-h-pfeifenbergeri/. Gegužės 23 d. treneriu paskelbtas Saulius Širmelis.https://lff.lt/news/10812/suduva-treniruos-s-sirmelis/

 rungtynėse prieš Gargždų „Bangą“ Marijampolės klubo žaidėjams buvo parodytos 4 raudonos kortelės, tai buvo iki šiol nepasiektas rekordas. Jei būtų buvusi parodyta dar viena raudona kortelė, pagal FIFA taisykles rungtynės būtų buvusios nutrauktos ir užskaitytas pralaimėjimas. LFF Drausmės komitetas klubui paskyrė 1000 eurų baudą.https://lff.lt/news/11136/drausmes-komitetas-skyre-nuobaudas-suduvos-klubui/ 2020 m. spalio 24 d. LFF taurės turnyro finale, po baudinių serijos „Panevėžys“ nugalėjo „Sūduvą“ ir pirmą kartą klubo istorijoje iškovojo trofėjų.https://www.sportas.lt/naujiena/422547/po-intriguojancios-baudiniu-serijos-hegelmann-lff-taure-keliauja-i-panevezihttps://lff.lt/news/11534/nepakartojama-drama-hegelmann-lff-taures-finale-ir-istorinis-panevezio-triumfas/ Arėjant paskutiniam A lygos etapui, kuris buvo numatytas , FK Sūduva pranešė kad du žaidėjai turi koronaviruso simptomus ir karantinuojasi.https://www.sportas.lt/naujiena/422662/suduvos-galvos-skausmas-lemiamose-rungtynese-su-zalgiriu-komandai-neatstovaus-du-izoliuoti-pagrindo-zaidejai Po kelių dienų vienam žaidėjui buvo patvirtintas teigiamas mėginys, o dar po poros dienų 19 klubo narių mėginiai buvo teigiami. Komandos treniruotės buvo nutrauktos, visi žaidėjai saviizoliavosi. LFF sutiko perkelti rungtynes į lapkričio 8 d., o vėliau į lapkričio 12 d., su galimybe perkelti į lapkričio 22 d., pasibaigus Tautų lygos varžybų periodui.https://www.sportas.lt/naujiena/422781/oficialu-nukeliamos-auksines-a-lygos-rungtyneshttps://www.sportas.lt/naujiena/422829/suduvoje-beveik-visos-komandos-zaideju-covid-19-testai-teigiamihttps://www.sportas.lt/naujiena/422856/dar-karta-nukeliamos-a-lygos-auksines-rungtyneshttps://lff.lt/news/11554/dar-karta-nukeliamos-a-lygos-rungtynes/ Buvo neatmetamas ir blogiausias scenarijus – šios dvikovos perkėlimas į 2021 metus.https://www.sportas.lt/naujiena/422836/a-lygos-sezonas-gali-baigtis-2021-aisiais


FK Sūduva Marijampolė

 1968–1989 m.
Oficialiai futbolo klubas „Sūduva“ buvo įkurtas 1968 m. Tiesa, Marijampolėje būta komandos, „Sūduvos“ pavadinimu, kuri buvo minima 1942 m. ir 1943 m., tačiau apie šią komandą duomenų beveik neišliko. Ji nelaikoma dabartinio klubo pirmuonimi ar tradicijos tęsėja.

Sovietmečiu Sūduva žaidė aukščiausioje šalies lygoje, kur praleido eilę metų. Kelis kartus buvo pažeminta į Pirmą lygą, bet po kurio laiko vėl sugrįždavo į aukščiausią lygą.

Per tris dešimtmečius sovietinėje futbolo sistemoje Sūduva kartą laimėjo LTSR pirmenybių bronzą (1975 m.) ir kartą žaidė taurės finale (1976 m.).

 Nuo 1990 m.
Atgavus Nepriklausomybę, „Sūduva“ žaidė aukščiausiojoje lygoje, tačiau 1991 m. pavasarį užėmė paskutinę vietą (surinkdama vos 1 tašką per 14 rungtynių) ir iškrito I lygon. 1994 m. sekė dar didesnis krytis – į II lygą, ir iki 2001 m. „Sūduva“ blaškėsi tarp I ir II lygos, kol 2002 m. vėl gavo teisę žaisti aukščiausiajame divizione, iš kurio neiškrenta iki šiol. Tais pat metais ji pasiekė Lietuvos taurės finalą, kas suteikė klubui teisę žaisti UEFA taurėje. Atrankos etape „Sūduva“ netikėtai palaužė norvegų Brann Bergen klubą (3:2 svečiuose ir 3:2 namuose), tačiau pirmajame etape triuškinamai pralaimėjo būsimajam finalininkui škotų Celtic Glasgow klubui. Ryškiausia figūra tų metų Lietuvos futbole ir „Sūduvos“ žaidžiamose UEFA rungtynėse buvo puolėjas Tomas Radzinevičius.

Vėlesniais metais „Sūduva“ įsitvirtino aukščiausiojoje lygoje, 2005 m. iškovojo bronzą (po 30 m. pertraukos) ir nuo to laiko kasmet laikoma viena iš pretendenčių į čempionato medalius. 2006 m. pirmąkart iškovota LFF taurė, 2007 m. – pirmenybių sidabro medaliai. Komanda taip pat žaidė Baltijos lygos turnyre, kuriame rungtyniauja geriausios Lietuvos, Latvijos, Estijos komandos. 2008 m. pastatytas naujasis stadionas ir dengtas maniežas – pirmasis toks futbolo kompleksas Lietuvoje. Europos klubų reitinguose „Sūduva“ per 2000–2010 m. buvo 253 vietoje.International Federation of Football History and Statistics

2017, 2018 ir 2019 m. ekipa buvo stipriausia Lietuvoje ir tapdavo čempione. Ypač sėkmingi buvo 2019–ieji, kai buvo iškovota Supertaurė, LFF taurė ir sezoną užbaigė iškovodami trečią čempionų titulą iš eilės. Po sezono baigėsi sutartis su treneriu Vladimiru Čeburinu. Kurį laiką tvyrojo nežinia ar bus susitarta su treneriu dėl naujo kontrakto. Galiausiai (2019 m. gruodžio 22 d.) pranešta, kad treneris apsisprendė būti arčiau šeimos ir grįžta į gimtinę.http://fksuduva.lt/suduva-tures-nauja-treneri/

2019 m. gruodžio 11 d. pasirodė pranešimai, kad ARVI grupė neberems klubo 2020 m. sezone. Buvo nuimami užrašai ir iškabos su buvusio rėmėjo pavadinimu. ARVI arena pervadinta į Marijampolės futbolo areną (bent laikinai, kol atsirastų kitas rėmėjas).https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/atnaujinama-suduvos-namu-tvirtove-liko-be-pavadinimo-atsitrauke-remejas-24-1244940 Tuo pačiu metu spaudoje pasirodė pranešimai apie Marijampolė City vadovo, kuris yra ir Marijampolės apskrities futbolo federacijos prezidentas, Žydrūno Buzo priešpriešą Lietuvos čempionams.https://www.lrytas.lt/sportas/futbolas/2019/12/10/news/i-suduva-spjaudantis-marijampoles-futbolo-vadas-v-murauskui-kelia-juoka-tai-jis-dar-svelniai-pasake--12867840/

2020 m. sausio mėn. komandos vyr. treneriu tapo austras Heimo Pfeifenbergerhttp://fksuduva.lt/suduva-treniruos-austras-h-pfeifenbergeris/, tačiau kovo mėn. prasidėjus koronaviruso pandemijai atsirado nesutarimų dėl futbolininkų atlyginimų sumažinimo bei treniravimo nuotoliniu būdu. Balandžio 14 d. klubas nutraukė sutartį su treneriu, pareikšdamas, kad treneris nevykdė arba ne visai vykdė kai kuriuos sutartyje numatytus punktushttps://www.sportas.lt/naujiena/412564/v-murauskas-apie-h-pfeifenbergerio-atleidima-sutartis-nutraukta-del-neigyvendintu-sutarties-salyguhttps://www.sportas.lt/naujiena/412672/h-pfeifenbergerio-atleidimo-priezastis-zaideju-uzstojimas-del-mazinamu-alguhttps://lff.lt/news/9719/suduva-atleido-h-pfeifenbergeri/. Gegužės 23 d. treneriu paskelbtas Saulius Širmelis.https://lff.lt/news/10812/suduva-treniruos-s-sirmelis/

 rungtynėse prieš Gargždų „Bangą“ Marijampolės klubo žaidėjams buvo parodytos 4 raudonos kortelės, tai buvo iki šiol nepasiektas rekordas. Jei būtų buvusi parodyta dar viena raudona kortelė, pagal FIFA taisykles rungtynės būtų buvusios nutrauktos ir užskaitytas pralaimėjimas. LFF Drausmės komitetas klubui paskyrė 1000 eurų baudą.https://lff.lt/news/11136/drausmes-komitetas-skyre-nuobaudas-suduvos-klubui/ 2020 m. spalio 24 d. LFF taurės turnyro finale, po baudinių serijos „Panevėžys“ nugalėjo „Sūduvą“ ir pirmą kartą klubo istorijoje iškovojo trofėjų.https://www.sportas.lt/naujiena/422547/po-intriguojancios-baudiniu-serijos-hegelmann-lff-taure-keliauja-i-panevezihttps://lff.lt/news/11534/nepakartojama-drama-hegelmann-lff-taures-finale-ir-istorinis-panevezio-triumfas/ Arėjant paskutiniam A lygos etapui, kuris buvo numatytas , FK Sūduva pranešė kad du žaidėjai turi koronaviruso simptomus ir karantinuojasi.https://www.sportas.lt/naujiena/422662/suduvos-galvos-skausmas-lemiamose-rungtynese-su-zalgiriu-komandai-neatstovaus-du-izoliuoti-pagrindo-zaidejai Po kelių dienų vienam žaidėjui buvo patvirtintas teigiamas mėginys, o dar po poros dienų 19 klubo narių mėginiai buvo teigiami. Komandos treniruotės buvo nutrauktos, visi žaidėjai saviizoliavosi. LFF sutiko perkelti rungtynes į lapkričio 8 d., o vėliau į lapkričio 12 d., su galimybe perkelti į lapkričio 22 d., pasibaigus Tautų lygos varžybų periodui.https://www.sportas.lt/naujiena/422781/oficialu-nukeliamos-auksines-a-lygos-rungtyneshttps://www.sportas.lt/naujiena/422829/suduvoje-beveik-visos-komandos-zaideju-covid-19-testai-teigiamihttps://www.sportas.lt/naujiena/422856/dar-karta-nukeliamos-a-lygos-auksines-rungtyneshttps://lff.lt/news/11554/dar-karta-nukeliamos-a-lygos-rungtynes/ Buvo neatmetamas ir blogiausias scenarijus – šios dvikovos perkėlimas į 2021 metus.https://www.sportas.lt/naujiena/422836/a-lygos-sezonas-gali-baigtis-2021-aisiais  Galiausiai buvo priimtas sprendimas žaisti rungtynes lapkričio 14 d.


FK Sūduva Marijampolė

 1968–1989 m.
Oficialiai futbolo klubas „Sūduva“ buvo įkurtas 1968 m. Tiesa, Marijampolėje būta komandos, „Sūduvos“ pavadinimu, kuri buvo minima 1942 m. ir 1943 m., tačiau apie šią komandą duomenų beveik neišliko. Ji nelaikoma dabartinio klubo pirmuonimi ar tradicijos tęsėja.

Sovietmečiu Sūduva žaidė aukščiausioje šalies lygoje, kur praleido eilę metų. Kelis kartus buvo pažeminta į Pirmą lygą, bet po kurio laiko vėl sugrįždavo į aukščiausią lygą.

Per tris dešimtmečius sovietinėje futbolo sistemoje Sūduva kartą laimėjo LTSR pirmenybių bronzą (1975 m.) ir kartą žaidė taurės finale (1976 m.).

 Nuo 1990 m.
Atgavus Nepriklausomybę, „Sūduva“ žaidė aukščiausiojoje lygoje, tačiau 1991 m. pavasarį užėmė paskutinę vietą (surinkdama vos 1 tašką per 14 rungtynių) ir iškrito I lygon. 1994 m. sekė dar didesnis krytis – į II lygą, ir iki 2001 m. „Sūduva“ blaškėsi tarp I ir II lygos, kol 2002 m. vėl gavo teisę žaisti aukščiausiajame divizione, iš kurio neiškrenta iki šiol. Tais pat metais ji pasiekė Lietuvos taurės finalą, kas suteikė klubui teisę žaisti UEFA taurėje. Atrankos etape „Sūduva“ netikėtai palaužė norvegų Brann Bergen klubą (3:2 svečiuose ir 3:2 namuose), tačiau pirmajame etape triuškinamai pralaimėjo būsimajam finalininkui škotų Celtic Glasgow klubui. Ryškiausia figūra tų metų Lietuvos futbole ir „Sūduvos“ žaidžiamose UEFA rungtynėse buvo puolėjas Tomas Radzinevičius.

Vėlesniais metais „Sūduva“ įsitvirtino aukščiausiojoje lygoje, 2005 m. iškovojo bronzą (po 30 m. pertraukos) ir nuo to laiko kasmet laikoma viena iš pretendenčių į čempionato medalius. 2006 m. pirmąkart iškovota LFF taurė, 2007 m. – pirmenybių sidabro medaliai. Komanda taip pat žaidė Baltijos lygos turnyre, kuriame rungtyniauja geriausios Lietuvos, Latvijos, Estijos komandos. 2008 m. pastatytas naujasis stadionas ir dengtas maniežas – pirmasis toks futbolo kompleksas Lietuvoje. Europos klubų reitinguose „Sūduva“ per 2000–2010 m. buvo 253 vietoje.International Federation of Football History and Statistics

2017, 2018 ir 2019 m. ekipa buvo stipriausia Lietuvoje ir tapdavo čempione. Ypač sėkmingi buvo 2019–ieji, kai buvo iškovota Supertaurė, LFF taurė ir sezoną užbaigė iškovodami trečią čempionų titulą iš eilės. Po sezono baigėsi sutartis su treneriu Vladimiru Čeburinu. Kurį laiką tvyrojo nežinia ar bus susitarta su treneriu dėl naujo kontrakto. Galiausiai (2019 m. gruodžio 22 d.) pranešta, kad treneris apsisprendė būti arčiau šeimos ir grįžta į gimtinę.http://fksuduva.lt/suduva-tures-nauja-treneri/

2019 m. gruodžio 11 d. pasirodė pranešimai, kad ARVI grupė neberems klubo 2020 m. sezone. Buvo nuimami užrašai ir iškabos su buvusio rėmėjo pavadinimu. ARVI arena pervadinta į Marijampolės futbolo areną (bent laikinai, kol atsirastų kitas rėmėjas).https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/atnaujinama-suduvos-namu-tvirtove-liko-be-pavadinimo-atsitrauke-remejas-24-1244940 Tuo pačiu metu spaudoje pasirodė pranešimai apie Marijampolė City vadovo, kuris yra ir Marijampolės apskrities futbolo federacijos prezidentas, Žydrūno Buzo priešpriešą Lietuvos čempionams.https://www.lrytas.lt/sportas/futbolas/2019/12/10/news/i-suduva-spjaudantis-marijampoles-futbolo-vadas-v-murauskui-kelia-juoka-tai-jis-dar-svelniai-pasake--12867840/

2020 m. sausio mėn. komandos vyr. treneriu tapo austras Heimo Pfeifenbergerhttp://fksuduva.lt/suduva-treniruos-austras-h-pfeifenbergeris/, tačiau kovo mėn. prasidėjus koronaviruso pandemijai atsirado nesutarimų dėl futbolininkų atlyginimų sumažinimo bei treniravimo nuotoliniu būdu. Balandžio 14 d. klubas nutraukė sutartį su treneriu, pareikšdamas, kad treneris nevykdė arba ne visai vykdė kai kuriuos sutartyje numatytus punktushttps://www.sportas.lt/naujiena/412564/v-murauskas-apie-h-pfeifenbergerio-atleidima-sutartis-nutraukta-del-neigyvendintu-sutarties-salyguhttps://www.sportas.lt/naujiena/412672/h-pfeifenbergerio-atleidimo-priezastis-zaideju-uzstojimas-del-mazinamu-alguhttps://lff.lt/news/9719/suduva-atleido-h-pfeifenbergeri/. Gegužės 23 d. treneriu paskelbtas Saulius Širmelis.https://lff.lt/news/10812/suduva-treniruos-s-sirmelis/

 rungtynėse prieš Gargždų „Bangą“ Marijampolės klubo žaidėjams buvo parodytos 4 raudonos kortelės, tai buvo iki šiol nepasiektas rekordas. Jei būtų buvusi parodyta dar viena raudona kortelė, pagal FIFA taisykles rungtynės būtų buvusios nutrauktos ir užskaitytas pralaimėjimas. LFF Drausmės komitetas klubui paskyrė 1000 eurų baudą.https://lff.lt/news/11136/drausmes-komitetas-skyre-nuobaudas-suduvos-klubui/ 2020 m. spalio 24 d. LFF taurės turnyro finale, po baudinių serijos „Panevėžys“ nugalėjo „Sūduvą“ ir pirmą kartą klubo istorijoje iškovojo trofėjų.https://www.sportas.lt/naujiena/422547/po-intriguojancios-baudiniu-serijos-hegelmann-lff-taure-keliauja-i-panevezihttps://lff.lt/news/11534/nepakartojama-drama-hegelmann-lff-taures-finale-ir-istorinis-panevezio-triumfas/ Arėjant paskutiniam A lygos etapui, kuris buvo numatytas , FK Sūduva pranešė kad du žaidėjai turi koronaviruso simptomus ir karantinuojasi.https://www.sportas.lt/naujiena/422662/suduvos-galvos-skausmas-lemiamose-rungtynese-su-zalgiriu-komandai-neatstovaus-du-izoliuoti-pagrindo-zaidejai Po kelių dienų vienam žaidėjui buvo patvirtintas teigiamas mėginys, o dar po poros dienų 19 klubo narių mėginiai buvo teigiami. Komandos treniruotės buvo nutrauktos, visi žaidėjai saviizoliavosi. LFF sutiko perkelti rungtynes į lapkričio 8 d., o vėliau į lapkričio 12 d., su galimybe perkelti į lapkričio 22 d., pasibaigus Tautų lygos varžybų periodui.https://www.sportas.lt/naujiena/422781/oficialu-nukeliamos-auksines-a-lygos-rungtyneshttps://www.sportas.lt/naujiena/422829/suduvoje-beveik-visos-komandos-zaideju-covid-19-testai-teigiamihttps://www.sportas.lt/naujiena/422856/dar-karta-nukeliamos-a-lygos-auksines-rungtyneshttps://lff.lt/news/11554/dar-karta-nukeliamos-a-lygos-rungtynes/ Buvo neatmetamas ir blogiausias scenarijus – šios dvikovos perkėlimas į 2021 metus.https://www.sportas.lt/naujiena/422836/a-lygos-sezonas-gali-baigtis-2021-aisiais  Galiausiai buvo priimtas sprendimas žaisti rungtynes lapkričio 14 d. Sprendimas susilaukė daug kritikos nes tiek Sūduvos tiek Žalgirio žaidėjams atstovaujantiems rinktinėje nebuvo leista išvykti su rinktine, kuri žaidė su Farerų salomis lapkričio 11 d., su Baltarusija 15 d. ir Kazachstanu 18 d. Žalgiris norėjo sužaisti rungtynes kuo greičiau, argumentuodami kad augant užkrėtimų skaičiui rungtynės gali išties šiais metais neįvykti.


FK Sūduva Marijampolė

2022 m. išvykę žaidėjai

   #  Pilietybė  Pozicija  Žaidėjas  Perėjo iš  Perėjo į  Data  Pobūdis  Kita
 ||  FK Sūduva || be klubo ||  || nutraukė kontraktą ||
  ||  FK Sūduva || be klubo ||  || ||
  ||  FK Sūduva ||  Doxa Katokopias ||  || perėjimas ||
 ||  FK Sūduva || be klubo ||  || ||
 ||  FK Sūduva ||  Anagennisi Derynias||  || perėjimas ||
  ||  FK Sūduva ||  FK Žalgiris ||  || perėjimas ||
 ||  FK Sūduva || be klubo ||  || abipusiu susitarimu ||
 ||  FK Sūduva || be klubo  ||  || abipusiu susitarimu ||
 ||  FK Sūduva ||  FK Gomelʹ||  || perėjimas ||
 ||  FK Sūduva || be klubo ||  || abipusiu susitarimu ||

T.Solomonas turėtų grįžti į Austriją, R.Oliveiros planuose - Brazilija
Thomasas Salamonas | Vytauto Kuralavičiaus nuotr.
Buvę Marijampolės „Sūduvos“ futbolininkai Renanas Oliveira ir Thonas Salamonas tęsti karjerų grįžta į savo tėvynes. Tiesa, R.Oliveiros atveju, taškai dar nesudėti.
2018 – aisiais prie tuometinių Lietuvos čempionų prisijungęs brazilas R.Oliveira per tuos dvejus metus sužaidė 40 rungtynių, per kurias pasižymėjo 11 įvarčių ir 7 rezultatyviais perdavimais.
„Tai buvo dveji sėkmingi metai. Pirmajame mano sezone Lietuvoje mes tapome šalies čempionais ir taurės laimėtojais, šiemet buvome likome antri čempionate, tiek taurės turnyre. Noriu padėkoti visiems sirgaliams, vadovams, administracijai ir komandos draugams už puikias pamokas man visiškai nepažįstamoje šalyje. Tai buvo neįtikėtina patirtis.
Kalbant apie mano ateitį, tai šiuo metu su šeima esame Brazilijoje. Yra galimybių išvykti į užsienį, tačiau realu, kad liksiu gimtinėje“, - Brazilijos žiniasklaidai kalbėjo R.Oliveira.
T.Salamonas 2021 – uosius turėtų pasitikti „Admira Wacker“ komandoje Austrijoje. Žaisdamas „Sūduvoje“ jis per aštuoniolika A lygos rungtynių pasižymėjo dviem įvarčiais ir vienu rezultatyviu perdavimu. T.Solomono „Admira Wacker“ klube norėjo jo sporto direktorius, geras T.Solomono draugas Franzas Wohlfahrtas. Tiesa, tarp klubo ir futbolininko sutartis dar nepasirašyta, o su „Sūduva“ ji dar nenutraukta.
Naujienų portalo sportas.lt informaciją atgaminti visuomenės informavimo priemonėse bei interneto tinklalapiuose be raštiško sutikimo draudžiama.


FK Sūduva Marijampolė

Treneris  Metai nuo–iki Raimondas Martinaitis, Petras Švirinas, Jonas Kaupaitis  1962  Jonas Kaupaitis  1968–1973  Mantas Valukonis  1991  Saulius Stankūnas  1991–2003  Algimantas Gabrys  2003  Valdemaras Žilinskas  2004  Rino Lavezzini  2004–2005  Algimantas Gabrys  2005–2008  Igoris Pankratjevas  2008  Gedas Jarmalavičius  2008–2009  Donatas Vencevičius  2010–2011  Virginijus Liubšys  2011–2012  Darius Gvildys  2012–2014  Aleksandar Veselinović  2014–2016  Vladimiras Čeburinas  2016–2019  Heimo Pfeifenberger  2020 I–IV  Saulius Širmelis  2020 V–XI  Víctor Basadre  2021–2022https://www.sportas.lt/naujiena/453401/suduva-issiskyre-su-vyr-treneriu-v-basadrehttp://fksuduva.lt/suduva-issiskyre-su-vyr-treneriu-v-basadre/  Miguel Moreira  2022

Treneriai Treneris Metai nuo–iki Raimondas Martinaitis, Petras Švirinas, Jonas Kaupaitis 1962 Jonas Kaupaitis 1968–1973 Mantas Valukonis 1991 Saulius Stankūnas 1991–2003 Algimantas Gabrys 2003 Valdemaras Žilinskas 2004


Vytautas Urbanavičius (1953)

Vytautas Urbanavičius (g. 1953 m. balandžio 2 d. Dvarykščiuose, Švenčionių raj.) – Lietuvos politinis veikėjas.

1960–1971 m. mokėsi Švenčionių vidurinėje mokykloje, 1971–1974 m. tarnavo kariniame jūrų laivyne, užsitarnavo leitenanto laipsnį. 1978 m. su pagyrimu baigė Telšių taikomosios dailės technikumą ir įgijo meninio medžio apdirbimo dailininko atlikėjo specialybę, 1981–1987 m. studijavo Maskvos technologijos institute, suteikta inžinieriaus technologo kvalifikacija. 1995 m. baigė Klaipėdos politinės visuomenės kolegiją (politinė kultūra ir politinio darbo organizavimas).

1978–1982 m. Telšių buitinio gamybinio aptarnavimo kombinato stalius, 1982–1985 m. kombinato paminklų dirbtuvių meistras, 1985–1986 m. kombinato neūkiskaitinio darbų vykdytojo baro darbų vedėjas, 1986–1990 m. Telšių rajono buitinio gyventojų aptarnavimo kombinato vyriausiasis inžinierius.

1991–2001 m. AB „Praktika“ direktorius. 2001–2002 m. Telšių apskrities viršininko pavaduotojas. 2002 m. kovo 29 d. išrinktas Telšių rajono savivaldybės meru.„Iš posto pasitraukė Telšių meras“. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021-08-10. 2003–2007 m. Telšių rajono savivaldybės meras,„V. Urbanavičius: Politikoje nėra nieko amžino – šiandien skraidai, rytoj, žiūrėk, nusileidi“. Tzinios.lt. Nuoroda tikrinta 2021-08-10. Lietuvos savivaldybių asociacijos valdybos narys.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, 1992–1996 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos rajono Telšių organizacijos pirmininkas. Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Telšių rajono skyriaus narys, pirmininko pavaduotojas, LSDP tarybos narys, nuo 2003 m. pirmininkas.

1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m. ir 2007–2011 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narys. 2000–2003 m. savivaldybės valdybos narys.

Žmona Palmira, vaikai Marius ir Aušrahttps://web.archive.org/web/20081016060334/https://www3.lrs.lt/rinkimai/2004/seimas/kandidatai/kand_biog_l_295117.ht

Naujos kadencijos Telšių rajono savivaldybės taryboje iš 27 narių tik 15 senbuvių. Rajono išrinktųjų ešalonas gerokai atsinaujino. Ar tai gerai, parodys laikas. Daugiau nei 15 metų Tarybos nario mandatą turėjęs Vytautas Urbanavičius šiuose rinkimuose jo nesiekė – politikas rinkimuose visiškai nedalyvavo. Kodėl? Dar prieš ketverius metus pasitraukęs iš Lietuvos socialdemokratų partijos ir praėjusios kadencijos Taryboje rinkėjų valią atstovavęs kaip nepriklausomas kandidatas, šiandien V. Urbanavičius teigia, kad ir taip per ilgai išbuvo politikoje.
„Niekada nesakyk niekada, – „Telšių ŽINIŲ“ paklaustas, ar visam laikui pasitraukė iš politikos, kalbėjo V. Urbanavičius. – Nežinai, kaip gyvenimas pakryps. Juk kažkada ir į politiką visiškai nežadėjau eiti: prieš daugelį metų atvykau į Telšius mokytis meno, planavau studijas tęsti Taline. Tačiau gyvenimas pakrypo visai kita tėkme – šeima, vaikai, vėliau – ir politika.“ Anot V. Urbanavičiaus, jis ir taip politikoje išbuvo per ilgai – karjerą pradėjo tuoj pat po to, kai buvo atkurta Nepriklausomybė, o Tarybos nario darbo skonį pirmą kartą išbandė 1995 metais.
Per visą savo politinę karjerą V. Urbanavičiui teko penkerius metus dirbti Telšių rajono savivaldybės meru, metus – buvusioje Telšių apskrities viršininko administracijoje.
„Politika tikrai nenusivyliau, – tikino pašnekovas. – Žinoma, buvo visko, tačiau šiandien – tai jau praeitas etapas.“ Nors prieš ketverius metus V. Urbanavičius pasišalino iš Lietuvos socialdemokratų partijos, tačiau savo kairiųjų politinių pažiūrų neatsisakė. Iki šiol jis nėra linkęs kalbėti, kokia katė prabėgo tarp jo ir Telšių socialdemokratų: „Mano išsiskyrimas su socialdemokratais įvyko abiem pusėms sutarus. Aš visada buvau, greičiau, to senojo sukirpimo politikas, tas vadinamas is „brazauskininkas“. Atsisveikinimas su partija ir tapimas neutraliu politiku man netrukdė dalyvauti buvusioje valdančiojoje koalicijoje. Su visais koalicijos partneriais bei tais pačiais bičiuliais bendravau, ir iki šiol bendrauju.“
Nuo Nepriklausomybės rajonas labai pasikeitė. Ar mūsų politikai visada rinkosi teisingą kryptį, priimdami sprendimus? „Ir šiandien mūsų rajonas labai keičiasi, tačiau, kaip tie pokyčiai bus vertinami ateityje, sunku pasakyti, – kalbėjo V. Urbanavičius. – Galiu pasakyti tiek, kad, kalbant apie priimtus sprendimus, juos vertinant, visada reikia atsigręžti į tą laikmetį, kada jie buvo priimti. Pavyzdžiui, man iki šiol kai kurie žmonės primena dėl prekybos centro „Maxima“ statybos, neva, reikėjo toje vietoje leisti kurtis smulkiesiems verslininkams, steigti parduotuvėles ir pan. Visų pirma, minėtas prekybos centras buvo statomas Danielio Rupšio meravimo laikais, o kada meru buvau aš, buvo tik gražinama aplinka, vyko Jutkos statyba ir pan. Antras dalykas, „Maximos“ statybą reikia vertinti ne iš šiandienos, o iš tuometės perspektyvos – tada gi niekas nieko nestatė, nebuvo jokių prekybos centrų, o smulkiajam verslui labiau rūpėjo, kur pigiau išsinuomoti patalpas – apie aplinkos tvarkymą buvo galima tik pasvajoti. Šiandien, kai pasižiūri, gal ir nereikėjo tiek daug ir tokių didelių prekybos centrų, tačiau kas atsimena tuos laikus, kada buvo statomas pirmasis bankas Turgaus aikštėje, juk vienintelė miesto puošmena per Kalėdas būdavo eglutė prie laikrodžio, ir viskas, jokių aplinkos puošimų ir kt. Ką ir kalbėti apie sutvarkytą senamiestį… Nuo kažko gi reikėjo pradėti. Tad ir buvo priimtas politinis sprendimas – taip tuo momentu nutarė rajono gyventojų išrinkti politikai. Ir vėl pasikartosiu – viską reikia vertinti iš to laikmečio, kai buvo priimti sprendimai, perspektyvos. O po laiko kiekvienas gudrus kumščiais mojuoti.“
Anot V. Urbanavičiaus, kiekvieno politiko sąžinės ir supratimo reikalas, kaip už vieną ar kitą sprendimą balsuoti – kaip dauguma nusprendė, taip ir bus. „Kiekvienas turi savo nuomonę, pavyzdžiui, aš vienintelis Tarybos narys nepritariau Telšių kultūros centro rekonstrukcijai, t. y. tokiai rekonstrukcijai, kokią matome dabar, – kalbėjo pašnekovas. – Mano nuomone, nereikėjo tokio didelio ir puošnaus kultūros centro. Gal jis ir gražiai atrodys, tačiau prie katedros buvo galima ir kukliau įsikurti, juo labiau kad Tarybos nariai dėl ilgalaikių rekonstrukcijų buvo pasimokę su muziejaus „Alka“ statyba, kada pastarasis objektas buvo statomas net 8 metus – visi žegnojosi daugiau nebedarysiantys tokių klaidų. Bet ir vėl – Tarybos dauguma išreiškė politinę valią…“
Kad naujoje Taryboje nepavyko sudaryti tos pačios sudėties valdančiosios daugumos, V. Urbanavičius įvertino filosofiškai: „Politikoje nėra nieko amžino. Ir kiekvienas turi susitaikyti su permainomis – šiandien skraidai, rytoj, žiūrėk, nusileidi. Tik nusileidimas yra dvejopas: sėkmingai su parašiutu arba nelabai sėkmingai trinktelint ant užpakalio. Juk ne taip seniai rajoną valdė konservatoriai, ir jie savo atėjimą į valdžią laikė ilgaamžiu. Donato (Donatas Kaubrys – aut.) valdymo stilius buvo savotiškas – griežtos rankos. Prie jos reikėjo priprasti. Kartais, kai valdoma griežčiau, galima viską padaryti greičiau, kai kada ir geriau, bet tai dar negarantuoja tokio valdymo ateities ir perspektyvų. Yra toks anekdotas apie Donato valdymą: per vieną savo įmonės gamybos posėdį jis sugebėjo atleisti tą patį darbuotoją iš darbo du kartus! Aišku, kai kada griežta ranka reikalinga, bet ji gerai tik iki tol, kol nepaliečia tavęs.“
Naujosios Tarybos valdančiosios koalicijos stiprumą V. Urbanavičius nebuvo linkęs vertinti: „Kiek ji išsilaikys, priklausys nuo jų pačių. Minusas – ji labai marga, todėl jos ateitis tiesiogiai priklausys nuo koalicijos partnerių noro vienam su kitu bendradarbiauti.“ Anot V. Urbanavičiaus, naujoji rajono valdžia turėtų atsigręžti į žmogų: „Kada juda ekonominiai dalykai yra gerai, tačiau nereikia užmiršti spręsti ir socialinių reikalų. Tas pats ir dėl valstybės tarnautojų požiūrio į gyventoją – reikia gerinti ir gilinti abiejų bendradarbiavimą – tiek Savivaldybėje, tiek seniūnijose. Visi juk žinome, kaip kartais gyventojai vargsta prie Savivaldybės durų…“
Parašykite komentarą


Vytautas Urbanavičius (1953)


Zita Šličytė

Zita Šličytė (g. 1943 m. rugpjūčio 7 d. Skuode) – teisininkė, advokatė, Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja, Lietuvos advokatų savivaldos veikėja.

1967 m. Vilniaus valstybinio universiteto Teisės fakultete baigė teisės studijas, įgijo teisininkės kvalifikaciją. 1979 m. kovo 12 d. Baltarusijos V. Lenino valstybiniame universitete apgynė disertaciją „Viktimologinių duomenų panaudojimas advokato veikloje tarybiniame baudžiamajame procese“Lietuvos mokslo potencialas , teisės mokslų kandidatė.

1961–1963 m. Tauragės rajono laikraščio „Tarybinis žodis“ redakcijos korespondentė; nuo 1968 m. – Lietuvos advokatų kolegijos narė, 1968–1990 m. Klaipėdos juridinės konsultacijos advokatė.

1988 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio seimo narė, tarybos narė. 1989 m. balandžio mėn. Lietuvos socialdemokratų partijos atkūrimo iniciatyvinės grupės narė, LSDP tarybos narė, 1989–1990 m. Klaipėdos skyriaus pirmininkė.

1989 m. Klaipėdos teritorinėje rinkimų apygardoje išrinkta TSRS Liaudies deputatė. 1990–1992 m. pagal Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio sąrašą Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos deputatė. 1992–1996 m. Seimo narė, išrinkta Tauragės rinkimų apygardoje. Vėliau advokatė KlaipėdojeLRS informacija. Klaipėdos socialinių mokslų kolegijos, Klaipėdos verslo aukštosios mokyklos lektorė.

2011-2015 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narė nuo partijos Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai.2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai

Dukros Daiva, MildaLR AT deputatai, nedalyvavę balsavime dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo Akto

Dukros Daiva, MildaLR AT deputatai, nedalyvavę balsavime dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo Akto.

|
|
|
|
| |
LR AT deputatai, nedalyvavę balsavime dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo Akto
Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos deputatė
|
|
Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos deputatė
Zita ŠLIČYTĖ
Į Lietuvos Respublikos Aukščiausiąją Tarybą
išrinkta 1990 m. balandžio 7 d.
Gimė 1943 08 07 Skuode. 1967 m. baigė Vilniaus valstybinį universitetą, teisininkė, teisės mokslų kandidatė.
1961-1963 m. dirbo Tauragės rajono laikraščio Tarybinis žodis redakcijoje korespondente; nuo 1967 m. - Lietuvos advokatų kolegijos narė, 1967 - 1990 m. dirbo Klaipėdos miesto juridinėje konsultacijoje advokate.
Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio seimo narė.
1989 m. buvo išrinkta TSRS Liaudies deputate Klaipėdos teritorinėje rinkimų apygardoje.
Yra parašiusi monografiją, paskelbusi straipsnių aukos vaidmens nusikaltimo padaryme tema, taip pat baudžiamojo proceso tobulinimo klausimais, yra trijų Advokatų kalbų teisme rinkinių bendraautorė.
Turi dvi dukras.
Naujausi pakeitimai - 2001-05-31
|
|
https://www.lrs.lt/pls/inter/w5_show?p_r=960&p_d=9412&p_k=1


Zita Šličytė


Zita Šličytė

1967 m. Vilniaus valstybinio universiteto Teisės fakultete baigė teisės studijas, įgijo teisininkės kvalifikaciją. 1979 m. kovo 12 d. Baltarusijos V. Lenino valstybiniame universitete apgynė disertaciją „Viktimologinių duomenų panaudojimas advokato veikloje tarybiniame baudžiamajame procese“Lietuvos mokslo potencialas , teisės mokslų kandidatė.

1961–1963 m. Tauragės rajono laikraščio „Tarybinis žodis“ redakcijos korespondentė; nuo 1968 m. – Lietuvos advokatų kolegijos narė, 1968–1990 m. Klaipėdos juridinės konsultacijos advokatė.

1988 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio seimo narė, tarybos narė. 1989 m. balandžio mėn. Lietuvos socialdemokratų partijos atkūrimo iniciatyvinės grupės narė, LSDP tarybos narė, 1989–1990 m. Klaipėdos skyriaus pirmininkė.

1989 m. Klaipėdos teritorinėje rinkimų apygardoje išrinkta TSRS Liaudies deputatė. 1990–1992 m. pagal Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio sąrašą Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos deputatė. 1992–1996 m. Seimo narė, išrinkta Tauragės rinkimų apygardoje. Vėliau advokatė KlaipėdojeLRS informacija. Klaipėdos socialinių mokslų kolegijos, Klaipėdos verslo aukštosios mokyklos lektorė.

2011-2015 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narė nuo partijos Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai.2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai


Partija „Tvarka ir teisingumas“

Tvarka ir teisingumas (iki 2006 m. Liberalų demokratų partija, LDP) – Lietuvos politinė partija, veikusi 2002–2020 m.

LDP Steigiamasis kongresas įvyko 2002 m. kovo 9 d. Akademiniame dramos teatre Vilniujehttp://www.skrastas.lt/?rub=1143711027&data=2002-03-12&id=1146660813. 2002 m. birželio 15 d. įvyko reklaminis LDP Šventinis kongresas Kalnų parke Vilniuje. 2002 m. liepos 1 d. – Seimo Nepriklausoma frakcija pakeitė savo pavadinimą ir tapo Seimo Liberalų Demokratų frakcija.

Rengiantis Lietuvos Respublikos prezidento ir savivaldybių rinkimams 2002 m. rugpjūčio 3-4 d. ties Varniais prie Lūksto ežero vyko sąskrydis „Mes nugalėsime!“, o 2002 m. rugpjūčio 16 d. – rugsėjo 26 d. – LDP žygis-desantas po Lietuvą „Išgirsti kiekvieną“. 2002 m. lapkričio 16 d. įvyko iškilminga LDP sueiga Nacionaliniame operos ir baleto teatre Vilniuje.

2002 m. gruodžio 22 d. vykusiuose Prezidento rinkimuose partijos lyderis Rolandas Paksas išėjo į antrąjį rinkimų turą ir jame 2003 m. sausio 5 d. buvo išrinktas Lietuvos Respublikos prezidentu. Savivaldybių tarybų rinkimuose partija laimėjo 115 vietų 44 savivaldybėse.

2003 m. kovo 9 d. Akademiniame Dramos teatre įvyko neeilinis kongresas. Partijos pirmininku išrinktas Valentinas Mazuronis. 2003 m. balandžio 10 d. – gegužės 5 d. vyko LDP akcija referendumui dėl Europos Sąjungos. 2003 m. rugpjūčio 9-10 d. prie Lūksto ežero vyko LDP sąskrydis „Mes vėl nugalėsime!“.

2004 m. balandžio 17 d., vykstant Rolando Pakso apkaltos procesui Profsąjungų rūmuose Vilniuje įvyko trečiasis Kongresas. Nuo 2004 m. gegužės 9 d. prasidėjo R. Pakso ir liberaldemokratų susitikimai su gyventojais „Už tiesą ir viltį“ rinkimams į Europos Parlamentą ir Seimą. Rinkimuose į Europos Parlamentą gauta viena vieta. 2004 m. liepos 31 d. – rugpjūčio 1 d. vyko trečiasis LDP sąskrydis prie Lūksto ežero. 2004 m. Seimo rinkimuose Rolando Pakso koalicija „Už tvarką ir teisingumą“ iškovojo 11 vietų. Liberaldemokratai gavo 4 vietas.

2004 m. sausio 11 d. IV Kongrese Vilniuje viešbutyje „Reval Hotel Lietuva“ Rolandas Paksas išrinktas partijos pirmininku. 2005 m. rugpjūčio 13-14 dienomis Varniuose prie Lūksto ežero įvyko 4-asis LDP sąskrydis. Jo metu posėdžiavusi taryba patvirtino Rezoliuciją, LDP himną ir priesaiką.

2006 m. gegužės 13 d. įvykusiame penktajame kongrese partija pakeitė pavadinimą. Už tai, kad Liberalų Demokratų partija vadintųsi Partija „Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai)“, balsavo beveik 700 delegatų.

2012 m. pab. partija sudarė koaliciją su Lietuvos socialdemokratų partija ir Darbo partija. 2015 m. vasario 17 d. iš partijos išėjo Valentinas Mazuronis. Prieš tai „Tvarką ir teisingumą“ paliko jo sūnus Andrius Mazuronis. 15 min.lt straipsnis

2018 m. rugsėjo 29 d. iš partijos pasitraukė buvęs jos lyderis Rolandas Paksas.Iš „tvarkiečių“ pasitraukęs R.Paksas rinkimuose dalyvaus su nauju judėjimu, 15min.lt

2020 m. birželio pradžioje inicijuotas partijos likvidavimas.https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/likviduojama-tvarka-ir-teisingumas-megino-registruotis-rinkimams-56-135042

„Ateina laikas atversti naują puslapį ir žengti švariu, baltu paviršiumi. (...) Tai yra naujas etapas eiti į priekį“, – šeštadienį BNS sakė buvęs parlamentinės partijos „Tvarka ir teisingumas“ lyderis, per apkaltą iš prezidento pareigų pašalintas politikas.
Pasak jo, dabartinis etapas – „sveikai patriotinių lietuviškų jėgų subūrimas į vieną krūvą“.
R.Paksas informavo, kad jo kuriamas naujas visuomeninis judėjimas „Šaukiu aš tautą“ yra įregistruotas, netrukus šalies regionuose bus pradėtos steigti jo atstovybės ir filialai.
Jis pabrėžė, kad judėjimas dalyvaus Europos Parlamento rinkimuose.
„Kelsime žmones į Europos Parlamentą, kurie pasisako (...) už valstybę su savo kalba, tradicijomis, papročiais, piniginiu vienetu, teritorija. Ir tie žmonės, kurie nori ir mato galimybę, tai jie bus ir palaikomi, ir keliami, remiami, ar tai būtų vieni ar kiti rinkimai, ar švietimas, ar informacijos perteikimas, kad nebūtų vienos nuomonės transliavimas“, – teigė R.Paksas.
Anot jo, judėjimo steigėjai yra parlamentaras advokatas Rimas Andrikis, istorikas Algimantas Liekis, signataras Algimantas Norvilas, „Tvarkos ir teisingumo“ valdybos narys Dobilas Sinkevičius, buvęs Valdo Adamkaus prezidento rinkimų kampanijos štabo vadovas, dabar „tvarkietis“ Vidmantas Staniulis. Taip pat prisidėjo buvę parlamentarai Henrikas Žukauskas, Jonas Lionginas bei eksministras Eugenijus Maldeikis.
R.Paksas tvirtino sieksiąs, kad Lietuva atsistotų į vieną gretą tokių Europos Sąjungos valstybių, kurios pasisako už nacionalinį savitumą.
„Vadinu tai didžiausiu savo uždaviniu“, – BNS tvirtino R.Paksas.
Politikas iš partijos „Tvarka ir teisingumas“ pranešė pasitraukiantis dar neprasidėjus šeštadienį Klaipėdoje vykstančiam partijos kongresui. Čia perrinkimo siekia partijos pirmininkas parlamentaras Remigijus Žemaitaitis.
Anksčiau R.Paksas taip pat svarstė galimybę varžytis dėl partijos pirmininko posto, bet šeštadienį į kongresą neatvyko.
„Per feisbuką yra didesnės galimybės pasiekti daugiau partiečių“, – BNS sakė R.Paksas, paklaustas, kodėl nenuvyko į Klaipėdoje vykstantį kongresą.
Jis sukritikavo „tvarkiečių“ sąjungai Seime su valdančiaisiais. R.Paksas tai pavadino „patogesniu keliu partijos vadovams“.
Iš partijos pirmininkų R.Paksas pasitraukė 2016 metais po Seimo rinkimų, jo vietą tuomet užėmė Remigijus Žemaitaitis.
Liberalų demokratų partiją R.Paksas su bendražygiais įkūrė 2002 metais, vėliau ji pakeitė pavadinimą į „Tvarka ir teisingumas“.


Partija „Tvarka ir teisingumas“


Partija „Tvarka ir teisingumas“

LDP Steigiamasis kongresas įvyko 2002 m. kovo 9 d. Akademiniame dramos teatre Vilniujehttp://www.skrastas.lt/?rub=1143711027&data=2002-03-12&id=1146660813. 2002 m. birželio 15 d. įvyko reklaminis LDP Šventinis kongresas Kalnų parke Vilniuje. 2002 m. liepos 1 d. – Seimo Nepriklausoma frakcija pakeitė savo pavadinimą ir tapo Seimo Liberalų Demokratų frakcija.

Rengiantis Lietuvos Respublikos prezidento ir savivaldybių rinkimams 2002 m. rugpjūčio 3-4 d. ties Varniais prie Lūksto ežero vyko sąskrydis „Mes nugalėsime!“, o 2002 m. rugpjūčio 16 d. – rugsėjo 26 d. – LDP žygis-desantas po Lietuvą „Išgirsti kiekvieną“. 2002 m. lapkričio 16 d. įvyko iškilminga LDP sueiga Nacionaliniame operos ir baleto teatre Vilniuje.

2002 m. gruodžio 22 d. vykusiuose Prezidento rinkimuose partijos lyderis Rolandas Paksas išėjo į antrąjį rinkimų turą ir jame 2003 m. sausio 5 d. buvo išrinktas Lietuvos Respublikos prezidentu. Savivaldybių tarybų rinkimuose partija laimėjo 115 vietų 44 savivaldybėse.

2003 m. kovo 9 d. Akademiniame Dramos teatre įvyko neeilinis kongresas. Partijos pirmininku išrinktas Valentinas Mazuronis. 2003 m. balandžio 10 d. – gegužės 5 d. vyko LDP akcija referendumui dėl Europos Sąjungos. 2003 m. rugpjūčio 9-10 d. prie Lūksto ežero vyko LDP sąskrydis „Mes vėl nugalėsime!“.

2004 m. balandžio 17 d., vykstant Rolando Pakso apkaltos procesui Profsąjungų rūmuose Vilniuje įvyko trečiasis Kongresas. Nuo 2004 m. gegužės 9 d. prasidėjo R. Pakso ir liberaldemokratų susitikimai su gyventojais „Už tiesą ir viltį“ rinkimams į Europos Parlamentą ir Seimą. Rinkimuose į Europos Parlamentą gauta viena vieta. 2004 m. liepos 31 d. – rugpjūčio 1 d. vyko trečiasis LDP sąskrydis prie Lūksto ežero. 2004 m. Seimo rinkimuose Rolando Pakso koalicija „Už tvarką ir teisingumą“ iškovojo 11 vietų. Liberaldemokratai gavo 4 vietas.

2004 m. sausio 11 d. IV Kongrese Vilniuje viešbutyje „Reval Hotel Lietuva“ Rolandas Paksas išrinktas partijos pirmininku. 2005 m. rugpjūčio 13-14 dienomis Varniuose prie Lūksto ežero įvyko 4-asis LDP sąskrydis. Jo metu posėdžiavusi taryba patvirtino Rezoliuciją, LDP himną ir priesaiką.

2006 m. gegužės 13 d. įvykusiame penktajame kongrese partija pakeitė pavadinimą. Už tai, kad Liberalų Demokratų partija vadintųsi Partija „Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai)“, balsavo beveik 700 delegatų.

2012 m. pab. partija sudarė koaliciją su Lietuvos socialdemokratų partija ir Darbo partija. 2015 m. vasario 17 d. iš partijos išėjo Valentinas Mazuronis. Prieš tai „Tvarką ir teisingumą“ paliko jo sūnus Andrius Mazuronis. 15 min.lt straipsnis


Justinas Žilinskas

Justinas Žilinskas (g. 1974 m. sausio 3 d. Vilniuje) – teisininkas tarptautininkas, tarptautinės humanitarinės teisės specialistas, Mykolo Romerio universiteto (MRU) Tarptautinės ir Europos Sąjungos teisės instituto profesorius, publicistas, rašytojas, vaikų literatūros autorius, tinklaraštininkas, mokslo populiarintojasMokslo populiarinimo straipsniai (Justinas Žilinskas, CV).

Tėvas – Pranas Juozas Žilinskas (g. 1942 m.), motina – Vida Žilinskienė (g. 1942 m.).

Nuo 1995 m. iki 1996 m. VšĮ „Atviros Lietuvos fondas“ Teisės programos koordinatoriaus padėjėjas,
nuo 1996 iki 1997 m. „PHARE Rural banking programme“ teisės patarėjas, nuo 1997 iki 1998 m. UAB „Žemės ūkio paskolų garantijų fondas“ teisininkas, nuo 1999 m. iki 2001 m. UAB „Finansinių investicijų duomenų analizės ir konsultacijos“ teisės konsultantas.

Nuo 2001 m. iki 2006 m. LR Seimo (LRS) kanceliarijos Teisės departamento vyriausiasis konsultantas, patarėjas, vyresnysis patarėjas, Tarptautinės teisės ir Europos Sąjungos teisės grupės vadovasJustino Žilinsko profesinės tinklavietės informacija (MRU svetainės puslapis). Buvo LRS darbo grupės Seimo darbo Lietuvai tapus Europos Sąjungos nare koncepcijai ir reikalingiems teisės aktų pakeitimų projektams parengti narys nuo 2002 m. liepos 19 d.LRS valdybos 2002 m. liepos 19 d. sprendimas Nr. 994 (2002-07-19 priėmė Seimo valdyba, Lietuvos Respublikos Seimas), darbo grupės Seimo atstovo Europos Parlamente skyrimo ir veiklos nuostatams parengti pagal Seimo Europos reikalų komiteto pateiktas pirmines nuostatas, pagrindžiančias Seimo atstovo Europos Parlamente skyrimą ir veiklą narys nuo 2002 m. liepos 19 d.LRS valdybos 2002 m. liepos 19 d. sprendimas Nr. 995, ekspertų darbo grupės Europos Sąjungos kompetencijų pasidalijimo ir apibrėžimo klausimui, svarstomam Konvente dėl Europos ateities, analizuoti ir pirminiams bei galutiniams pasiūlymams dėl Lietuvos Respublikos Seimo pozicijos parengti narys nuo 2002 m. gegužės 13 d.LRS valdybos 2002 m. gegužės 13 d. sprendimas Nr. 861, darbo grupės Tarptautinių sutarčių įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui parengti narys nuo 2003 m. balandžio 23 d.LRS valdybos 2003 m. balandžio 23 d. sprendimas Nr. 1459, darbo grupės LR terminų banko įstatymo projektui parengti nuo 2003 m. birželio 18 d.LRS valdybos 2003 m. birželio 18 d. sprendimas Nr. 1576, darbo grupės Europos Parlamento narių, išrinktų Lietuvos Respublikoje, statuso įstatymo projektui parengti narys nuo 2003 m. lapkričio 24 d.LRS valdybos 2003 m. lapkričio 24 d. sprendimas Nr. 1851, darbo grupę Seimo statuto redakcijai tobulinti narys nuo 2000 m. lapkričio 15 d.LRS valdybos 2000 m. lapkričio 15 d.sprendimas Nr. 34, darbo grupės Vyriausybės įstatymo pakeitimo įstatymo ir lydimųjų teisės aktų projektams parengti narys nuo 2004 m. vasario 2 d.LRS valdybos 2004 m. vasario 2 d. sprendimas Nr. 1951. Taip pat Vyriausybės darbo grupės rengti pasiūlymams dėl Lietuvos veiksmų siekiant totalitarinių režimų įvykdytų nusikaltimų įvertinimo ES lygiu ekspertas, Lietuvos Respublikos tarptautinės humanitarinės teisės įgyvendinimo komisijos prie LR krašto apsaugos ministerijos narys nuo 2003 m


Justinas Žilinskas


Justinas Žilinskas

Justinas Žilinskas yra Lietuvos rašytojų sąjungos narys.https://www.rasytojai.lt/zilinskas-justinas/

Nuo 1993 m. (dar studijuodamas) Justinas Žilinskas rašė eiles, išleido knygelę „Baladės apie nieką ir tą patį” (1998 m.)Dienraščio „LT“ interviu su Justinu Žilinsku . Nuo 1998 m. atsidėjo fantastikai, parašė nemažai apsakymų ir apysakų. Dalis jų pateko į rinkinius „Geriausia Lietuvos fantastika”, o 1999 m. su apysaka „Sinkubas” šiame konkurse laimėjo 1-ąją vietą. Konkurse „Geriausios Lietuvos fantastikos" už fantastinį apsakymą „Sakmė apie Gugį, smeiguolį ir geležinius žmones" apdovanotas paskatinamąja premija (tam pačiam konkursui taip pat pateikė alternatyviosios istorijos apsakymą „Prerijų kojotas" (bendraaautoris Gediminas Kulikauskas)Vilniaus fantastų klubo „Dorado” inf. .

Nuo 1998 m. Vilniaus fantastų klubo „Dorado“ narys, klubo prezidentas (2004–2006 m.). Įstojęs į klubą, iš karto aktyviai įsitraukė į jo kūrybinę veiklą, talkino techniniais klausimais, leidžiant mėgėjišką žurnalą, skirtą lietuviškai fantastikai („fenziną“)„Dorado Raganos" inf. . Vienas iš aktyvesnių Lietuvos mokslinės fantastikos rašytojųMaumaz: „Aš nei mokslo fantastas, nei fentezistas, aš universalas“  Karolis Jachimavičius, 2009-06-02; interneto knygų apžvalgų svetainės www.skaityta.lt  įkūrėjas bei redaktorius, literatūros apžvalgininkas. Taip pat 2006–2008 m. neetatinis Lietuvos radijo programos „Klasika“ bendradarbis, nuo 2008 m. – Lietuvos verslo dienraščio „Verslo žinios“ leidžiamo žurnalo „Verslo klasė" autorius (parašė mokslo populiarinimo, publicistinius straipsnius „Pasakos niekada nemiršta“, 2007 m.Justinas Žilinskas: Pasakos niekada nemiršta 2007-12-04 08:45; „Kosovo mazgas“Justinas Žilinskas: Kosovo mazgas 2008-05-08 09:10, „Piratai! Nuo Baltijos iki Karibų“, 2009 m.„Piratai! Nuo Baltijos iki Karibų“ 2009-02-26, V, Verslo klasė, Nr. 3, 24 p., „Sincerita: Paprastumo patrauklumas“„Sincerita: Paprastumo patrauklumas (arba apie itališką popsą bei San Remo festivalį)“ „Verslo klasė“, 2009-06-30 Nr. 7, 44 p. ir kt.Mokslo populiarinimas, publicistika (Justino Žilinsko svetainės informacija)). Fantastikos naujienų vartų www.fantastika.lt redkolegijos narys.

2004 m. parašė nuotykių fantastinį romaną „Genomas 3000“ (išleido leidykla „Eridanas“, serija „Lietuvių fantastikos biblioteka“, tomas Nr. 2). Jame pasakojama apie netolimos ateities visuomenę, joje gimstantį purizmo judėjimą (apie žmones, atsisakančius bet kokio savęs tobulinimo technologinėmis priemonėmis, kas skatina naujus žiaurius konfliktus, kuriais netrunka pasinaudoti ir jokių purizmo idealų neturintys asmenys).

Kūrybos pradžioje dalį „mėgėjiškų“ kūrinių paskelbė ir žiniatinklyje„Maumiada“ KTU tinklavietėje  (vėliau – autoriniame puslapyje Maumiada autoriaus kūrybos svetainė (Justino Žilinsko mėgėjiškų „kūrybinių kančių“ puslapiai: poezija, proza)). 2006 m. gegužės mėn. išleista knyga „Gugis – girių kaukas ir žmonių draugas“ (skirta visai šeimai); kurta nuo 1998 m. kaip apsakymų ciklas. Pasakojimai kupini nuotykių, kai į pagalbą žmonėms ateina nenuorama girių kaukas Gugis kartu su kitais neįprastais veikėjais – tinginiu maumu Munamukiu, liūdnuoju aitvaru Vipštu, narsiąja basiliske Šiuša. Pasakojimai – Lietuvos istorijos (apie lietuvių kovas su kryžiuočiais), mitologijos temomis. Specialiai knygos pristatymui buvo sukurta svetainė (gugis.lt), kuriame be kita ko pateikiama informacija apie atitinkamo laikotarpio Lietuvos istoriją, įvairias įdomybes. 2006 m. Metų knygos paaugliams rinkimuose „Gugis – girių kaukas ir žmonių draugas pateko“ į 5 nominuotų knygų sąrašą (skaitytojų pasirinkimas) ir Tarptautinės vaikų ir jaunimo literatūros asociacijos (IBBY) Lietuvos skyrius šią knygą išrinko „Metų debiutu“.

2007 m. gruodžio mėn. kartu su vokaliste Agne Mikalauskaite įkūrė dainuojamosios poezijos „namų muzikavimo“ grupę „Ilgumos“ (pasak paties autoriaus, „gaivinant“ prof. Leonido Donskio „apraudotą“ tradiciją, kad „tarp pop muzikos ir aukštosios kultūros nėra „naminės“ meilės muzikai, kai žmonės groja daugiausia sau ir truputį – kitiems“), daugumos dainų tekstų ir muzikos autorius, atlikėjas (vokalas, gitara, lūpinė armonikėlė). Dalyvavo „Vilniaus universiteto bardų festivalyje“ 2008 ir 2009 m., projekte „Visi savi“, dainuojamosios poezijos vakaruose TAU. Yra humoristinio „fantastų liaudies dainų“ muzikinio kolektyvo „Dorado kvartetas plius“ vienas iš įkūrėjų.


Alfredas Bumblauskas

Alfredas Bumblauskas (g. 1956 m. lapkričio 18 d. Telšiuose) – Lietuvos istorikas, televizijos laidų vedėjas.

1974 m. baigė Telšių Žemaitės vidurinę mokyklą. Vaidino Telšių Žemaitės vaikų teatro studijoje. Rolando Pakso suolo draugas. Premjero jaunystės nuoskaudos // Veidas, 2001-06 1974–1979 m. studijavo Vilniaus universiteto Istorijos fakultete (VU IF).

1979–1989 m. VU IF Lietuvos istorijos katedros asistentas. 1987 m. apgynė daktaro disertaciją tema „Reformacijos genezė LDK“. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=B&sritis=H  1990–2002 m. VU IF dekanas, nuo 2002 m. prodekanas, nuo 1993 m. Istorijos teorijos ir kultūros istorijos katedros vedėjas, nuo 2002 m. šios katedros profesorius. https://www.if.vu.lt/struktura/katedros/istorijos-teorijos-ir-kulturos-istorijos/itki-katedros-darbuotojai/868-prof-dr-hp-alfredas-bumblauskas

Žinomi buvę A. Bumblausko studentai: Vilma Čereškienė, Audrė Kudabienė, Gintaras Kudaba, Andrius Matonis, Aleksandras Matonis, Edita Mildažytė, Rimvydas Paleckis, Vytaras Radzevičius, Audrius Siaurusevičius, Lolita Sutkaitienė, Darius Tarasevičius ir kt


Alfredas Bumblauskas


Alfredas Bumblauskas

1990–1992 m. Lietuvos Sąjūdžio Seimo tarybos narys, vicepirmininkas. 1998–1999 m. Lietuvos kultūros ir meno tarybos pirmininkas. 2002 m. Liberalų demokratų partijos sąraše ketino dalyvauti rinkimuose į Vilniaus miesto savivaldybės tarybą. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.194468 2003 m. išrinktojo LR prezidento Rolando Pakso įgaliotinis, inauguracinės komisijos narys. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.199020 2004 m. laikinojo LR prezidento Artūro Paulausko visuomeninis konsultantas. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.231820 Lietuvos istorijos draugijos, Žemaičių draugijos narys.

TV laidų ciklų „Lietuvos istorija“ (1988–1990 m. per 60 laidų), „Būtovės slėpiniai“ (1993–2004 m. 125 laidos), „Amžių šešėliuose” (2005–2009 m. 115 laidų), „Tūkstantmečio pokalbiai“ (2009 m. 16 laidų) kūrėjas ir vedėjas. 2008–2010 m. internetinio projekto „Virtualus istorinis Vilnius“, rengto programai „Vilnius – 2009 m. Europos kultūros sostinė“, idėjos autorius ir darbo grupės vadovas. Žaidimas už pusę milijono, 2009-03-06 2015 m. nusifilmavo komedijoje „Tarp mūsų, berniukų…“. Istorikas Alfredas Bumblauskas: „Vyrams reikia meilės, moterims reikia sekso“, 2015-12-10 2015 m., 2016 m., 2017 m., 2018 m., 2019 m. LRT nacionalinių ekspedicijų vadovas.

Nuo 2013 m. VU IF leidinio „Lietuvos istorijos studijos“ vyriausiasis redaktorius. http://www.zurnalai.vu.lt/lietuvos-istorijos-studijos/pages/view/editorial-board

Išsiskyręs; buvusi žmona Milda, sūnus Mangirdas (g. 1978), dukra Jogailė (g. 1983). Kas yra kas Lietuvoje 95/96. – Kaunas: Neolitas, 1995. – 91 p.Alfredas Bumblauskas: visada norėjo būti kitoks, 2009-03-1


Alfredas Bumblauskas

 1998 m. Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija, už televizijos laidų „Būtovės slėpiniai“ kūrimą
 1999 m. Simono Daukanto literatūrinė premija, už publikacijas istorinėmis temomis ir švietėjišką veiklą http://www.skouds.lt/lt/s-daukanto-premija/item/44-alfredas-bumblauskas
 2001 m. Lenkijos Respublikos ir Lietuvos Respublikos Seimų parlamentinės asamblėjos premija
 2003 m. Vytauto Didžiojo ordino Riterio kryžius https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.205777
 2006 m. Telšių miesto garbės pilietis https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/f89697a0357611e598499e1e1ba6e454
 2006 m. Belgijos Karūnos ordino Komandoro kryžius
 2007 m. Lenkijos žurnalo „Przegląd Wschodni“ Aleksander Gieysztor premija
 2008 m. Nyderlandų Karalystės Oranje-Nassau Riterio ordinas
 Lenkijos Respublikos ordino „Už nuopelnus Lenkijos Respublikai“ Riterio (1998 m.), Karininko (1999 m.), Komandoro (2009 m.) kryžia

Vytauto Didžiojo ordino Riterio kryžius 2006 m. Telšių miesto garbės pilietis 2006 m. Belgijos Karūnos ordino Komandoro kryžius 2007 m. Lenkijos žurnalo „Przegląd Wschodni“ Aleksander Gieysztor premija 2008 m.

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Dėl Lietuvos Respublikos ir užsienio valstybių piliečių apdovanojimo Lietuvos Valstybės ordinais ir medaliais Vasario 16-osios - Lietuvos valstybės atkūrimo dienos proga
Rūšis:
Dekretas
Priėmimo data:
2003-02-03
Galiojanti suvestinė redakcija:
Nėra
Identifikacinis kodas:
1031050DEKR00002042
Dokumento nr.:
2042
Suvestinių redakcijų sąrašas pagal datą:
Nėra
Užregistravimo TAR data:
Priėmė:
Lietuvos Respublikos Prezidentas
Pakeitimų projektai:
Nėra
Galioja
Chronologija
2003-02-03
Įsigalioja
2003-02-03
Priėmė
Įsigalioja 2003-02-03
Paskelbta:
Valstybės žinios, 2003-02-27, Nr. 21-878
Eurovoc terminai:
apdovanojimas
pagerbimas
dekretas
užsienio valstybės pilietis
2826 socialiniai reikalai
1206 teisės šaltiniai ir sritys
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Pagrindinė dalis
1 Straipsnis (1 str.)
1 Straipsnio dalis (1 str. 1 d.)
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordinu su aukso grandine
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino Didžiuoju kryžiumi
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino Komandoro didžiuoju kryžiumi
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino Komandoro kryžiumi
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino Karininko kryžiumi
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino Riterio kryžiumi
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino medaliu
Skirsnis Vyčio Kryžiaus ordino Komandoro kryžiumi
Skirsnis Vyčio Kryžiaus ordino Riterio kryžiumi
Skirsnis Vyčio Kryžiaus ordino medaliu
Skirsnis Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro didžiuoju kryžiumi
Skirsnis Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžiumi
Skirsnis Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžiumi
Skirsnis Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Riterio kryžiumi
Skirsnis Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino medaliu
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didžiuoju kryžiumi
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didžiuoju kryžiumi
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžiumi
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžiumi
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžiumi
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medaliu
2 Straipsnis (2 str.)
1 Straipsnio dalis (2 str. 1 d.)
Parašo vieta
Susijusi informacija
Teisės akto pakeitimai (
)
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Teisės akto tekstas
Spausdinti
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Renavo Šv. Izidoriaus bažnyčia

Renavo Šv. Izidoriaus bažnyčia – bažnyčia, stovinti Renavo kaime, prie  kelio.

thumb|right|250px|Bažnyčios altoriai
thumb|right|250px|Bažnyčios statybos komitetas
Apie 1726 m. Gaureliuose pastatyta koplyčia. 1763 m. Renavo dvaro inventoriuje minima laikina bažnyčia, 1773 m. – koplyčia. Apie 1780 m. kitoje vietoje pastatyta nauja kryžminio plano koplyčia, 1808 m. – aštuoniakampė koplyčia. Metrikų knygos pradėtos rašyti nuo 1815 m. Filialistas Konstantinas Piesliakas 1863 m. ištremtas į Sibirą.

Dabartinė mūrinė bažnyčia pradėta statyti 1918 m. Bažnyčia statyta ant žemės sklypo, priklausiusio Juozui Mitkus, kuris buvo ir bažnyčios statybos komiteto pirmininku.http://www.xxiamzius.lt/numeriai/2005/06/17/kbend_02.html Išmūrijus apie 2,5 m aukščio sienas, 1919 m. darbai nutrūko. Statyba tęsta 1929 m. Parapijiečiams pritrūkus pinigų, atsisakyta projekte numatytos išorinės puošybos, likusi sienų dalis betoninė; bažnyčia taip pat buvo pažeminta, atsisakyta bokšto. Pakeitimus bažnyčios projekte atliko pats projekto autorius inžinierius-technikas Liubomiras Hrycevičius. Bažnyčia pastatyta 1933 m. Tuo metu bažnyčios klebonu buvo Juozas Dakinevičius-Daknys, Renave klebonavęs 1931-1937 m.http://www.xxiamzius.lt/numeriai/2005/06/17/kbend_02.html Tų pačių metų birželio 12 d. ją pašventino Telšių vyskupas Justinas Staugaitis.http://samogitia.mch.mii.lt/kultura/Petras_Mitkus.htm

2005 m. gegužės 15 d., švenčiant titulinius šv. Izidoriaus atlaidus, bažnyčiai buvo padovanotas Kauno Viktoro Vėberio fotostudijos padarytas popiežiaus Jono Pauliaus II portretas. Dovanotojas - bažnyčios statybos komiteto pirmininko Juozo Mitkaus vaikaitis Izidorius Mitkus.http://www.xxiamzius.lt/numeriai/2005/06/17/kbend_02.html 2013 m. bažnyčia atrinkta dalyvauti Europos Sąjungos lėšomis finansuojamame projekte Leader-12-Šiaurės Vakarų Lietuva-05-012, kurio metu buvo sutvarkyta bažnyčios aplinka. Projekto vertė – 49 980,60 Lt.http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:KfkB2O2AFHEJ:svlvvg.lt/wp-content/uploads/2010/09/tink-2013-01-07.doc+&cd=1&hl=en&ct=clnk&gl=lt 2017 m. vasarą bažnyčios šventoriaus teritorija aptverta nauja metalo tvora.

Nuo 2016 m. iki 2018 m. spalio 31 d. bažnyčią aptarnavo kunigas Antanas Šimkus (nuo 2018 m. Mažeikių Švč. Jėzaus Širdies parapijos rezidentas). Nuo 2018 m. lapkričio 1 d. parapiją aptarnauja Židikų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios klebonas kun. Dainoras Židackas.


Renavo Šv. Izidoriaus bažnyčia


Renavo Šv. Izidoriaus bažnyčia

thumb|right|250px|Bažnyčios altoriai
thumb|right|250px|Bažnyčios statybos komitetas
Apie 1726 m. Gaureliuose pastatyta koplyčia. 1763 m. Renavo dvaro inventoriuje minima laikina bažnyčia, 1773 m. – koplyčia. Apie 1780 m. kitoje vietoje pastatyta nauja kryžminio plano koplyčia, 1808 m. – aštuoniakampė koplyčia. Metrikų knygos pradėtos rašyti nuo 1815 m. Filialistas Konstantinas Piesliakas 1863 m. ištremtas į Sibirą.

Dabartinė mūrinė bažnyčia pradėta statyti 1918 m. Bažnyčia statyta ant žemės sklypo, priklausiusio Juozui Mitkus, kuris buvo ir bažnyčios statybos komiteto pirmininku.http://www.xxiamzius.lt/numeriai/2005/06/17/kbend_02.html Išmūrijus apie 2,5 m aukščio sienas, 1919 m. darbai nutrūko. Statyba tęsta 1929 m. Parapijiečiams pritrūkus pinigų, atsisakyta projekte numatytos išorinės puošybos, likusi sienų dalis betoninė; bažnyčia taip pat buvo pažeminta, atsisakyta bokšto. Pakeitimus bažnyčios projekte atliko pats projekto autorius inžinierius-technikas Liubomiras Hrycevičius. Bažnyčia pastatyta 1933 m. Tuo metu bažnyčios klebonu buvo Juozas Dakinevičius-Daknys, Renave klebonavęs 1931-1937 m.http://www.xxiamzius.lt/numeriai/2005/06/17/kbend_02.html Tų pačių metų birželio 12 d. ją pašventino Telšių vyskupas Justinas Staugaitis.http://samogitia.mch.mii.lt/kultura/Petras_Mitkus.htm


Evaldas Gustas

Evaldas Gustas (g. 1959 m. balandžio 1 d. Pasvalyje) – Lietuvos inžinierius, komjaunimo, partinis bei politinis veikėjas.

1966–1977 m. mokėsi Šiaulių 9-ojoje vidurinėje mokykloje. 1977–1982 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Automatikos fakultete, elektroninės technikos inžinierius.

1982–1986 m. Kauno miesto Požėlos rajono komjaunimo komiteto skyriaus vedėjas, II-asis sekretorius. 1986–1989 m. Kauno elektromechanikos gamyklos „Elektra“ kokybės valdymo biuro viršininkas. 1989–1990 m. LKP Kauno miesto komiteto instruktorius.

1990–1994 m. Kauno 47-osios ir 29-osios vidurinių mokyklų fizikos mokytojas, direktoriaus pavaduotojas. 1994 m. suteikta vyresniojo mokytojo kategorija. 1994–1995 m. AB „Kapitalinė statyba“ statybos direktorius, 1997–1998 m. UAB „Hastile“ direktorius, 1998–2000 m. AB „Mileta“ gamybos techninio skyriaus viršininkas. 2000–2002 m. studijavo KTU Viešojo administravimo fakultete, viešojo administravimo magistras.

2000–2001 m. Kauno miesto savivaldybės tarybos sekretorius. 2001 m. Lietuvos banko Kauno skyriaus organizacinio skyriaus viršininkas.

2001–2003 m. vidaus reikalų viceministras, 2003–2009 m. Vidaus reikalų ministerijos valstybės sekretorius.http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=326320 2009–2013 m. VRM kancleris. 2013–2016 m. ūkio ministras.http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=450439 2017–2018 m. Jungtinių Tautų Pasaulio turizmo organizacijos generalinio sekretoriaus specialusis patarėjas. Nuo 2018 m. žemės ūkio viceministras.https://www.vz.lt/agroverslas/2018/07/09/zemes-ukio-viceministru-tapo-evaldas-gustas

1995–2000 m. ir 2003–2005 m. Kauno miesto savivaldybės tarybos narys, 1995–1997 m. valdybos narys.http://www3.lrs.lt/rinkimai/2002/savivaldybes/kandidatai/1368/kandidatai_anketa_jsp_ri_id_15_asm_kod_120961.htmhttp://www3.lrs.lt/rinkimai/2004/euro/kandidatai/kand_biog_l_260865.htm

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, nuo 2001 m. sausio mėn. LSDP Kauno skyriaus narys, LSDP tarybos narys, Kauno skyriaus tarybos ir prezidiumo narys


Evaldas Gustas