Švyturio arena

2005 m. kovo mėnesį nuspręsta, kad Klaipėdos arena bus teritorijoje, kurioje stovi kadaise pradėto ir nebaigto statyti sporto komplekso statiniai. 2008-ųjų kovo mėnesį daug diskusijų kėlusios Klaipėdos sporto arenos statyboms duotas startas.

2009 metais su bendrove „Forma“ pasirašyta projektavimo sutartis.

2009 m. pavasarį iš koncesijos konkurso pašalinta pramogų verslo grupė „SEVEN entertainment“ (dalyvavusi su savo antrinėmis bendrovėmis „Universali arena“, „Tiketa“ ir „SEVEN Live“) Klaipėdos apygardos teismui apskundė  Konkurso komisijos sprendimą, prašydama pripažinti jį negaliojančiu ir grąžinti bendrovę į konkursą, kadangi į Klaipėdos areną „SEVEN“ pasiūlė investuoti 17,88 mln. Lt (t. y. 6,6 mln. Lt daugiau nei laimėtoju pripažinta įmonė).http://klaipeda.diena.lt/naujienos/klaipeda/miesto-pulsas/klaipedos-arenos-koncesijos-konkursas-teisme-320458

2009 m. rugpjūčio 24 d. Klaipėdos miesto savivaldybė su konkursą laimėjusia UAB „Vėtrūna“  pasirašė Arenos statybų sutartį, pagal kurią „Vėtrūna“ įsipareigojo Klaipėdos areną pastatyti iki 2010 metų gruodžio 31 dienos. 2009 m. rugsėjo mėnesį pradėta statyti sporto areną. Darbų kaina – 71,5 mln. litų (20 mln. litų projektui skirta iš valstybės investicijų programos, 40 mln. litų – iš Europos Sąjungos fondų, likusi dalis – iš savivaldybės lėšų). Statybų bendrovė UAB „Vėtrūna“. Vėluojant atlikti sutartus darbus, bendrovei buvo nustatytas naujas statybų pabaigos terminas – 2011 m. balandžio 1 d., po to – 2011 m. gegužės pradžia, dar vėliau – 2011 m. birželio 28 d.http://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/klaipedos-arenai-gali-prireikti-papildomu-lesu-56-149461

2011 m. birželio mėnesį arenos statybų darbai baigti. 2011 m. rugpjūčio 31 d. Klaipėdos arena buvo pripažinta tinkama naudoti.

Kadangi artėjo 2011 m. Europos krepšinio čempionatas, darbai arenoje vykdyti paskubomis, buvo palikta nemažai defektų, statybinio broko.http://www.delfi.lt/verslas/nekilnojamas-turtas/milijonus-kainavusios-arenos-atostogauja.d?id=58979699 Du kartus nukentėjo arenos fasadas, kadangi apdailos plokštės bei stogo danga neatlaikė sustiprėjusio vėjo gūsių.
http://www.ve.lt/naujienos/lietuva/vakaru-lietuva/klaipedos-arena-po-metu-kreiva-ir-sleiva-761263/,page.2  Nuolat brangiai mokant už šildymą, Klaipėdos savivaldybės užsakyti termoviziniai tyrimai parodė, kad arena kiaura – yra daug plyšių, pro kuriuos išeina šiluma, kad vietoj projekte numatyto vienokio stiklo fasadui panaudotas kitoks, mažesnės varžos.http://ekonomika.tv3.lt/m/naujiena/svajoniu-verslas-pastaciau-ir-dingau-26743.html Savivaldybė, siekdama priversti arenos statytojus pašalinti vis gausėjančius defektus, kreipėsi į teismus, Valstybinę statybų priežiūros ir teritorijų planavimo komisiją, o ši – į Valstybinį sertifikavimo centrą.Savivaldybė kovoja su "Vėtrūna" dėl Klaipėdos arenos


Švyturio arena

Švyturio Arena – universalus ir daugiafunkcis sporto ir pramogų kompleksas Klaipėdoje. 2011 metais sporto ir kultūros renginių arenai suteiktas „Švyturio arenos“ vardas.

Švyturio arena yra Klaipėdos ,,Neptūno'', kuris žaidžia Lietuvos krepšinio lygoje namų arena.

2011 m. arenoje vyko Europos krepšinio čempionato grupių etapas, o 2013 m. liepą – FIBA U-19 pasaulio moterų krepšinio čempionatas. 2020 m. čia turėjo vykti Pasaulio jaunių (iki 17 m.) krepšinio čempionatas, tačiau dėl pasaulinės koronaviruso pandemijos jis neįvyko.

2021 m. rudenį arenoje vyks Pasaulio salės futbolo čempionato rungtynės.

2005 m. kovo mėnesį nuspręsta, kad Klaipėdos arena bus teritorijoje, kurioje stovi kadaise pradėto ir nebaigto statyti sporto komplekso statiniai. 2008-ųjų kovo mėnesį daug diskusijų kėlusios Klaipėdos sporto arenos statyboms duotas startas.

2009 metais su bendrove „Forma“ pasirašyta projektavimo sutartis.

2009 m. pavasarį iš koncesijos konkurso pašalinta pramogų verslo grupė „SEVEN entertainment“ (dalyvavusi su savo antrinėmis bendrovėmis „Universali arena“, „Tiketa“ ir „SEVEN Live“) Klaipėdos apygardos teismui apskundė  Konkurso komisijos sprendimą, prašydama pripažinti jį negaliojančiu ir grąžinti bendrovę į konkursą, kadangi į Klaipėdos areną „SEVEN“ pasiūlė investuoti 17,88 mln. Lt (t. y. 6,6 mln. Lt daugiau nei laimėtoju pripažinta įmonė).http://klaipeda.diena.lt/naujienos/klaipeda/miesto-pulsas/klaipedos-arenos-koncesijos-konkursas-teisme-320458

2009 m. rugpjūčio 24 d. Klaipėdos miesto savivaldybė su konkursą laimėjusia UAB „Vėtrūna“  pasirašė Arenos statybų sutartį, pagal kurią „Vėtrūna“ įsipareigojo Klaipėdos areną pastatyti iki 2010 metų gruodžio 31 dienos. 2009 m. rugsėjo mėnesį pradėta statyti sporto areną. Darbų kaina – 71,5 mln. litų (20 mln. litų projektui skirta iš valstybės investicijų programos, 40 mln. litų – iš Europos Sąjungos fondų, likusi dalis – iš savivaldybės lėšų). Statybų bendrovė UAB „Vėtrūna“. Vėluojant atlikti sutartus darbus, bendrovei buvo nustatytas naujas statybų pabaigos terminas – 2011 m. balandžio 1 d., po to – 2011 m. gegužės pradžia, dar vėliau – 2011 m. birželio 28 d.http://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/klaipedos-arenai-gali-prireikti-papildomu-lesu-56-149461

2011 m. birželio mėnesį arenos statybų darbai baigti. 2011 m. rugpjūčio 31 d. Klaipėdos arena buvo pripažinta tinkama naudoti.

Kadangi artėjo 2011 m. Europos krepšinio čempionatas, darbai arenoje vykdyti paskubomis, buvo palikta nemažai defektų, statybinio broko.http://www.delfi.lt/verslas/nekilnojamas-turtas/milijonus-kainavusios-arenos-atostogauja.d?id=58979699 Du kartus nukentėjo arenos fasadas, kadangi apdailos plokštės bei stogo danga neatlaikė sustiprėjusio vėjo gūsių.
http://www.ve.lt/naujienos/lietuva/vakaru-lietuva/klaipedos-arena-po-metu-kreiva-ir-sleiva-761263/,page.2  Nuolat brangiai mokant už šildymą, Klaipėdos savivaldybės užsakyti termoviziniai tyrimai parodė, kad arena kiaura – yra daug plyšių, pro kuriuos išeina šiluma, kad vietoj projekte numatyto vienokio stiklo fasadui panaudotas kitoks, mažesnės varžos.http://ekonomika.tv3.lt/m/naujiena/svajoniu-verslas-pastaciau-ir-dingau-26743.html Savivaldybė, siekdama priversti arenos statytojus pašalinti vis gausėjančius defektus, kreipėsi į teismus, Valstybinę statybų priežiūros ir teritorijų planavimo komisiją, o ši – į Valstybinį sertifikavimo centrą.Savivaldybė kovoja su "Vėtrūna" dėl Klaipėdos arenos

2011 m. rudenį dėl arenos valdytojo neatsiskaitymo UAB RGG iš „Švyturio” arenos išsivežė informacinį kubą dengiančias 4 švieslentes, naudojamas renginiams ir reklamoms transliuoti, dalį kitos įrangos.http://www.delfi.lt/verslas/nekilnojamas-turtas/klaipedos-svyturio-arena-del-skolu-prarado-dali-technikos.d?id=51528191

Nuo 2012 m. gegužės iki pat 2013 m. pradžios neveikė sugedusi arenos šildymo ir vėdinimo valdymo sistema BMS. Subrangovai jos netaisė dėl esą arenos statytojos UAB „Vėtrūna” neatsiskaitymo už darbus su jais, nors Klaipėdos savivaldybė rangovui „Vėtrūnai“ nebuvo skolinga.http://verslas.lrytas.lt/rinkos-pulsas/2012-metai-lietuvos-arenoms-daug-skandalu-mazai-renginiu.htm?utm_source=lrExtraLinks&utm_campaign=Copy&utm_medium=Copy  2012 m. birželį arenoje tokiomis sąlygomis – nesant normalaus vėdinimo, garso ir informacinio kubo – vyko draugiškos varžybos tarp Lietuvos ir Makedonijos vyrų krepšinio rinktinių. Klaipėdos savivaldybei užsakius garso sistemos ekspertizę paaiškėjo, kad įranga sumontuota ne tokia, kokia buvo numatyta techniniame projekte. Dėl prastos garso kokybės 2012 m. Klaipėdoje nevyko Pasaulio jaunių krepšinio čempionato varžybos.http://klaipeda.diena.lt/naujienos/klaipeda/miesto-pulsas/pries-desimt-menesiu-baigta-statyti-klaipedos-arena-byra-586850

2013 m. vasarį Vilniaus apygardos teismas iškėlė restruktūrizavimo bylą „Švyturio“ arenos statybos generaliniam rangovui, tuomet dar vad.

Byla 2-1325/2013
Dėl restruktūrizavimo bylos uždarajai akcinei bendrovei „VĖTRŪNA“ iškėlimo
1Lietuvos apeliacinio teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas Gintaras Pečiulis teismo posėdyje apeliacine rašytinio proceso tvarka išnagrinėjo civilinę bylą pagal uždarosios akcinės bendrovės „Virklund sport“ atskirąjį skundą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 26 d. nutarties, kuria atsisakyta priimti atskirąjį skundą, priimtos civilinėje byloje Nr. B2-3124-160/2013 dėl restruktūrizavimo bylos uždarajai akcinei bendrovei „VĖTRŪNA“ iškėlimo.
2Teisėjas, išnagrinėjęs bylą pagal atskirąjį skundą,
Nustatė
3
- Ginčo esmė
4Vilniaus apygardos teisme buvo priimtas UAB „VĖTRŪNA“ generalinio direktoriaus pareiškimas dėl restruktūrizavimo bylos iškėlimo UAB „VĖTRŪNA“.
5Pareiškėjas UAB „Virklund sport“ 2013 m. sausio 30 d. kreipėsi į teismą prašydamas įtraukti trečiuoju asmeniu į Vilniaus apygardos teisme nagrinėjamą civilinę bylą Nr. B2-3124-160/2013 dėl UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo bylos iškėlimo. Nurodė, kad UAB „Virklund sport“ yra UAB „VĖTRŪNA“ kreditorius, nes Kauno apygardos teismo 2012 m. gegužės 9 d. sprendimu iš UAB „VĖTRŪNA“ priteista UAB „Virklund sport“ naudai skola, palūkanos ir bylinėjimosi išlaidos. Nors dėl minėto sprendimo yra paduotas apeliacinis skundas, tačiau UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo byla gali turėti įtakos pareiškėjo, kaip kreditoriaus, teisėms.
6Vilniaus apygardos teismas 2013 m. sausio 31 d. nutartimi atsisakė pareiškėją UAB „Virklund sport“ įtraukti į bylą trečiuoju asmeniu.
7Vilniaus apygardos teismas 2013 m. vasario 15 d. nutartimi iškėlė UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo bylą. Dėl šios teismo nutarties pareiškėjas UAB „Virklund sport“ padavė atskirąjį skundą, kuriuo prašo panaikinti Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 15 d. nutartį ir klausimą išspręsti iš esmės ? atsisakyti iškelti UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo bylą.
- Pirmosios instancijos teismo nutarties esmė
8Vilniaus apygardos teismas 2013 m. vasario 26 d. nutartimi atsisakė priimti UAB „Virklund sport“ atskirąjį skundą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 15 d. nutarties, kaip paduotą asmens, neturinčio teisės paduoti atskirąjį skundą, ir grąžino jį padavusiam asmeniui. Teismas, atsižvelgdamas į tai, kad teismo nutartimi buvo atsisakyta įtraukti UAB „Virklund sport“ į restruktūrizavimo bylos iškėlimo (ar atsisakymo iškelti bylą) nagrinėjimą dalyvaujančiu asmeniu, kad atskirąjį skundą turi teisę paduoti dalyvaujantys byloje asmenys, atsisakė priimti UAB „Virklund sport“ atskirąjį skundą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 15 d. nutarties, kaip paduotą asmens, neturinčio teisės paduoti atskirąjį skundą.
- Atskirojo skundo argumentai
9Apeliantas UAB „Virklund sport“ atskiruoju skundu prašo teismo nutartį panaikinti ir išspręsti klausimą iš esmės ? atskirąjį skundą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 15 d. nutarties priimti nagrinėti, sujungti ir nagrinėti kartu bylas pagal UAB „Virklund sport“ atskirąjį skundą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. sausio 31 d. nutarties, kuria buvo atsisakyta įtraukti UAB „Virklund sport“ į UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo bylą, UAB „Virklund sport“ atskirąjį skundą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 15 d. nutarties, kuria buvo iškelta restruktūrizavimo byla UAB „VĖTRŪNA“, ir dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 26 d. nutarties, kuria buvo atsisakyta priimti UAB „Virklund sport“ atskirąjį skundą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 15 d. nutarties. Atskirąjį skundą grindžia šiais argumentais:
- Sprendžiant dėl UAB „Virklund sport“ teisės pateikti atskirąjį skundą dėl teismo nutarties, kuria restruktūrizavimo bylos iškėlimo klausimas buvo sprendžiamas iš esmės, turi būti vertinamas UAB „Virklund sport“ suinteresuotumas bylos nagrinėjimu, tai yra galima procesinio sprendimo įtaka UAB „Virklund sport“ teisėms ir pareigoms, taip pat realus faktinio ir teisinio pagrindo dalyvauti byloje buvimas/nebuvimas. Buvimas bendrovės kreditoriumi savaime patvirtina tokio asmens suinteresuotumą dalyvauti procese, kuriame sprendžiamas restruktūrizavimo bylos iškėlimo klausimas, kadangi nuo to, ar bus iškelta restruktūrizavimo byla, tiesiogiai priklauso kreditoriaus reikalavimo patenkinimo tvarka, trukmė, apimtis bei kitos kreditoriaus teisės. Pagal Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymo 12 straipsnio 1 dalies 3 punktą UAB „Virklund sport“ yra laikytinas UAB „VĖTRŪNA“ kreditoriumi. Kadangi UAB „Virklund sport“ turėjo teisinį suinteresuotumą ir teisę dalyvauti UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo byloje, todėl pirmosios instancijos teismas privalėjo UAB „Virklund sport“ įtraukti į bylą trečiuoju asmeniu ir priimti nagrinėti atskirąjį skundą dėl UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo bylos iškėlimo.
- Kadangi klausimo dėl UAB „Virklund sport“ įtraukimo į bylą išsprendimas gali turėti tiesioginės reikšmės sprendžiant, ar UAB „Virklund sport“ turi teisę skųsti pirmosios instancijos teismo 2013 m. vasario 15 d. nutartį dėl UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo bylos iškėlimo bei 2013 m. vasario 26 d. nutartį dėl atsisakymo priimti atskirąjį skundą dėl restruktūrizavimo bylos iškėlimo, bylos pagal šiuos atskiruosius skundus turi būti sujungtos ir nagrinėtinos vienoje byloje.
10Atsakovas UAB „VĖTRŪNA“ atsiliepimu į atskirąjį skundą prašo teismo nutartį palikti nepakeistą. Nurodo, kad Lietuvos apeliacinis teismas 2013 m. kovo 28 d. nutartimi Vilniaus apygardos teismo 2013 m. sausio 31 d. nutartį paliko nepakeistą, tai yra atsisakė įtraukti UAB „Virklund sport“ trečiuoju asmeniu į atsakovo restruktūrizavimo bylą.
- Apeliacinio teismo nustatytos bylos aplinkybės, teisiniai argumentai ir išvados
11Pareiškėjas UAB „Virklund sport“ atskirajame skunde prašo sujungti civilines bylas pagal UAB „Virklund sport“ atskiruosius skundus dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. sausio 31 d. nutarties, kuria buvo atsisakyta įtraukti UAB „Virklund sport“ į UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo bylą (bylos iškėlimo proceso stadijoje), dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 15 d. nutarties, kuria UAB „VĖTRŪNA“ iškelta restruktūrizavimo byla, taip pat dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 26 d. nutarties, kuria buvo atsisakyta priimti pareiškėjo atskirąjį skundą dėl teismo nutarties iškelti UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo bylą. Iš teismų informacinės sistemos LITEKO duomenų matyti, kad Lietuvos apeliacinis teismas išnagrinėjo pareiškėjo UAB „Virklund sport“ atskirąjį skundą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. sausio 31 d. nutarties, kuria buvo atsisakyta įtraukti pareiškėją į civilinę bylą Nr. B2-3124-160/2013 (dėl restruktūrizavimo bylos iškėlimo UAB „VĖTRŪNA“). Lietuvos apeliacinis teismas 2013 m. kovo 28 d. nutartimi Vilniaus apygardos teismo 2013 m. sausio 31 d. nutartį paliko nepakeistą. Tai reiškia, jog įsiteisėjo teismo nutartis, kuria pareiškėją UAB „Virklund sport“ buvo atsisakyta įtraukti į civilinę bylą dėl UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo bylos iškėlimo. Esant tokiai aplinkybei, apeliacinės instancijos teismas sprendžia, jog nėra pagrindo sujungti minėtą bylą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. sausio 31 d. nutarties peržiūrėjimo ir šią civilinę bylą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 26 d. nutarties peržiūrėjimo, nes apeliacine tvarka jau yra išspręstas klausimas dėl pirmosios instancijos teismo 2013 m. sausio 31 d. nutarties atsisakyti įtraukti pareiškėją UAB „Virklund sport“ į bylą trečiuoju asmeniu teisėtumo. Šiuo atveju aktualų apeliacijos objektą sudaro Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 26 d. nutarties, kuria atsisakyta priimti pareiškėjo atskirąjį skundą dėl to paties teismo 2013 m. vasario 15 d. nutarties (šia nutartimi iškelta UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo byla), teisėtumo ir pagrįstumo patikrinimas. Šį klausimą apeliacinės instancijos teismas sprendžia vadovaudamasis atskirojo skundo faktiniu ir teisiniu pagrindais bei patikrina, ar nėra absoliučių 2013 m. vasario 26 d. nutarties negaliojimo pagrindų (CPK 320, 338 str.). Absoliučių šios nutarties negaliojimo pagrindų nenustatyta.
12CPK 305 straipsnis imperatyviai reglamentuoja, kad apeliacinį skundą byloje turi teisę paduoti dalyvaujantys joje asmenys. Dalyvaujančiais byloje asmenimis laikomi proceso dalyviai, turintys teisinį suinteresuotumą bylos baigtimi (CPK 37 straipsnio 1 dalis). Tai yra šalys, tretieji asmenys, asmenys, pareiškę ieškinį CPK 49 straipsnio nustatyta tvarka, pareiškėjai, suinteresuoti asmenys CPK 442 straipsnyje išvardytose bylose, CPK 431 straipsnyje numatyti kreditoriai ir skolininkai, taip pat šių asmenų atstovai (CPK 37 straipsnio 2 dalis). Pagal CPK 338 straipsnį atskiriesiems skundams paduoti ir nagrinėti taikomos taisyklės, reglamentuojančios procesą apeliacinės instancijos teisme, išskyrus CPK skirsnyje „Atskirieji skundai“ numatytas išimtis. Šiuo atveju minėtas skirsnis nenumato jokių išimčių dėl subjektinę teisę paduoti atskirąjį skundą turinčių asmenų. Nei CPK, nei ĮRI nenumatyta jokių išlygų, kad atskirąjį skundą dėl nutarties, priimtos restruktūrizavimo bylos iškėlimo klausimu, gali paduoti asmenys, kurie nėra tokioje byloje dalyvaujančiais asmenimis, kurie nedalyvavo teisminiame restruktūrizavimo bylos iškėlimo procese. Kaip jau buvo minėta, Vilniaus apygardos teismas 2013 m. sausio 31 d. nutartimi atsisakė pareiškėją UAB „Virklund sport“ įtraukti dalyvauti trečiuoju asmeniu civilinėje byloje Nr. B2-3124-160/2013 (joje sprendžiant dėl restruktūrizavimo bylos UAB „VĖTRŪNA“ iškėlimo). Ši nutartis įsiteisėjusi. Taigi UAB „Virklund sport“ nebuvo dalyvaujančiu asmeniu sprendžiant dėl restruktūrizavimo bylos iškėlimo UAB „VĖTRŪNA“, todėl pirmosios instancijos teismas turėjo teisinį pagrindą atsisakyti priimti UAB „Virklund sport“ atskirąjį skundą dėl Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 15 d. nutarties, kuria išspręstas UAB „VĖTRŪNA“ restruktūrizavimo bylos iškėlimo klausimas. Dėl nurodytos priežasties pirmosios instancijos teismo nutartis, kuri yra šios apeliacijos objektas, paliekama nepakeista.
13Lietuvos apeliacinio teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 337 straipsnio 1 dalies 1 punktu,
Nutarė
14Vilniaus apygardos teismo 2013 m. vasario 26 d. nutartį palikti nepakeistą.
Proceso dalyviai
- Ginčo esmė


Jonavos sporto arena

Jonavos sporto arena – tai modernus daugiafunkcinis kompleksas, kuriame sudarytos visos sąlygos plėtoti sportinę ir kultūrinę veiklą, organizuoti aukšto lygio sporto ir meninius renginius, rengti miesto šventes ir kitus masinius renginius.

Arenoje treniruojasi ir namų varžybas žaidžia Jonavos Sporto Klubas, rungtyniaujantis NKL čempionate.

Arena lengvai pritaikoma įvairių sporto šakų varžyboms:

2006 m. Jonavos rajono savivaldybės taryba pritarė, kad būtų statomas Jonavos rajono savivaldybės sporto, sveikatingumo ir pramogų kompleksas. Buvo nutarta Jonavoje statyti ir rekonstruoti keturis sportinius-pramoginius objektus. Pirmajame etape pastatyta ir įrenginėjamas universalus sporto centras, kitaip dar vadinamas Jonavos arena. Planuota baigti 2016 m. Statybą iš esmės finansuoja Lietuvos valstybė. Dalį lėšų skyrė Jonavos rajono savivaldybė.
Bendrovė „Achema“ skirti lėšų Jonavos arenai nesutiko.Jonavos arena: be baseino, boulingo ir treniruoklių salės  (Jurgita Vilčinskienė, Jonavos žinios)

2007 m. Sporto komplekso idėjos konkursą laimėjo keturių architektų grupė. Ramūnas Grubinskas, Laura Amankavičiūtė, Vytautas Putna, Lilija Putnienė. Architektai dalyvavo visuose statybos etapuose.

2008 m. paskelbta komplekso vizija ir surengtas konkursas projektavimo darbams.

2010 m. buvo baigtas rengti statinio projektas, gautas statybos leidimas, skirtas 0,9 mln. Lt finansavimas iš valstybės investicijų programos. Konkurso būdu buvo parinktas rangovas. Rangos sutarties vertė – 26,5 mln. litų. Arena rūpinosi tuometiniai Jonavos rajono vadovai – meras Bronislovas Liutkus, vicemerai Mindaugas Sinkevičius ir Vytas Vaicekauskas.

2010 m. rugsėjo 4 d. buvo įleista kapsulė su laišku ateities kartoms. Ceremonijoje dalyvavo Seimo nariai Mindaugas Bastys, Andrius Mazuronis, Aleksandras Sacharukas, Mantas Varaška, jonavietis Rimantas Sinkevičius, Kūno kultūros ir sporto departamento generalinis direktorius Klemensas Rimšelis, Tinklinio federacijos generalinis sekretorius Juozas Lapeika, 2011 m. Europos krepšinio čempionato organizacinio komiteto vykdomasis direktorius Mindaugas Špokas, Jonavos sporto mokyklos auklėtiniai krepšininkas Darius Maskoliūnas, boksininkas Rimvydas Bilius bei futbolininkas Dominykas Galkevičius, taip pat Jonavos sporto centro direktorė Regina Stupurienė, perskaičiusi laišką apie pradėtas statybas.http://www.sportas.info/naujienos/3148-ir_jonava_tures_sporto_kompleksa.html

Nuo 2010 m. rudens iki 2012 m. pavasario (beveik pustrečių metų) numatytoje teritorijoje vyko tik lauko inžinerinių tinklų statybos darbai, nes darbų eiga priklausė nuo skiriamų lėšų, beveik šimtu procentų skiriamų valstybės.http://www.jonavosnaujienos.lt/index.php/miestas/448-sporto-komplekso-statybu-sparta-priklausys-nuo-finansavimo

2011 m. arenai buvo skirta dar 2 milijonai litų. Už juos atlikti pagrindų įrengimo, grunto kasimo, polinių pamatų ir rūsio sienų įrengimo, išorės vandentiekio tinklų įrengimo, sporto salės drenažo įrengimo, šiluminių trasų įrengimo darbai.

2012 m. arenos statybai skirta dar 2 milijonai litų.
2013 m. gautas 3,5 mln. finansavimas.

2014 m. 4 milijonai litų buvo skirti iš valstybės investicijų programos, o 1,7 milijono litų – iš savivaldybės biudžeto.

2015 m. arenos statybai numatyta skirti 3,7 mln. litų (1,07 mln. eurų). Už juos tęsiami vidaus įrengimo darbai, patalpų apdaila, pradėti gerbūvio tvarkymo darbai.Jonavos arenos statyba: nuo idėjos iki įkurtuvių – dešimtmetis  (Jurgita Vilčinskienė, 2015.01.30 09:00. Jonavos ir Jonavos rajono informacinis portalas. Leidėjas – mažoji bendrija (MB) „Jonavos žinios“)

2015 m. kovo 17 d. pastatytoje arenoje kilo nedidelis gaisras. Degė ir buvo užgesintas pastato stogas.Naujai statomoje Jonavos arenoje kilo gaisras

2015 m. vasarą areną atvykęs apžiūrėjo Lietuvos premjeras Algirdas Butkevičius. Įvertinęs, kad į statinį buvo sudėta tūkstančiai kubinių metrų betono, siūlė už tokį projektą „labai stipriai“ bausti, vežti studentus rodyti, kaip nereikia projektuoti, nes investuota suma neatitinka pastato vertės. Pasak Lietuvos ministro pirmininko, už tokią sumą buvo galima įrengti 3 sales (krepšinio, dvi kitoms sporto šakoms) ir baseiną.http://www.jonavoszinios.lt/statom%C4%85-jonavos-aren%C4%85-ap%C5%BEi%C5%ABr%C4%97j%C4%99s-premjeras-butkevi%C4%8Dius-%E2%80%9Esiaubas%E2%80%9C  Kaip sektiną pavyzdį Lietuvos premjeras nurodė Šakius, kur kompaktiška 1300 vietų Sporto arena buvo pastatyta už 7 mln. litų (visas sporto kompleksas su krepšinio sale, baseinu, sūkurine vonia – už 10 mln. Lt).http://sportas.lrytas.lt/-12547651591254414960-nauj%C4%85-%C5%A1aki%C5%B3-aren%C4%85-krik%C5%A1tijo-ir-lietuvos-%C4%8Dempionai-atnaujinta-nuotraukos.htm
Jonavos arenos statybai gavus reikšmingą 4,7 mln. eurų paramą iš valstybės, 2015 m. birželio 23 d. per Jonines Jonavos rajono savivaldybės meras Mindaugas Sinkevičius Lietuvos Vyriausybės vadovą Algirdą Butkevičių paskelbė Jonų Respublikos garbės piliečiu.http://lsdp.lt/lt/naujienos/regionai/id/3362/premjeras_a._butkevicius_jonavoje_tapo_jonu_respublikos_garbes_pilieciu

2015 m. metų pabaigoje šiam projektui įgyvendinti iš viso buvo išleista apie 5,8 mln. eurų, iš kurių 1,1 mln. eurų skyrė Jonavos savivaldybė.
Siekiant kuo greičiau pabaigti viską iki galo ir pradėti eksploatuoti areną, dar trūko 3,6 mln. eurų (2015 m. birželio mėn. duomenimis). Savivaldybės meras tikėjosi, kad padės Jonavos rajone įsikūrusi AB „Achema“ (kaip 2013 m. Kėdainių arena buvo pastatyta įmonės AB „Lifosa“), taip pat koncerno Achemos grupė savininkė jonavietė Lyda Lubienė, kiti svarbūs akcininkai,http://www.jonavoszinios.lt/statom%C4%85-jonavos-aren%C4%85-ap%C5%BEi%C5%ABr%C4%97j%C4%99s-premjeras-butkevi%C4%8Dius-%E2%80%9Esiaubas%E2%80%9C  tačiau paramos iš verslo sektoriaus nebuvo sulaukta. 2015 m. liepos 30 d. sprendimu dėl miesto administracinių ribų keitimo Jonavos rajono savivaldybės taryba, vadovaujama mero M. Sinkevičiaus, nusprendė „Achemą“ iš kaimo teritorijos priskirti Jonavos miestui,http://www.jonavoszinios.lt/ketinama-keisti-miesto-ribas-bendrov%C4%97-%E2%80%9Eachema%E2%80%9C-%E2%80%9Ekraustoma%E2%80%9C-%C4%AF-miest%C4%85 taip žemės nuomos mokesčius ateityje šiai bendrovei pakeliant apie 10 kartų, dėl adreso keitimo sukeliant būtinybę skirti nemažas lėšas partnerių ir tiekėjų informavimui, duomenų keitimui Registrų centre, perregistruojant tūkstančius sutarčių ir kt.http://www.jonavosnaujienos.lt/index.php/tema/1490-didziausiai-jonavos-remejai-netiketas-rajono-tarybos-sprigtas  „Achema“ tuo buvo nepatenkinta ir viešai išdėstė neigiamas tokio sprendimo pasekmes.http://www.jonavosnaujienos.lt/index.php/tema/2380-tarybos-deka-achemos-klajones-tarp-miesto-ir-kaimo-baigesi  2016 m. birželio 30 d. Jonavos rajono tarybai pripažinus netekusiu galios 2015 m. liepos 30 d. sprendimą dėl „Achemos“ įtraukimo į miesto teritoriją,https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/ff2382b044dc11e6bd3bfefc575ccac4 iškart po to – 2016 m. liepos 11 d. – AB „Achema“ skyrė 600 000 eurų tikslinę paramą, skirtą finansuoti Jonavos sporto arenos statybas (Paramos sutartį pasirašė AB „Achema“ generalinis direktorius Ramūnas Miliauskas ir Jonavos rajono savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotojas Valdas Majauskas).http://www.jonava.lt/-/jonavos-sporto-arenos-statybai-600-000-euru

2016 m. vasarą Jonavos rajono taryba Sporto arenai papildomai skyrė 300 000 eurų sumą, nes rangovui vykdant darbus kieme, buvo pastebėta, jog dujų ir elektros tinklai yra per aukštai, dėl ko reikia vykdyti papildomus, nenumatytus darbus, ištaisyti spragas.http://www.jonavosnaujienos.lt/index.php/miestas/2486-taryba-vasaros-atostogu-su-naujais-administracijos-vadovais-ir-senais-gincais

2017 m. vasario 22 d. ši arena buvo atidaryta.
 Šaltiniai


Jonavos sporto arena


Valentino Rossi

Valentino Rossi (g. 1979 m. vasario 16 d.) – buvęs profesionalus motociklininkas iš Italijos. Jis yra vienas sėkmingiausių motociklininkų visoje sporto istorijoje – italas yra laimėjęs 9 pasaulio motociklų čempiono titulus.

Valentino pradėjo savo motociklininko karjerą pastūmėtas savo tėvo Graziano Rossi, kuris taip pat buvo motociklų lenktynininkas.

Italas vadovauja Moto 2 klasės komandai Sky Racing Team VR46.

V. Rossi profesionalo karjerą pradėjo 1996 m. Aprilia komandoje 125 cm³ lenktynėse. Kitais metais jis tapo šio čempionato nugalėtoju. 1998 m. jis perėjo į aukštesnės klasės – 250 cm³ kategorijos čempionatą. Pirmais metais čia jis buvo antras, o 1999 m. tapo čempionu. 2000 m. jis perėjo į 500 cm³ kategorijos čempionatą. Čia taip pat pirmus metus buvo antras, kitus – nugalėtojas. 2002 m. buvo sukurtas galingiausių motociklų Moto GP čempionatas. Nuo įkūrimo metų iki 2009 m. sezono italas tapo čempionu net šešis kartus.

Moto GP čempionate V. Rossi yra pasiekęs didelę dalį rekordų.

2021 m. rugpjūčio 5 d. italas pranešė, kad 2021 m. sezonas bus paskutinis jo karjeroje. 2021 m. lapkričio 14 d. Valensijos GP buvo paskutinės lenktynės italo karjeroje.Motociklų sporto legenda Valentino Rossi baigė įspūdingą karjerą

2006 m. sausio 31, vasario 1 ir vasario 2 dienomis italas dalyvavo Formulės 1 treniruotėse su Ferrari komanda. Pirmą treniruočių dieną Rossi išvažiavo iš trasos, antrą – buvo devintas iš penkiolikos lenktynininkų, o trečią dieną – apie puse sekundės lėtesnis už Michaelį Schumacherį. Po šių bandymų dauguma Formulės 1 lenktynininkų teigiamai įvertino V. Rossi pasirodymą.M. Schumacheris: V. Rossi pasirodė teigiamai

Tų pačių gegužės mėnesį V. Rossi paskelbė, kad nežada palikti Moto GP lenktynių ir pratęsė sutartį su Yamaha ekipa dvejiems metams. Po kurio laiko tai padarė 2009 ir 2010 metams.

Dar kartą už Ferrari vairo italas sėdo po 2008 m. sezono, o 2010 m sausio 14 d. buvo paskelbta, kad Rossi dalyvaus Formulės 1 bandymuose sausio 20-21 dienomis Barselonoje.V. Rossi vėl bandys „Ferrari“ Po šių bandymų „Yamaha“ ekipos vadovas D. Brivis teigė manąs, kad italas po dar vieno Moto GP sezono gali pereiti į Formulę 1 visam laikui.„Yamaha“: V. Rossi gali pasukti į F-

V. Rossi vėl bandys „Ferrari“ Po šių bandymų „Yamaha“ ekipos vadovas D. Brivis teigė manąs, kad italas po dar vieno Moto GP sezono gali pereiti į Formulę 1 visam laikui.„Yamaha“: V. Rossi gali pasukti į F-1

„Yamaha“ „MotoGP“ komandos vadovo Davide'o Brivio nuomone, sėkmingai „Ferrari
“ F-1 bolidą šią savaitę išmėginęs Valentino Rossi gali nuspręsti pereiti į šį sportą visam laikui.
Motociklų sporto žvaigždė Barselonos (Ispanija) trasoje pasiektais ratų įveikimo laikais nustebino ne vieną specialistą. Italas, vairuodamas seną bolidą su GP2 serijos padangomis, pademonstravo beveik „Formulės-1“ lenktynėms prilygstantį tempą.
„Dėl šių puikių rezultatų dabar turiu pergyventi, nes Valentino tikrai gali įsigeisti pakeisti sportą“, - italų laikraščiui „Gazzetta dello Sport“ pareiškė D. Brivio.
„Yamaha“ komandos vadovui tikrai yra dėl ko nerimauti – V. Rossi sutartis su ekipa baigiasi po šio sezono. Manoma, kad italas gali persėsti ant „Ducati“ motociklo, tačiau čempiono viršininkas rimčiau vertina jo perėjimo į „Ferrari“ gretas galimybę.
„Didžiausias pavojus slypi „Ferrari“, - pažymėjo jis.
V. Rossi dar 2006 m. rimtai bandė „Formulės-1“ techniką ir svarstė savo galimybę išmėginti savo jėgas šiose lenktynėse, tačiau galų gale nusprendė likti „MotoGP“. 30 m. amžiaus italas neseniai pareiškė manąs jau praleidęs savo progą startuoti šiose varžybose.
„Ferrari“ komandos vadovas Stefano Domenicali, tuo tarpu, šį mėnesį pažymėjo, kad V. Rossi būtų puikus kandidatas į „Formulę-1“, jei šioje komandoms būtų leista naudoti ne po du, kaip dabar, o po tris bolidus.
Svarbiausių naujienų prenumerata įtraukta. Patvirtinkite prenumeratą paspausdę nuorodą el. pašte (pasitikrinkite šlamšto dėžutę).


Valentino Rossi


Valentino Rossi

2006 m. sausio 31, vasario 1 ir vasario 2 dienomis italas dalyvavo Formulės 1 treniruotėse su Ferrari komanda. Pirmą treniruočių dieną Rossi išvažiavo iš trasos, antrą – buvo devintas iš penkiolikos lenktynininkų, o trečią dieną – apie puse sekundės lėtesnis už Michaelį Schumacherį. Po šių bandymų dauguma Formulės 1 lenktynininkų teigiamai įvertino V. Rossi pasirodymą.M. Schumacheris: V. Rossi pasirodė teigiamai

Tų pačių gegužės mėnesį V. Rossi paskelbė, kad nežada palikti Moto GP lenktynių ir pratęsė sutartį su Yamaha ekipa dvejiems metams. Po kurio laiko tai padarė 2009 ir 2010 metams.

Dar kartą už Ferrari vairo italas sėdo po 2008 m. sezono, o 2010 m sausio 14 d. buvo paskelbta, kad Rossi dalyvaus Formulės 1 bandymuose sausio 20-21 dienomis Barselonoje.


Ernestas Vasiliauskas

Ernestas Vasiliauskas (g. 1976 m. gegužės 7 d. Skaistgiryje, Joniškio rajonas) – Lietuvos archeologas, mokslininkas, muziejininkas, pedagogas, paveldosaugininkas, kultūros, visuomenės ir politikos veikėjas.

 Žiemgalos prekybiniai keliai ir centrai VIII–IX a. // Lietuvos archeologija. Vilnius, 1999, T. XVIII.
 12–13 gs. zemgaļu apbedījumi Lietuvas teritorijā. // Latvijas Vēstures muzeja raksti. Rīga, 2000, Nr. 7.
 XII–XIII a. žiemgalių laidojimai. // Lietuvos archeologija. Vilnius, 2001, T. XXI.
 Raktuvės piliakalnis. // Žiemgala. 2002, Nr. 1., p. 3–9.
 XII–XIII a. zoomorfiniai pakabučiai Žiemgalos teritorijoje. // Lituanistica. 2003, Nr. 2, p. 32–55.
 Zemgaļi senātnē/ Žiemgaliai senovėje, Ryga (Latvijos istorijos muziejus), 2003 (bendraautoris, vertimas į latvių ir lietuvių kalbas).
 Žiemgala XII–XIII a. // Žiemgala, 2003, Nr. 2.
 Jaunākie pētījumi Sidabrenes (Kalnjeles) arheoloģiskajos peminekļos. // Pētījumi zemgaļu senatnē. Latvijas vēstures muzeja raksti, Rīga, 2004, Nr. 10, p. 103–126.
 Ar buvo žiemgalių Sidabrės žemė? // Praeities puslapiai: archeologija, kultūra, visuomenė, Klaipėda, 2005, p. 191–206.
 Žiemgalių antkaklės XII–XIII a. // Arcaeologia Lituana, Vilnius, 2005, t. 6, p. 131–137.
 Vasiliauskas, E., 2015. Grafų Keyserlingkų ir kitų Lietuvos dvarininkų archeologiniai rinkiniai Kuršo provincijos muziejuje. Archaeologia Lituana. 16, 100–134.
Lietuvos XVII–XIX a. pradžios ikonografijos ir kartografijos šaltiniai Švedijoje. Sud. E. VASILIAUSKAS, G. ZABIELA. Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2013. – 127 p. + [33] sulankst. žml. dėkle. ISBN 978-9955-18-764-6.
Joniškio ir Žagarės krašto seniausioji praeitis: parodos „Žiemgalos praeities atspindžiai archeologiniuose radiniuose“ katalogas, 2014 m. rugsėjo 13 d. (Joniškis). Sud. E. VASILIAUSKAS. Šiauliai: Lucilijus, 2014. – 103 p. ISBN 978-9955-32-282-5.
Joniškio krašto dvarai. Didžioji ir Mažoji Daunoravos, Bertaučiai, Satkūnai / Güter in der Gegend von Joniškis. Gross und Klein Donnerhof, Bärtautzen, Satkuhnen. Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2017. – 200+4 p. ISBN 978-9955-18-963-3

Grafų Keyserlingkų ir kitų Lietuvos dvarininkų archeologiniai rinkiniai Kuršo provincijos muziejuje
Santrauka
Iki 1916 m. į Kuršo provincijos muziejų pateko Lietuvos bajorų senųjų giminių ir vokiečių tautybės dvarininkų aptiktų įvairių plačios chronologijos (4400/4200 m. pr. Kr.–XVI a. po Kr.) archeologinių radinių iš Kauno gubernijos (210 vienetų iš dvylikos vietovių, minimos dar dvi radavietės, daugiausia iš šiaurinės dalies, Žemaitijos). Aktyviausi XIX a. pabaigoje renkant dirbinius ir organizuojant tyrimus (jau Kuršo gubernijoje) buvo grafai Theodoras ir Otto Keyserlingkai (Malgūžės–Daunoravos atšaka). Kai kurie šių rinkinių turėjo antikvarinį pobūdį, nefiksuotos tikslesnės jų radimo aplinkybės (O. Keyserlingko akmeninių kirvelių rinkinys), tačiau kiti buvo detaliau metrikuoti (Alfredo von Behro Škilinpamūšio pilkapyno ir kt. radiniai). Tam tikrais atvejais ši informacija apie kai kuriuos objektus – Adakavą, Laukžemę, Lieporus, Moliūnus, Škilinpamūšį, Viekšnius (Kauno gubernija), Vecsaulės Čapanus, Jaunsvirlaukos Migalias (Kuršo gubernija) ir kt. – ar juose surinktus unikalius radinius yra vienintelė.
Raktiniai žodžiai
DOI: http://dx.doi.org/10.15388/ArchLit.2015.16.9846


Ernestas Vasiliauskas


Arūnas Poniškaitis

Arūnas Poniškaitis (g. 1966 m. rugpjūčio 1 d.) – Vilniaus arkivyskupijos vyskupas augziliaras ir titulinis Sinos vyskupas.

Augo praktikuojančių katalikų šeimoje, pakrikštytas Griškabūdžio bažnyčioje. Pirmuosius 4-erius metus gyveno tėviškėje, Žvirgždaičių parapijos Vyšpinių kaime (Šakių rajonas), vėliau – Vilkaviškyje.

1984 m. baigė Vilkaviškio 2-ąją vidurinę mokyklą (dabar – „Aušros“ gimnazija), atliko privalomąją tarnybą sovietinėje armijoje. Nuo 1987 m. iki 1992 m. studijavo Kauno tarpdiecezinėje kunigų seminarijoje. Studijavo Popiežiškajame Šv. Grigaliaus universitete Romoje, teologijos licenciatas (1997 m.). 2001 m. gruodžio viduryje apgynė disertaciją tema „Monstratio. Fundamentinės teologijos metodologijos pasikeitimas ir tikėjimo apologija Lietuvos Bažnyčioje po Vatikano II Susirinkimo”, teologijos daktarasLCN.lt inf..

1992 m. gegužės 31 d. įšventintas Marijampolėje (vysk. Juozas Žemaitis, MIC). Alytaus Šv. Angelų Sargų parapijos vikaras.
Alytaus šv. Kazimiero parapijos klebonas, 2001–2004 m. Vilkaviškio vyskupijos Palaimintojo Jurgio Matulaičio kunigų seminarijos Marijampolėje dvasios tėvasPaskyrimai, 2001–2009 m. VDU Katalikų teologijos fakulteto fundamentinės teologijos dėstytojasVilkaviškio vyskupijos inf. , dėstė kursus Marijampolės kunigų seminarijoje ir Marijampolės kolegijoje, nuo 2003 m. kun. Arūnas Poniškaitis Vilkaviškio vyskupijos kurijos notaras, nuo 2004 m. Vilkaviškio vyskupo generalvikaras. 2005 m. jam suteiktas Šventojo Tėvo kapeliono – monsinjoro – titulas. Pastarąjį dešimtmetį jis taip pat buvo Vilkaviškio vyskupijos kunigų tarybos nariu ir konsultoriumi, Marijampolės „Tikėjimo ir šviesos“ bendruomenės kapelionu, Vilkaviškio vyskupijos atstovu leidinyje „Bažnyčios žinios“, Ateitininkų federacijos Marijampolės vietovės valdybos dvasios vaduVilniaus arkivyskupijos vyskupu augziliaru nominuotas monsinjoras Arūnas Poniškaitis (2010 02 05, Vilniaus arkivyskupijos kurijos pranešimas spaudai).

2010 m. vasario 5 d. Šventasis Tėvas Benediktas XVI paskyrė Vilniaus arkivyskupijos vyskupu augziliaru (pagalbininku) ir tituliniu Sinos (dabartiniame Tunise) vyskupuBishop Arūnas Poniškaitis. Konsekracija Vilniaus Arkikatedroje 2010 m. kovo mėn. (per Lietuvos Globėjo Šventojo Kazimiero iškilmes)Kardinolas A. J. Bačkis turi naują padėjėją (Vilniaus arkivyskupijos kurija ir balsas.lt, 2010.02.05 14:08).
2011 m. spalio 26 d. jis išrinktas Lietuvos Vyskupų Konferencijos jaunimo reikalų tarybos pirmininku. 2014 m. spalio 24 d. perrinktas šioms pareigoms http://lvk.lcn.lt/nariai/poniskaitis.htm


Arūnas Poniškaitis


Arūnas Poniškaitis

Augo praktikuojančių katalikų šeimoje, pakrikštytas Griškabūdžio bažnyčioje. Pirmuosius 4-erius metus gyveno tėviškėje, Žvirgždaičių parapijos Vyšpinių kaime (Šakių rajonas), vėliau – Vilkaviškyje.

1984 m. baigė Vilkaviškio 2-ąją vidurinę mokyklą (dabar – „Aušros“ gimnazija), atliko privalomąją tarnybą sovietinėje armijoje. Nuo 1987 m. iki 1992 m. studijavo Kauno tarpdiecezinėje kunigų seminarijoje.


Arūnas Poniškaitis

Augo praktikuojančių katalikų šeimoje, pakrikštytas Griškabūdžio bažnyčioje. Pirmuosius 4-erius metus gyveno tėviškėje, Žvirgždaičių parapijos Vyšpinių kaime (Šakių rajonas), vėliau – Vilkaviškyje.

1984 m. baigė Vilkaviškio 2-ąją vidurinę mokyklą (dabar – „Aušros“ gimnazija), atliko privalomąją tarnybą sovietinėje armijoje. Nuo 1987 m. iki 1992 m. studijavo Kauno tarpdiecezinėje kunigų seminarijoje. Studijavo Popiežiškajame Šv. Grigaliaus universitete Romoje, teologijos licenciatas (1997 m.). 2001 m. gruodžio viduryje apgynė disertaciją tema „Monstratio. Fundamentinės teologijos metodologijos pasikeitimas ir tikėjimo apologija Lietuvos Bažnyčioje po Vatikano II Susirinkimo”, teologijos daktarasLCN.lt inf..

1992 m. gegužės 31 d. įšventintas Marijampolėje (vysk. Juozas Žemaitis, MIC). Alytaus Šv. Angelų Sargų parapijos vikaras.


Lietuvos vietovardžiai

thumb|300px|Lietuvos vietovardžių žodynas – didžiausias ir išsamiausias leidinys apie šalies vietovardžius

Lietuvos vietovardžiai – Lietuvos gyvenviečių, vandens telkinių, miškų ir kitų geografinių objektų, nusakančių vietovę, pavadinimai. 1991 m. įkurtas Lietuvių kalbos instituto Vardyno skyrius, be kita ko kaupiantis informaciją ir apie vietovardžius.

2018 m. birželio 14 d. Lietuvos seimas nutarė paskelbti 2019-uosius metus Vietovardžių metais.LR Seimo nutarimas Nr. XIII-1273 2019 m. sausio 16 d. vyriausybė patvirtino atitinkamų priemonių planą.LR Vyriausybės nutarimas Nr. 39

Nuo 1997 m. Valstybinė lietuvių kalbos komisija prie Vyriausybės savo nutarimais tvirtina ir atnaujina pagrindinių vietovardžių sąrašus, pateikdama jų kirčiavimą ir kirčiuotes.

 Data  Teisės aktas  Aprašymas 1997-08-28  VLKK nutarimas Nr. 63 1997-08-28 VLKK nutarimas Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo  Pirmasis sąrašas, kuriame pateikta 2560 vietovardžių. 2006-11-09  VLKK nutarimas Nr. N-8(109) 2006-11-09 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ pakeitimo  Išbraukti, pakeisti, įrašyti nauji vietovardžiai. 2011-05-19  VLKK nutarimas Nr. N-2(123) 2011-05-19 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ papildymo  Įrašytas 1 vietovardis. 2013-02-28  VLKK nutarimas Nr. N-1(137) 2013-02-28 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ papildymo  Įrašyti etnografiniai regionai, pakeisti keli vietovardžiai. 2014-01-30  VLKK nutarimas Nr. N-1(150) 2014-01-30 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ pakeitimo  Patikslinti etnografinių regionų vardai. 2014-06-12  VLKK nutarimas Nr. N-4(153) 2014-06-12 VLKK nutarimas Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo papildymo  Įrašytas 1 vietovardis. 2014-12-11  VLKK nutarimas Nr. N-6(155) 2014-12-11 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ pakeitimo  Patikslintas 1 vietovardis. 2017-03-30  VLKK nutarimas Nr. N-1(160) 2017-03-30 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės Lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ papildymo  Patikslintas 1 vietovardis. 2017-04-27  VLKK nutarimas Nr. N-2(161) 2017-04-27 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ pakeitimo  Patikslinti keli vietovardžiai


Lietuvos vietovardžiai


Artūras Žurauskas

Artūras Žurauskas (g. 1961 m. rugpjūčio 20 d. Molėtuose) – teisininkas, diplomatas, Lietuvos ambasadorius Latvijoje (nuo 2016 m. rugpjūčio mėn.).

1979–1984 m. mokėsi Vilniaus universiteto Teisės fakultete, įgijo teisininko kvalifikaciją. 1987–1989 m. SSRS vidaus reikalų ministerijos akademijos aspirantas. 1991 m. birželio 20 d. SSRS vidaus reikalų ministerijos akademijoje (Rusija) apgynė disertaciją tema „Baudžiamojo procesinio sulaikymo institutas tolesnio tarybinės visuomenės demokratizavimo sąlygomis“, teisės mokslų kandidatasLietuvos mokslo potencialas  (socialinių mokslų daktaras).

1984–1987 m. Lietuvos TSR Vidaus reikalų ministerijos tardymo valdybos tardytojas, 1989–1990 m. SSRS vidaus reikalų ministerijos mokyklos Vilniaus fakulteto dėstytojas, 1990–1993 m. Lietuvos policijos akademijos dėstytojas.

1993–2000 m. LR URM užsienio reikalų ministerijos (LR URM) Konsulinio departamento (KD) direktoriaus pavaduotojas, 2000–2001 m. LR URM KD direktorius, 2001–2006 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Kinijos Liaudies Respublikoje, taip pat Korėjos Respublikai, Mongolijai ir Vietnamo Socialistinei Respublikai.

2006–2010 m. buvo LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Graikijos Respublikoje, taip pat Kipro Respublikai (nuo 2007 m.), Albanijos Respublikai (nuo 2008 m.) bei 2007–2008 m. Bulgarijos Respublikai.

2010–2012 m. buvo URM Teisės ir tarptautinių sutarčių departamento direktorius.

Nuo 2012 m. spalio mėn. iki 2013 m. rugsėjo mėn. – Lietuvos ambasadorius Azerbaidžane.Prezidentė įteikė skiriamuosius raštus Lietuvos ambasadoriui Azerbaidžane (president.lt inf.) Iš šių pareigų atsistatydino, 2013 m. liepos mėn. internete paviešinus slapta įrašytus jo bei ambasadoriaus Vengrijoje R.Juškos pokalbius su diplomatais bei verslininkais Vilniuje. Pokalbiuose diplomatai dalijosi asmeninėmis pastabomis apie Azerbaidžano ir Armėnijos santykius bei kitais klausimais.Telefonu prisišnekėję Lietuvos ambasadoriai neteks postų  (lrytas.lt inf.) Atšauktas iš ambasadoriaus pareigų dirbo ambasadoriumi ypatingiems pavedimams URM.

Nuo 2016 m. rugpjūčio 1 d. – Lietuvos ambasadorius Latvijoje.Prezidentė įteikė skiriamuosius raštus Lietuvos ambasadoriui Latvijoje (president.lt informacija)
.Apie prezidentę juokavęs diplomatas vėl tapo ambasadoriumi (lrytas.lt inf.)

Moka anglų, rusų, lenkų kalbas.

Vedęs, turi dukrą


Artūras Žurauskas

1979–1984 m. mokėsi Vilniaus universiteto Teisės fakultete, įgijo teisininko kvalifikaciją. 1987–1989 m. SSRS vidaus reikalų ministerijos akademijos aspirantas. 1991 m. birželio 20 d. SSRS vidaus reikalų ministerijos akademijoje (Rusija) apgynė disertaciją tema „Baudžiamojo procesinio sulaikymo institutas tolesnio tarybinės visuomenės demokratizavimo sąlygomis“, teisės mokslų kandidatasLietuvos mokslo potencialas  (socialinių mokslų daktaras).

1984–1987 m. Lietuvos TSR Vidaus reikalų ministerijos tardymo valdybos tardytojas, 1989–1990 m. SSRS vidaus reikalų ministerijos mokyklos Vilniaus fakulteto dėstytojas, 1990–1993 m. Lietuvos policijos akademijos dėstytojas.

1993–2000 m. LR URM užsienio reikalų ministerijos (LR URM) Konsulinio departamento (KD) direktoriaus pavaduotojas, 2000–2001 m. LR URM KD direktorius, 2001–2006 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Kinijos Liaudies Respublikoje, taip pat Korėjos Respublikai, Mongolijai ir Vietnamo Socialistinei Respublikai.

2006–2010 m. buvo LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Graikijos Respublikoje, taip pat Kipro Respublikai (nuo 2007 m.), Albanijos Respublikai (nuo 2008 m.) bei 2007–2008 m. Bulgarijos Respublikai.

2010–2012 m. buvo URM Teisės ir tarptautinių sutarčių departamento direktorius.

Nuo 2012 m. spalio mėn. iki 2013 m. rugsėjo mėn. – Lietuvos ambasadorius Azerbaidžane.


Artūras Žurauskas

1979–1984 m. mokėsi Vilniaus universiteto Teisės fakultete, įgijo teisininko kvalifikaciją. 1987–1989 m. SSRS vidaus reikalų ministerijos akademijos aspirantas. 1991 m. birželio 20 d. SSRS vidaus reikalų ministerijos akademijoje (Rusija) apgynė disertaciją tema „Baudžiamojo procesinio sulaikymo institutas tolesnio tarybinės visuomenės demokratizavimo sąlygomis“, teisės mokslų kandidatasLietuvos mokslo potencialas  (socialinių mokslų daktaras).

1984–1987 m. Lietuvos TSR Vidaus reikalų ministerijos tardymo valdybos tardytojas, 1989–1990 m. SSRS vidaus reikalų ministerijos mokyklos Vilniaus fakulteto dėstytojas, 1990–1993 m. Lietuvos policijos akademijos dėstytojas.

1993–2000 m. LR URM užsienio reikalų ministerijos (LR URM) Konsulinio departamento (KD) direktoriaus pavaduotojas, 2000–2001 m. LR URM KD direktorius, 2001–2006 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Kinijos Liaudies Respublikoje, taip pat Korėjos Respublikai, Mongolijai ir Vietnamo Socialistinei Respublikai.

2006–2010 m. buvo LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Graikijos Respublikoje, taip pat Kipro Respublikai (nuo 2007 m.), Albanijos Respublikai (nuo 2008 m.) bei 2007–2008 m. Bulgarijos Respublikai.

2010–2012 m. buvo URM Teisės ir tarptautinių sutarčių departamento direktorius.

Nuo 2012 m. spalio mėn. iki 2013 m. rugsėjo mėn. – Lietuvos ambasadorius Azerbaidžane.Prezidentė įteikė skiriamuosius raštus Lietuvos ambasadoriui Azerbaidžane (president.lt inf.) Iš šių pareigų atsistatydino, 2013 m. liepos mėn. internete paviešinus slapta įrašytus jo bei ambasadoriaus Vengrijoje R.Juškos pokalbius su diplomatais bei verslininkais Vilniuje. Pokalbiuose diplomatai dalijosi asmeninėmis pastabomis apie Azerbaidžano ir Armėnijos santykius bei kitais klausimais.Telefonu prisišnekėję Lietuvos ambasadoriai neteks postų  (lrytas.lt inf.) Atšauktas iš ambasadoriaus pareigų dirbo ambasadoriumi ypatingiems pavedimams URM.


Tomas Davulis

Tomas Davulis (g. 1975 m. gegužės 29 d.) – teisininkas, teisėtyrininkas laboralistas, Vilniaus universiteto (VU) profesorius, Teisės fakulteto dekanas, Privatinės teisės katedros dėstytojas, Darbo teisės instituto vadovas, Lietuvos teisininkų draugijos (LTD) valdybos narys, Lietuvos Europos teisės asociacijos (LETA) pirmininkas, LR darbo kodekso rengėjas.

1998 m. baigė VU Teisės fakultetą, įgijo teisininko kvalifikaciją. Gavęs stipendiją iš Adolfo ir Margot Krebs fondo (Adolf- und Margot-Krebs-Stiftung), 2001 m. lapkričio 27 d. Albert-Ludwig universitete Freiburge (Vokietijoje) per 14 mėnesių baigė podiplomines studijas, apgynė magistro darbą vokiečių kalba tema „Europos Sąjungos darbo teisės poveikis ES narių kandidačių teisei, Lietuvos pavyzdys“ () (darbo vadovas – Ūkinės, darbo ir socialinio draudimo teisės instituto direktorius prof. Manfred Löwisch), teisės magistras (LL. M. studijas baigė summa cum laude). Pelnė DAAD fondo premiją išskirtiniams užsienio studentams (premiją skyręs Freiburgo universitetas be užsienio studentų apdovanojimo už ypatingus akademinius pasiekimus taip pat siekė atkreipti dėmesį ir paskatinti A. ir M. Krebs fondo, remiančio studentus iš Rytų Europos, veiklą)Universität Freiburg verleiht heute den DAAD-Preis für hervorragende ausländische Studierende (Freiburgo universitetas, 2002 m. sausio 8 d., pranešimai spaudai). 2002 m. gruodžio 20 d. apgynė disertaciją tema „Lietuvos darbo teisės integracijos į Europos Sąjungos teisinę sistemą problemos”, socialinių mokslų (teisės krypties) daktarasLietuvos mokslo potencialas  (Tomas Davulis).

Nuo 1996 m. vasario 12 d. iki 1996 m. gruodžio 31 d., nuo 1997 m. sausio 27 d. iki 1999 m. vasario mėn. Profesinių sąjungų mokymo ir tyrimo instituto teisininkas, 1996 m. spalio 1 d. iki 2000 m. spalio 1 d., nuo 2001 m. lapkričio 1 d. Lietuvos parodų centro „Litexpo“ juriskonsultas, nuo 1998 m. rugsėjo mėn. iki šiol VU Teisės fakulteto asistentas, lektorius, docentas, profesorius, laikotarpyje nuo 2003 m. iki 2012 m. buvo VU Teisės fakulteto prodekanas tarptautiniams ryšiams ir mokslui, Koordinatorius tarptautiniams ryšiams,VU TF tarpt. ryšiai VU Teisės fakulteto Neakivaizdinio skyriaus prodekanasTomas Davulis („Infolex“ inf.); nuo 2006 m. rugsėjo mėn. iki 2009 m. rugpjūčio 31 d. Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Darbo teisės katedros vedėjas, nuo 2009 m. gruodžio 1 d. VU TF Darbo teisės instituto, nuo 2016 m. - Darbo teisės centro vadovasVU TF Darbo teisės instituto tinklavietė, nuo 2012 m. rugsėjo 1 d. VU TF dekanas,Tomas Davulis(Youtube.com)Tomas Davulis: “Nors teigiama, kad teisininkų Lietuvoje jau per daug, gerų teisininkų ir dabar trūksta” (Savaitraštis Veidas), nuo 2016 m. VU Teisės klinikos valdybos pirmininkas. Vadovavo "Europos Sąjungos verslo teisės" ir "Tarptautinės ir Europos Sąjungos teisės" (anglų k.) magistro studijų programų VU TF parengimui, yra šių programų komitetų pirmininkas, nuo 2004 m. kasmet rengiamos Europos teisės vasaros mokyklos direktorius, Tarptautinio teisės doktorantūros tinklo iniciatorius ir koordinatorius,

Dalyvavo rengiant ir keičiant įstatymus, pvz., tokius kaip Lietuvos Respublikos darbo kodeksas (2002 m.), Lietuvos Respublikos darbo kodeksas (2016 m.), Valstybės tarnybos įstatymas (1999 m.), Užimtumo įstatymas (2016 m.), Darbo tarybų įstatymas (2004 m.), Europos darbo tarybų įstatymas (2004 m.), Garantijų komandiruotiems darbuotojams įstatymas (2007 m.) ir kt. Europos Komisijos nepriklausomų ekspertų tinklo darbo teisės direktyvoms įgyvendinti narys (nuo 2007 m.), Europos Komisijos Nepriklausomų ekspertų tinklo vyrų ir moterų lygiateisiškumo įgyvendinimui darbo ir užimtumo srityje narys (nuo 2004 m.), Europos darbo teisės tinklo narys.European labour law network  Nuolat kviečiamas įvertinti Seimo komitetų pateiktas Konstitucijos pataisas, teikė nuomonę ir siūlymus kaip VU Teisės fakulteto mokslininkas.Teisės fakulteto arogantiški nusišnekėjimai  (Kęstutis Girnius, Lietuvos žinios) Projekto „Darbo santykių ir valstybinio socialinio draudimo teisinis-administracinis modelis” vadovas.Susilaukė D. Grybauskaitės nemalonės: kur plaukė SADM milijonaiNaujo socialinio modelio kūrimas apnuogino Lietuvos politinės sistemos ydas

Kelių mokslinių knygų, virš šimto įvairių mokslo publikacijų autorius ir bendraautoris, Lietuvos Respublikos darbo kodekso komentaro (2018 m.) autorius. Parengė Lietuvos darbo teisės apžvalgą (TDO organizacijai, 2004 m.)National Labour Law Profile: Lithuania, 2008 m. rugsėjo 16-18 d. Freiburge Tarptautinės darbo ir socialinės apsaugos teisės bendrijos () Europos Kongrese, skirtame darbo ir socialinei teisei, skaitė pagrindinį pranešimą apie visuomenės senėjimo įtaką Europos šalių pensijų sistemoms Auch Arbeits- und Sozialrecht müssen in Europa zusammenwachsen (16.09.2008 - (idw) Albert-Ludwigs-Universität Freiburg im Breisgau), 2008 m. lapkričio 28 d. dalyvavo ELLN teisiniame seminare „Darbo teisiniai iššūkiai tarptautinio mobilumo atveju“ Noordwijke (Nyderlandai)Bericht über das juristische Jahresseminar „Arbeitsrechtliche Herausforderungen der grenzüberschreitenden Mobilität“ des European Labour Law Network (ELLN) (Marcel Oberkönig, ZESAR digital, Ausgabe 2009). Skaitė įvairius pranešimus tarptautinėse ir nacionalinėse konferencijose.VU Teisės fakulteto dekanas prof. dr. Tomas Davulis ir prodekanas dr. Haroldas Šinkūnas (Youtube) Seminarų darbo teisės tema lektorius teisėjams, advokatams ir kitiems praktikams, kelių užsienio mokslinių teisinių žurnalų redakcinės kolegijos narys. 2017 m. buvo išrinktas Ukrainos teisės mokslų akademijos užsienio nariu. Kaip kviestinis nacionalinės teisinės sistemos ir Europos teisės, socialinių ir žmogaus teisių ekspertas yra dirbęs Moldovoje, Ukrainoje, Azerbaidžane, Kroatijoje, Gruzijoje. 2010 - 2015 m. yra buvęs Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) valdančiosios tarybos nariu.

Lietuvos darbo teisės ir socialinės apsaugos draugijos vicepirmininkas, Lietuvos Europos teisės asociacijos (FIDE narys) pirmininkas,  Europos darbo teisės tinklo (ELLN) narysHageno universiteto Vokietijos ir Europos darbo ir socialinės teisės instituto tinklavietė  (vokiečių k.), buv. Lietuvos advokatų kvalifikacinio egzamino komisijos narys (iki 2018 m.)VU Teisės fakulteto prodekanas – Lietuvos teisininkų draugijos pirmininkas (www.DELFI.lt, 2010 kovo mėn. 22 d. 15:38), buv. Pretendentų į teisėjus egzamino komisijos narys (iki 2012 m.)Tomas Davulis  (NTA inf.), 2007-2010 m. Lietuvos teisininkų draugijos vicepirmininkas, buv. 2010-2013 m. kovo mėn. Lietuvos teisininkų draugijos pirmininkas.

Apdovanotas valstybiniu Prancūzijos apdovanojimu - Akademinių palmių ordino riterio insignijomis (pranc. Chevalier dans l’Ordre des Palmes académiques).

Moka vokiečių, anglų, prancūzų, rusų kalbas bei lenkų kalbos pagrindus

|
|
Biografija
Gimė 1975 m. gegužės 29 d. 1998 m. baigė Vilniaus universiteto Teisės fakultetą. 2001 m. Albert-Ludwig universitete Freiburge (Vokietijoje) įgijo teisės magistro kvalifikacinį laipsnį.
2002 m. suteiktas socialinių mokslų (teisės) daktaro laipsnis.
1996–1998 m. – Profesinių sąjungų mokymo ir tyrimo institutas, teisininkas.
1996–2001 m. ir 2002–2003 m. – Lietuvos parodų centras „Litexpo“, juriskonsultas.
1998-09 iki šiol – Vilniaus universitetas, asistentas, lektorius, docentas.
2003-08 – iki šiol – Vilniaus universiteto Teisės fakulteto prodekanas tarptautiniams ryšiams ir mokslui.
Nuo 2006-09 – 2009-09 – Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Darbo teisės katedros vedėjas.
2009- 03 iki šiol – Pretendentų į teisėjus egzamino komisija, narys.


Tomas Davulis


Edita Mildažytė

Edita Mildažytė (g. 1966 m. vasario 28 d. Kapsuke) – Lietuvos žurnalistė, publicistė, TV laidų vedėja, prodiuserė, visuomenės veikėja.

Nuo 1987 m. bendradarbiauja „Labo ryto“, „Vakaro žinių“ programose, veda proginius renginius, Naujųjų metų ar kitas specialias transliacijas (pvz., transliacijas Lietuvai stojant į Europos Sąjungą, specialias laidas popiežiaus Jono Pauliaus II-ojo netekties dieną, laidas monsinjorui Kazimierui Vasiliauskui ir rašytojai Jurgai Ivanauskaitei atminti).

1973–1975 m. mokėsi Kauno 27-oje vidurinėje mokykloje, 1975–1984 m. Vilniaus 34-ojoje vidurinėje mokykloje. 1987 m. laimėjo diktorių konkursą ir gavo diktorės vietą Lietuvos radijuje ir televizijoje. 1984–1989 m. Vilniaus universiteto Istorijos fakultete studijavo žurnalistiką.

1993–1997 m. LRTV „Lietuvos naujienų tarnybos“ „Vakaro žinių“ žurnalistė ir vedėja. 1993 m. įsidarbino LTN (tuometinė naujienų redakcija) redakcijoje redaktore ir laidos vedėja. Bendradarbiavo rengiant progines programas. 1997–2001 m. LNK televizijos laidos „Bobų vasara“ redaktorė ir vedėja – populiariausio ir daugiausiai žiūrovų turinčio pokalbių šou (žiūrimumo reitingai siekdavo 26 %). Tuo pat metu įkūrė ansamblį „Bobų vasara“. 1999–2001 m. „Radiocentro“ radijo laidos „Bobų vasara“ vedėja. 1997–2000 m. kartu su savo įkurtu „Bobų vasaros" ansambliu apsilankė daugelyje Lietuvos miestų.

2000 m. redagavo ir vedė publicistinę laidą „2 blis“, o vasarą – „Noriu papasakot“. Nuo 2001 m. LRT laidos „Bėdų turgus“ autorė ir vedėja. 2002–2008 m. prodiusavo laidas „Keliaukim“, „Moterys ir vyrai“, „Jau saulelė vakarop“, „Pulsas“. 2003 m. organizavo pirmąjį „Žaliojo obuolio“ padėkos koncertas, kuriame neįgalieji pasirodė kartu su scenos žvaigždėmis. 2003–2008 m. organizavo akcijas „Daugiau saulės, daugiau šviesos“, kuriose 10 LRT laidų rengėjų nominavo ir pagerbė 30 Lietuvos žmonių, galinčių tapti pavyzdžiu kitiems. 2004–2007 m. parengė transliaciją „Nacionalinių vertybių sąrašą“, kuria stengiamasi atkreipti dėmesį į Lietuvos ir lietuvių išskirtinumą, svarbiausias asmenybes, datas, žadinti patriotizmą. 2005 m. organizavo pirmąjį koncertą „Motinos dienai“. 2005–2007 m. sumanė ir padėjo organizuoti labdaros akciją „Kalėdų sriuba“. Surinktomis lėšomis padedama Maltos ordino savanoriams organizuoti programą „Maistas ant ratų“. 2006–2007 m. Vyriausybės užsakymu rengė akcijas „Mamų mamai“, per kurias pagerbiamos daugiavaikės motinos, pagimdžiusios ir išauklėjusios 5 ir daugiau vaikų.http://www.15min.lt/zmones/naujiena/archyvas/edita-mildazyte-vel-rinksime-mamu-mama-156-65846 2008 m. LTV vadovybės užsakymu pirmą kartą šalyje parašė „Nacionalinį netekčių sąrašą“, transliuotą lapkričio 1–2 d. ir skirtą ryškiausių, per metus išėjusių asmenybių atminimui.http://www.delfi.lt/pramogos/eteris/ltv-skelbia-nacionaliniu-vertybiu-sarasa.d?id=8708976 2009 m. Lietuvos vardo tūkstantmečio paminėjimo iškilmingo atidarymo koncerto Vilniaus Katedros aikštėje idėjos bei tekstų autorė, renginio vedėja.http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/varpo-duziais-paskelbta-tukstantmecio-dainu-sventes-pradzia.d?id=22915672 2010 m. iškilmingo renginio (koncerto), skirto Lietuvos nepriklausomybės 20-mečiui pažymėti, scenarijaus autorė ir vedėja.

2014 m. režisavo Lietuvių dainų šventę.

2021 m. rugsėjo 19 dieną sulaikyta girta už vairo. E. Mildažytei nustatytas 2,36 promilės girtumas, ji atsidūrė areštinėje.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/kriminalai/2021/09/19/news/vilniuje-prie-vairo-neblaivi-sustabdyta-e-mildazyte-pripute-2-36-prom-atsidure-arestineje-2080777

Kaip naujienų portalui lrytas.lt pranešė šaltiniai, E.Mildažytei nustatytas 2,36 promilės girtumas, moteris uždaryta į areštinę.
Šaltinių duomenimis, policija sulaukė pilietiško žmogaus skambučio dėl įtartinai manevruojančio automobilio „Honda“.
Pranešėjas važiavo iš paskos, todėl policijos patruliai gana greitai sustabdė automobilį, prie kurio vairo sėdėjo E.Mildažytė.
E.Mildažytė pirmadienį lieka sulaikyta dėl vairavimo apsvaigus nuo alkoholio.
Vilniaus apskrities policijos atstovė Julija Samorokovskaja informavo BNS, kad E. Mildažytė bus paleista, kai bus užpildyti procesiniai dokumentai.
„Paleidimo laiką tyrėjas derina su ikiteisminį tyrimą kuruojančiu prokuroru“, – teigė policijos atstovė.
Ji pridūrė, kad asmuo gali būti sulaikytas ne ilgiau nei 48 valandas.
Spalį LRT.lt portale turėjo startuoti nauja E. Mildažytės laida, tačiau paaiškėjus šioms aplinkybėms LRT jas įvertins ir priims sprendimą dėl šio projekto ateities.


Edita Mildažytė


Edita Mildažytė

1973–1975 m. mokėsi Kauno 27-oje vidurinėje mokykloje, 1975–1984 m. Vilniaus 34-ojoje vidurinėje mokykloje. 1987 m. laimėjo diktorių konkursą ir gavo diktorės vietą Lietuvos radijuje ir televizijoje. 1984–1989 m. Vilniaus universiteto Istorijos fakultete studijavo žurnalistiką.

1993–1997 m. LRTV „Lietuvos naujienų tarnybos“ „Vakaro žinių“ žurnalistė ir vedėja. 1993 m. įsidarbino LTN (tuometinė naujienų redakcija) redakcijoje redaktore ir laidos vedėja. Bendradarbiavo rengiant progines programas. 1997–2001 m. LNK televizijos laidos „Bobų vasara“ redaktorė ir vedėja – populiariausio ir daugiausiai žiūrovų turinčio pokalbių šou (žiūrimumo reitingai siekdavo 26 %). Tuo pat metu įkūrė ansamblį „Bobų vasara“. 1999–2001 m. „Radiocentro“ radijo laidos „Bobų vasara“ vedėja. 1997–2000 m. kartu su savo įkurtu „Bobų vasaros" ansambliu apsilankė daugelyje Lietuvos miestų.

2000 m. redagavo ir vedė publicistinę laidą „2 blis“, o vasarą – „Noriu papasakot“. Nuo 2001 m. LRT laidos „Bėdų turgus“ autorė ir vedėja. 2002–2008 m. prodiusavo laidas „Keliaukim“, „Moterys ir vyrai“, „Jau saulelė vakarop“, „Pulsas“. 2003 m. organizavo pirmąjį „Žaliojo obuolio“ padėkos koncertas, kuriame neįgalieji pasirodė kartu su scenos žvaigždėmis. 2003–2008 m. organizavo akcijas „Daugiau saulės, daugiau šviesos“, kuriose 10 LRT laidų rengėjų nominavo ir pagerbė 30 Lietuvos žmonių, galinčių tapti pavyzdžiu kitiems. 2004–2007 m. parengė transliaciją „Nacionalinių vertybių sąrašą“, kuria stengiamasi atkreipti dėmesį į Lietuvos ir lietuvių išskirtinumą, svarbiausias asmenybes, datas, žadinti patriotizmą. 2005 m. organizavo pirmąjį koncertą „Motinos dienai“. 2005–2007 m. sumanė ir padėjo organizuoti labdaros akciją „Kalėdų sriuba“. Surinktomis lėšomis padedama Maltos ordino savanoriams organizuoti programą „Maistas ant ratų“. 2006–2007 m. Vyriausybės užsakymu rengė akcijas „Mamų mamai“, per kurias pagerbiamos daugiavaikės motinos, pagimdžiusios ir išauklėjusios 5 ir daugiau vaikų.http://www.15min.lt/zmones/naujiena/archyvas/edita-mildazyte-vel-rinksime-mamu-mama-156-65846 2008 m. LTV vadovybės užsakymu pirmą kartą šalyje parašė „Nacionalinį netekčių sąrašą“, transliuotą lapkričio 1–2 d. ir skirtą ryškiausių, per metus išėjusių asmenybių atminimui.http://www.delfi.lt/pramogos/eteris/ltv-skelbia-nacionaliniu-vertybiu-sarasa.d?id=8708976 2009 m. Lietuvos vardo tūkstantmečio paminėjimo iškilmingo atidarymo koncerto Vilniaus Katedros aikštėje idėjos bei tekstų autorė, renginio vedėja.http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/varpo-duziais-paskelbta-tukstantmecio-dainu-sventes-pradzia.d?id=22915672 2010 m. iškilmingo renginio (koncerto), skirto Lietuvos nepriklausomybės 20-mečiui pažymėti, scenarijaus autorė ir vedėja.

2014 m. režisavo Lietuvių dainų šventę.


Artūras Rimkevičius (1983)

Artūras Rimkevičius (1983 m. balandžio 14 d. – 2019 m. rugsėjo 23 d.https://www.delfi.lt/sportas/futbolas/buves-lietuvos-rinktines-futbolininkas-rastas-negyvas.d?id=82334835) – buvęs Lietuvos futbolininkas, rungtyniavęs puolėjo arba atakuojančio saugo pozicijoje. Per savo karjerą žaidė Lietuvos, Latvijos, Graikijos ir Brunėjaus klubuose. Buvo kviečiamas į nacionalinę rinktinę.

2010 m. liepos 6 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Graikijos Tripolės „Asteras“ klubu.http://sportas.delfi.lt/abroad/vetros-puolejas-arimkevicius-pasirase-sutarti-su-graikijos-klubu.d?id=34210391&rsslink=true 2011 m. sausio 31 d. iki sezono pabaigos buvo išnuomotas pirmojo diviziono PAO Ethnikós Peiraiás klubui.http://sportas.delfi.lt/abroad/arimkevicius-skolinamas-graikijos-antros-lygos-ekipai.d?id=41484335

Rezultatyviausias LFF A Lygos 2012 sezono žaidėjas, tuo pačiu pagerino visų laikų Lietuvos futbolo rekordą, įmušęs 35 įvarčius per sezoną. http://www.lrytas.lt/sportas/futbolas/visu-laiku-a-lygos-rekroda-pasiekusiam-a-rimkeviciui-menesio-zaidejo-prizas-video.htm . Taip pat 2012 m sezone buvo išrinktas geriausiu Lietuvoje žaidžiančiu futbolininku.http://www.lrytas.lt/sportas/futbolas/geriausias-salyje-zaidziantis-futbolininkas-a-rimkevicius-siuo-metu-vyksta-derybos-su-keliais-klubais.htm  2013 m. tarpsezonyje bandė įsitvirtinti užsienyje, tačiau to nepavykus padaryti pasirašė dvejų metų sutartį su Panevėžio „Ekrano“ klubu.http://sportas.delfi.lt/futbolas/oficialu-ivarciu-masina-arimkevicius-ekrano-narys.d?id=60995429

2013 m. birželio pabaigoje persikėlė į Brunėjų ir pasirašė pusmečio sutartį, su galimybe ją pratęsti dar metams, su Bandar Seri Begavano „DPMM“ klubu.

2014 m. žaisdamas už Kauno „Stumbrą“ tapo rezultatyviausiu LFF I lygos žaidėju, pirmenybėse pelnydamas 23 įvarčius

2012 metų A lygos sezone A. Rimkevičius pagerino visų laikų Lietuvos futbolo rezultatyvumo rekordą, įmušęs net 35 įvarčius per sezoną. Didžiają karjeros dalį "Ekrano" naujokas praleido Lietuvoje, kur rungtyniavo FBK "Kauno", "Šilutės", "Atleto", "Tauro", "Nevėžio", "Vėtros" ekipose, o praėjusį sezoną rezultatyviai baigė Šiauliuose.
A. Rimkevičius taip pat ragavo ir legionieriaus duonos - 2006 ir 2008-aisiais puolėjas atstovavo Liepojos "Metalurgs" klubui, dar po metų rungtyniavo Suomijoje, o 2010-aisiais pasirašė sutartį su Graikijos Tripolės „Asteras“ klubu.
Kitais metais jis buvo išnuomotas pirmojo diviziono PAO Ethnikós Peiraiás klubui. 2010-aisiais A.Rimkevičius debiutavo ir Lietuvos nacionalinėje rinktinėje, o iš viso sužaidė 7 rungtynes ir pelnė 3 įvarčius. Pastaruoju metu A.Rimkevičius dalyvavo kelių užsienio klubų peržiūrose, kur patyrė traumą ir dar kurį laiką aikštėje negalės pasirodyti.
- Artūrai, kokia tavo fizinė forma šiuo metu? - klubo svetainė paklausė naujoko
- Šiuo metu jau atsigavinėju, pradėjau po truputį pasiruošimą. Pastarąsias penkias savaites gydžiausi, reabilitavau raumenis. Dabar jau galiu šiek tiek aktyviau ruoštis prisijungti prie komandos.
- Kada galima tikėtis išvysti tave aikštėje?
- Na, manau, kad po poros savaičių jau turėčiau žaisti. Aišku, medikai dar liepė „neforsuoti“, kad neatsinaujintų skausmai. Šiaip, tikiuosi, kad trauma nebeatsinaujins ir galėsiu padėti komandai.
- Primink kokią traumą buvai patyręs?
- Tuo metu žaidžiau Edinburgo „Hearts“ klube. Įplyšo blauzdos raumuo. Kol sveikau, dalyvavau kelių klubų peržiūrose ir per skubėjimą trauma du kartus buvo atsinaujinusi. Kaip sakiau, po penkių savaičių reabilitacijos šiuo metu esu jau beveik išsigydęs.
- Praėjusiais metais tapai rezultatyviausiu čempionato žaidėju. Ar nejauti spaudimo dėl to, kad iš tavęs dabar tikimąsi ne vienos dešimties įvarčių?
- Na, kažkokia atsakomybė neslegia. Aišku, puolėjo duona – mušti įvarčius. Toks darbas. Noriu savo įvarčiais padėti komandai, džiuginti sirgalius. Manau, kad esu reikaingas ir būsiu naudingas. Negaliu pažadėti, kad bus tiek įvarčių kiek pernai, bet stengsiuosi.
- Kodėl taip ilgai užtruko derybos su „Ekranu“?
- Užtruko tik formalumai. Šiaip viską aptarę buvome dar iki kovo mėnesio. Bet pasirašėme kontraktą tik pirmadienį.
- Ko tikiesi iš šito sezono?
- O ko galima tikėtis žaidžiant čempionų komandoje? Svarbiausia yra dar kartą apginti čempionų titulą ir kuo daugiau pasiekti Europos lygmenyje. Gal kada Lietuva turės savo atstovą UEFA grupės varžybose. Tada visi būtų patenkinti.
Sutartys - dar dviems žaidėjams
Lietuvos čempionų klubas taip pat pasirašė ilgalaikį kontraktą su perspektyviu aštuoniolikmečiu Radvilu Jokuboniu. Saugas nuo praėjusio sezono yra nuolatinis „Ekrano“ jaunimo komandos startinės sudėties narys.
Dar dvejiems metams sutartį su klubu pratęsė ir komandos senbuvis Andrius Arlauskas. Pastaruosius du sezonus traumos kamuojamas 27-erių metų saugas treniruojasi pilna jėga ir jau išbėgo į aikštę draugiškose rungtynėse su "Daugava".
Paaiškėjo Lietuvos rinktinės tvarkaraštis Europos čempionato atrankoje (1)
Ištraukus 2024-ųjų Europos futbolo čempionato atrankos burtus, netrukus buvo patvirtintas ir visų...
Įsibėgėjusio „Arsenal“ nesustabdė ir „Liverpool“ klubas prabilo ir Ronaldo
Centrinėse Anglijos „Premier“ lygos 10-ojo turo rungtynėse dar vieną pergalę šventė šį...
Dėl įtarimų vėlavusiose A lygos rungtynėse – keistas smūgis į savo vartus ir sutriuškinimas
Vilniaus „Žalgris“ toliau tęsia sėkmingą žygį „Optibet A lygoje“. Vladimiro Čeburino...
Gailestingi burtai: Lietuvos rinktinė atrankoje į Europos čempionatą išvengė akistatų su grandais visos grupės (11)
Lietuvos nacionalinė vyrų rinktinė (FIFA 144) sekmadienį sužinojo savo varžovus atrankoje į...
Majauskas: matydama, kaip tvarkosi Lietuvos futbolo federacija, valstybė taikstytis negali
Šią savaitę Seimo Biudžeto ir finansų komiteto (BFK) po susitikimo su FIFA ir UEFA atstovais...
Top naujienos
Nuo Rusijos gręžiasi viena artimiausių sąjungininkių: ar tai – šansas Vakarams?
Kazachstanas jaučiasi tvirtai, turėdamas paramą iš Kinijos, Turkijos bei Vakarų dėmesį ir,...
Po raginimų Estijoje Lietuva rami: Rusijos atjungimas nebaisus, bet grėsmė gali slypėti kitur
Estijoje rugsėjį pasigirdus valdžios perspėjimams, kad reikia pasiruošti galimam elektros...
Karas Ukrainoje. Dėl Rusijos raketų smūgių po žeme įstrigo daugiau nei 100 kalnakasių
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Ekspertai: vieni gali gauti šildymo kompensaciją, bet net nesikreipia, kiti neturi reikalingų dokumentų
Sparčiai artėjant šildymo sezonui, kai kuriems gyventojams vis dar neaišku, kaip gauti būsto...
„Veidmainė“ liga: gluminantys simptomai ir pasekmės – nuo nevaisingumo iki onkologinių ligų
200 simptom ų, tarp kurių – ir labai netipiški, ilgi metai paieškų, daugybė tyrimų ir...
Gydytojas Morozovas aptarė skirtingus imuniteto stiprinimo būdus: veiksmingas tik vienas
Kaip visada, kai prasideda peršalimai ir slogos atsiranda paieškos. Ieško dviejų sudedamųjų:...
Per vestuves karaliui Karoliui III ir Camillai ašaros riedėjo ne iš džiaugsmo: tai buvo tikras siaubas
Britų karališkosios šeimos biografė teigia, kad 2005-aisiais įvykusių vestuvių dieną...
Europos automobilių gamintojai prašo pagalbos: viltys dėl augimo nyksta
Europos automobilių gamintojai perspėjo, kad greičiausiai laukia dar vieni pardavimų mažėjimo...
Trys mokslininkės sukūrė unikalų ir itin maistingą produktą – tiks ir darželinukams, ir kariams, ir vegetarams
Vytauto Didžiojo universiteto Žemės ūkio akademijos (VDU ŽŪA) trijų mokslininkių komanda...
JT ir Raudonasis Kryžius įspėja apie artėjančias didelio masto kančias: dalyje planetos gyventi taps nebeįmanoma
Per ateinančius dešimtmečius karščio bangos kai kuriuose pasaulio regionuose taps tokios...


Artūras Rimkevičius (1983)


Artūras Rimkevičius (1983)

2010 m. liepos 6 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Graikijos Tripolės „Asteras“ klubu.http://sportas.delfi.lt/abroad/vetros-puolejas-arimkevicius-pasirase-sutarti-su-graikijos-klubu.d?id=34210391&rsslink=true 2011 m. sausio 31 d. iki sezono pabaigos buvo išnuomotas pirmojo diviziono PAO Ethnikós Peiraiás klubui.http://sportas.delfi.lt/abroad/arimkevicius-skolinamas-graikijos-antros-lygos-ekipai.d?id=41484335


Egidijus Vaitkūnas

Egidijus Vaitkūnas (g. 1988 m. rugpjūčio 8 d.) – Lietuvos futbolininkas, žaidžiantis FK Kauno Žalgiris komandoje krašto gynėjo pozicijoje.

Profesionalią karjerą pradėjo Vilniaus „Žalgirio“ komandoje.

2009 m. atstovavo Gargždų „Bangos“ klubui.

Vėliau persikėlė į Tauragės „Taurą“.

2010 m. pabaigoje pratęsė kontraktą su Vilniaus „Žalgirio“ komanda.http://www.zalgiris-vilnius.lt/naujienos/n312_.html

2014 m. žalgiriečiai buvo paskolinę žaidėją Čekijos „Bohemians“ klubui.

2018 m. sezone Vaitkūnas persikėlė į Gudiją ir atstovavo FK Minsk.

Nuo 2019 m. žaidė FK Kauno Žalgiris. A lygoje sužaidė 17 rungtynių, pelnė vieną įvartį. (Sezono pradžioje patyrė traumą ir dėl jos nežaidė keturis mėnesius.) 2019 m. gruodžio mėn. pranešta, kad sutartis su futbolininku pratęsta iki 2021 m. sezono pabaigos.https://alyga.lt/naujiena/e-vaitkunas-dar-dvejus-metus-atstovaus-kauno-zalgiriui/6410

LFF taurės 2021 m. turnyre aštuntfinalio rungtynėse prieš Panevėžį, kurios įvyko 2021 m. birželio 16 d., mušė 11 m. baudinį pagrindinio laiko metu, tačiau nesugebėjo realizuoti progos. Galiausiai, jo atstovaujamas klubas pralaimėjo baudinių serijoje panevėžiečiams.https://www.sportas.lt/naujiena/435144/panevezys-po-baudiniu-serijos-is-lff-taures-eliminavo-kauno-zalgirihttp://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/panevezys-kauno-zalgiris-10287649

„Panevėžys“ po baudinių serijos iš LFF taurės eliminavo „Kauno Žalgirį“ (4)
Rungtynių akimirka | zalgiris.lt nuotr.
Trečiadienį LFF „Hegelmann“ taurėje buvo sužaistos dar trys aštuntfinalio rungtynės. Didžiausia intriga buvo užfiksuota Panevėžyje, kur vietos „Panevėžys“ susigrūmė su „Kauno Žalgiriu“. Kaip ir praėjusių metų finale, taip šiose aštuntfinalio rungtynėse „Panevėžio“ komanda sugebėjo iškovoti pergalę po baudinių serijos.
Kauno komanda puikiai pradėjo rungtynes ir jau 5 minutę įvartį įmušė puolėjas Philipas Otele. Po minutės ta persvara galėjo padvigubėti, bet Egidijus Vaitkūnas neįmušė paskirto baudinio.
Tai suteikė „Panevėžiui“ vilčių, kuris pradėjo ieškoti būdų rezultatą išlyginti. Tą galiausiai padarė Jeffrey Sarpongas, pasižymėjęs sužaidus lygiai pusvalandį.
Antrasis kėlinys ir vėl prasidėjo greitu „Kauno Žalgirio“ įvarčiu, o jo autoriumi dar kartą tapo P.Otele.
Visgi, situacija pasikartojo ir kitoje aikštės pusėje. 73 minutę rezultatą vėl išlygino J.Sarpongas.
Daugiau komandos per likusį pagrindinį laiką pasižymėti nesugebėjo. To jos nepadarė ir per pratęsimą, tad nugalėtoją galiausiai išaiškinti turėjo baudinių serija.
Trofėjų ginantis „Panevėžys“ sugebėjo dar kartą sėkmingai pasirodyti baudinių serijoje. Namų komanda įmušė visus keturis smūgius, o „Kauno Žalgirio“ gretose pirmojo baudinio neįmušė Stevenas Thicot bei paskutinio smūgio nerealizavo Rudinilsonas.
Į LFF taurės ketvirtfinalį pateko Kauno rajono „Hegelmann Litauen“ klubas, kuris išvykoje 4:0 nugalėjo Kazlų Rūdos „Šilą“.
Svečius labai greitai į priekį išvedė Nauris Petkevičius, įmušęs net du įvarčius vos per kelias minutes. Lietuvis pasižymėjo 8 ir 10 minutėmis.
Antrojo kėlinio pradžioje Aurimas Raginis neįmušė paskirto baudinio, bet greitai savo klaidą ištaisė ir 55 minutę pelnė trečią komandos įvartį.
Vos po minutės puolėjas Rokas Krušnauskas dar labiau padidino komandos persvarą ir nesužaidus net valandos padėjo galutinį tašką šiose rungtynėse.
Trečiose rungtynėse „Garliava“ savų žiūrovų akivaizdoje 2:1 nugalėjo „Šilutę“ ir žengė į LFF taurės ketvirtfinalį.
Naujienų portalo sportas.lt informaciją atgaminti visuomenės informavimo priemonėse bei interneto tinklalapiuose be raštiško sutikimo draudžiama.


Egidijus Vaitkūnas


Egidijus Vaitkūnas

Profesionalią karjerą pradėjo Vilniaus „Žalgirio“ komandoje.

2009 m. atstovavo Gargždų „Bangos“ klubui.

Vėliau persikėlė į Tauragės „Taurą“.

2010 m. pabaigoje pratęsė kontraktą su Vilniaus „Žalgirio“ komanda.http://www.zalgiris-vilnius.lt/naujienos/n312_.html

2014 m. žalgiriečiai buvo paskolinę žaidėją Čekijos „Bohemians“ klubui.

2018 m. sezone Vaitkūnas persikėlė į Gudiją ir atstovavo FK Minsk.

Nuo 2019 m. žaidė FK Kauno Žalgiris. A lygoje sužaidė 17 rungtynių, pelnė vieną įvartį. (Sezono pradžioje patyrė traumą ir dėl jos nežaidė keturis mėnesius.) 2019 m. gruodžio mėn. pranešta, kad sutartis su futbolininku pratęsta iki 2021 m. sezono pabaigos.https://alyga.lt/naujiena/e-vaitkunas-dar-dvejus-metus-atstovaus-kauno-zalgiriui/6410


Ilja Aksionovas

Ilja Aksionovas (, g. 1996 m. birželio 10 d. Visagine) – Lietuvos dainininkas, daugelio muzikinių ir talentų konkursų laureatas.

Tėvai – Natalija ir Aleksandras Aksionovai, turi 4 metais jaunesnę seserį Poliną ir 17 metų jaunesnę seserį Uljaną (gim. 2013 m.). Dainuoja nuo 3 m., kai darželio auklėtoja įžvelgė berniuko talentąwww.zebra.lt Ilja: „Norėčiau vėl gyventi Visagine“. Nuo 7-erių mokėsi Č. Sasnausko muzikos mokykloje (vadovė Vita Pimpienė), skambina fortepijonu, 10 metų lankė sportinių šokių būrelį. 2010 m. kartu su mama ir seserimi persikraustė iš Visagino į Vilnių. Čia įstojo į M. K. Čiurlionio menų gimnaziją, o dainavimo mokosi pas operos solistą, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos prof. V. Noreiką.www.delfi.lt Ilja patarimo klausia V.Noreikos Baigęs, planuoja studijuoti LMTA. Mokosi groti smuiku, lanko akrobatikos pamokas.

Vaikystėje ir paauglystėje iki balso mutacijos I. Aksionovas buvo diskantas. Po 2008 m. rudenį įvykusios atrankos, kurioje jį išrinko iš apie tūkstančio pretendentų ir turėjęs per rekordiškai trumpą laiką (vieną mėnesį) paruošti ir muzikinį (375 puslapių partitūrą)www.delfi.lt Ilja iš Visagino kupinas talentų ir idėjų, ir sceninį tekstą, 2009 m. sausio 27 d. debiutavo Mažojo princo vaidmeniu Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro R. Portman operoje vaikams „Mažasis princas“www.zebra.lt LNOBT – opera Mažasis princas Šį vaidmenį vaidino ne tik 2009 m., bet ir 2010 bei 2011 metais.www.alfa.lt Keturiolikmetis Ilja plaukus dažo nuo vienuolikos metų  Taip pat vaidino Pažą G. Verdi operoje „Rigoletas“, dainavo E. Balsio oratorijoje „Nelieskite mėlyno gaublio“, XIV–ame Pažaislio muzikos festivalyje – L. Bernsteino veikale „Mišios“ ir kt.

Labiausiai išgarsėjo 2010 m. rugsėjo mėn., atlikęs dainą „You Raise Me Up“ LNK talentų konkurso „2 minutės šlovės“ pačioje pirmoje laidoje (kurioje po pusmečio tapo laureatu), komisijos nario, pramogų verslo veterano Arūno Valinsko buvo pavadintas „Vienu didžiausių stebuklų per mano 25 metus šou versle“.www.lrytas.lt Laidoje „2 minutės šlovės“ atrastas Ilja – didžiausias stebuklas per 25 šou verslo metus  Netrukus po išgarsėjimo buvo pakviestas dalyvauti ir LNK dainų konkurse „Lietuvos daina“, kuriame su visomis 4 atliktomis dainomis („Laužo šviesa“, „Mamai“, „Reikėjo berniukams“ su Merūnu ir „O mes – vaikai“ su Merūnu) pateko į pusfinalį ir su abejomis solinėmis dainomis („Mamai“ ir „Laužo šviesa“) pateko į konkurso finalą. Finale grupės Foje dainai „Laužo šviesa“ laimėjo 2-ą vietą. Buvo pakviestas dalyvauti ledo čiuožėjų M. Drobiazko ir P. Vanago šou „Liepsnojantis ledas“.www.lrytas.lt „Žvaigždžių duetų“ scenoje P.Vanagas, sužavėtas Iljos balso, pakvietė jį į savo ledo šou

2011 m. dalyvavo LNK laidoje Lietuvos miestų kovose „Supermiestas“, kurioje atstovavo gimtąjį Visaginą – jauniausią Lietuvos miestą. Pasirodęs 7-ių laidų muzikinėje rungtyje iš 9-ių, už 6 komisijos vertinamus pasirodymus tik vieną kartą negavo visų dešimtukų. Visaginas pasiekė finalą ir iš Lietuvos miestų užėmė 3-ą vietą bei pelnė žiūrovų simpatijų prizą.

2011 m. sausio–birželio mėn. kartu su savo mokytoja Vita Pimpiene dalyvavo LNK muzikiniame projekte „Žvaigždžių duetai 5“www.zebra.lt "Žvaigždžių duetuose" tęsiasi Iljos sėkmės kelias, kuriame buvo labiausiai žiūrovų palaikomas duetas, daugiausiai kartų gavęs 1-ą vietą. Buvo tarp lyderių su kūriniais „Kol Tu Šalia Buvai“, „Gira Con Me“, „Opera No. 2“ (iš dainininko Vito repertuaro), sakraline giesme „Pie Jesu“ iš Andrew Lloyd Webber gedulingųjų mišių „Requiem“ ir kt. Projekto finale duetas vėl sulaukė didžiausio žiūrovų palaikymo, o susumavus su komisijos balais, laimėjo 2-ą vietą ir sidabrinius mikrofonus.

Dalyvavo ir daugybėje proginių renginių: Šv. Kristoforo statulėlių įteikimo ceremonijoje, labdaros renginyje „Mums reikia tavęs“, „Auksinių širdžių“ apdovanojimai, „Atsisveikinimas su delfinais“, LNK „Gerumo diena“ ir kt.

Dainavo duetu su: Vita Pimpiene, Lidija Gurova, Viktorija Pak, Marta Lukošiūte, Merūnu, Liepa Mondeikaite, taip pat Evelina Sašenko, Vaidu Vyšniausku, choru „Ąžuoliukas“ ir kt.

2013 m. po balso mutacijos ir 2 metų pertraukos I. Aksionovas sugrįžo į muzikinę sceną ir pristatė pirmą autorinę dainą „Lūpų dažai“,www.lrytas.lt Publikos numylėtinis Ilja užaugo: nauja 17-mečio atlikėjo daina ir romantiška fotosesija  įrašytą su iš Visagino kilusia atlikėja Alina Artiomenko. Taip pat grįžo ir į televiziją, dalyvavęs TV3 projekte „Romeo ir Džiuljeta“, kuriame buvo renkami pagrindinių vaidmenų atlikėjai į šiuolaikinę roko operą „Romeo ir Džiuljeta“, statomą pagal kompozitoriaus Kęstučio Antanėlio ir libreto autoriaus Sigito Gedos roko operą „Meilė ir mirtis Veronoje“. Projekte Ilja su partnere Silvija užėmė 2-ą vietą.

2014 m. I. Aksionovas kartu su žinomu dainininku Dima Bilanu nusifilmavo rusų režisieriaus Jurijaus Vasiljevo meilės dramoje „Muzika lede“ apie Pirmojo pasaulinio karo laikus.www.15min.lt Ilja Aksionovas debiutuos kine – atlikėjas kartu su Dima Bilanu filmuojasi meilės dramoje „Muzika lede

2014 m. I. Aksionovas kartu su žinomu dainininku Dima Bilanu nusifilmavo rusų režisieriaus Jurijaus Vasiljevo meilės dramoje „Muzika lede“ apie Pirmojo pasaulinio karo laikus.www.15min.lt Ilja Aksionovas debiutuos kine – atlikėjas kartu su Dima Bilanu filmuojasi meilės dramoje „Muzika lede“

„Garsus rusų režisierius ir aktorius Jurijus Vasiljevas atsirinko būtent Ilja – jam reikėjo jauno vaikino iš Lietuvos. Režisieriui patiko ne tik Ilja išvaizda, bet ir tai, kad Lietuvoje jis yra žinomas. Be to, J.Vasiljevas akcentavo, kad Ilja turi vaidmeniui derantį liūdną žvilgsnį – kai jis susikaupia, tai akys tikrai atrodo liūdnokos“, – portalui Žmonės.lt sakė I.Aksionovo prodiuseris Žilvinas Žusinas.
Jis pasidžiaugė, kad pirmasis Ilja vaidmuo kine – ne masinėse scenose, o turintis savo charakterį ir emocinį krūvį. „Ilja vaidmuo – ne masinis, jis turi konkretų personažą: vaidins smuiku grojantį vaikiną, kuris visiškame chaose – kai visi karo metu skuba ir lekia – groja. Visiems panikuojant, jis atrodo tarsi iš kito pasaulio – dovanoja kitiems savo muziką ir niekur neskuba“, – pasakojo Žilvinas.
Paklaustas, ar jam su Ilja teko susipažinti su D.Bilanu, prodiuseris teigė, kad garsus Rusijos dainininkas noriai bendravo ne tik su jais, bet ir su kitais aktoriais ir kūrybine grupe, visiškai nebuvo „sužvaigždėjęs“ ir užrietęs nosies.
„Su Dima bendravome daugiausiai dalykiniais klausimais, apie muziką, jis domėjosi ir Ilja gyvenimu, klausinėjo ką jis mokosi, kur gyvena. Pasirodė labai draugiškas, noriai bendravo, sėdėjo prie bendro stalo su visais, nors turėjo galimybę valgyti atskirai – ką dažnai ir daro žvaigždės filmavimo aikštelėje“, – gražių žodžių D.Bilanui negailėjo Ž.Žusinas.
Prodiuseris įsitikinęs, kad I.Aksionovo debiutas kine bus įvertintas gerai ir pasiūlymų vaidinti bus ir ateityje. „Esu įsitikinęs šimtu procentų, kad tai pirmas, bet tikrai ne paskutinis Ilja pasirodymas kine. Sulaukėme gražaus dėmesio iš visos filmavimo komandos“, – džiaugėsi jis.
Ilja džiaugiasi pažintimis ir patirtimi
Lietuvoje dėl išskirtinio balso išgarsėjęs Ilja pasakojo, kad pirmoji patirtis filmuojantis jam labai įdomi, mat jis pats mėgstantis žiūrėti filmus, o pamatyti visą „virtuvę“ buvo itin smalsu.
„Labai įdomu pamatyti viską iš kitos pusės – viena yra žiūrėti filmą per televizorių, o visai kas kita ten būti ir pamatyti visą procesą. Taip pat didelį įspūdį paliko bendravimas su atvykusiais aktoriais, dalijimasis patirtimi“, – portalui Žmonės.lt pasakojo Ilja.
Dainininkas pasidžiaugė ir pažintimi su D.Bilanu: „Su Dima pabendravome apie gyvenimą – kaip ir visi paprasti žmonės. Susitikome autobuse važiuodami į filmavimą. Šiltai pasikalbėjome apie savo veiklas, pomėgius, susipažinome.“
Jaunasis atlikėjas pasidžiaugė ir dar viena filmavimo aikštelėje sutikta Rusijos žvaigžde – aktore Svetlana Ivanova, kuria teigė jau seniai besižavintis.
„Labai džiaugiuosi pažintimi su Svetlana Ivanova – jau seniai ja žaviuosi, žiūriu filmus, kuriuose ji vaidina. Norėjau pažiūrėti, kaip Svetlana atrodo realiame gyvenime, kokia ji yra iš tikrųjų, nes kartais žiūrėdamas filmą aktorių įsivaizduoji tokį, kokį vaidmenį jis atlieka, o juk realiame gyvenime personažas ir tikrasis aktoriaus charakteris dažniausiai būna visiškai kitoks. Labai mielai pabendravome, apsikeitėme kontaktais – nė nenumaniau, kad ji toks šiltas žmogus“, – šypsojosi Ilja.
Pirmas laiptelis į kino pasaulį
Vaikinas prisipažino, kad filmuotis tekdavo visą dieną, mat dekoracijų keitimas, pasiruošimas scenoms ir kiti techniniai dalykai užimdavo nemažai laiko.
„Aišku, visą dieną praleisti filmavimo aikštelėje ne visada būna lengva – kol vienos scenos vyksta, reikia tiesiog laukti, buvau net užsnūdęs (juokiasi). Visa tai man yra nauja, todėl neslėpsiu, kad buvo ir baimės. Ką aš supratau – kad nereikia persistengti ir pervaidinti, nes kai nori viską padaryti labai gerai, tai gali ir perspausti“, – pirmosios patirties atradimais dalijosi Ilja.
Atlikėjas neslepia tikintis, kad debiutas kine bus pirmasis jo laiptelis į kino pasaulį, mat, anot jo, aktorystė ir dainavimas – vienas kitą papildantys reiškiniai.
„Labai patiko ši patirtis, nes ji įdomi ir naudinga. Teko anksčiau vienąkart būti aktorystės pamokoje ir jau tada man patiko, nes dainininkui scenoje neužtenka tik dainuoti – reikia ir šiek tiek vaidybos. Juk ir aktoriai mokosi dainavimo. Scena apjungia visus šiuos dalykus, todėl labai tikiuosi, kad čia pirmas, bet tikrai ne paskutinis kartas“, – šypsojosi aktoriaus duonos paragavęs Ilja.


Ilja Aksionovas

Tėvai – Natalija ir Aleksandras Aksionovai, turi 4 metais jaunesnę seserį Poliną ir 17 metų jaunesnę seserį Uljaną (gim. 2013 m.).


Ilja Aksionovas

Tėvai – Natalija ir Aleksandras Aksionovai, turi 4 metais jaunesnę seserį Poliną ir 17 metų jaunesnę seserį Uljaną (gim. 2013 m.). Dainuoja nuo 3 m., kai darželio auklėtoja įžvelgė berniuko talentąwww.zebra.lt Ilja: „Norėčiau vėl gyventi Visagine“. Nuo 7-erių mokėsi Č. Sasnausko muzikos mokykloje (vadovė Vita Pimpienė), skambina fortepijonu, 10 metų lankė sportinių šokių būrelį. 2010 m. kartu su mama ir seserimi persikraustė iš Visagino į Vilnių. Čia įstojo į M. K. Čiurlionio menų gimnaziją, o dainavimo mokosi pas operos solistą, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos prof. V. Noreiką.www.delfi.lt Ilja patarimo klausia V.Noreikos Baigęs, planuoja studijuoti LMTA. Mokosi groti smuiku, lanko akrobatikos pamokas.

Vaikystėje ir paauglystėje iki balso mutacijos I. Aksionovas buvo diskantas. Po 2008 m. rudenį įvykusios atrankos, kurioje jį išrinko iš apie tūkstančio pretendentų ir turėjęs per rekordiškai trumpą laiką (vieną mėnesį) paruošti ir muzikinį (375 puslapių partitūrą)www.delfi.lt Ilja iš Visagino kupinas talentų ir idėjų, ir sceninį tekstą, 2009 m. sausio 27 d. debiutavo Mažojo princo vaidmeniu Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro R. Portman operoje vaikams „Mažasis princas“www.zebra.lt LNOBT – opera Mažasis princas Šį vaidmenį vaidino ne tik 2009 m., bet ir 2010 bei 2011 metais.www.alfa.lt Keturiolikmetis Ilja plaukus dažo nuo vienuolikos metų


Ilja Aksionovas

Tėvai – Natalija ir Aleksandras Aksionovai, turi 4 metais jaunesnę seserį Poliną ir 17 metų jaunesnę seserį Uljaną (gim. 2013 m.). Dainuoja nuo 3 m., kai darželio auklėtoja įžvelgė berniuko talentąwww.zebra.lt Ilja: „Norėčiau vėl gyventi Visagine“. Nuo 7-erių mokėsi Č. Sasnausko muzikos mokykloje (vadovė Vita Pimpienė), skambina fortepijonu, 10 metų lankė sportinių šokių būrelį. 2010 m. kartu su mama ir seserimi persikraustė iš Visagino į Vilnių. Čia įstojo į M. K. Čiurlionio menų gimnaziją, o dainavimo mokosi pas operos solistą, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos prof. V. Noreiką.www.delfi.lt Ilja patarimo klausia V.Noreikos Baigęs, planuoja studijuoti LMTA. Mokosi groti smuiku, lanko akrobatikos pamokas.

Vaikystėje ir paauglystėje iki balso mutacijos I. Aksionovas buvo diskantas. Po 2008 m. rudenį įvykusios atrankos, kurioje jį išrinko iš apie tūkstančio pretendentų ir turėjęs per rekordiškai trumpą laiką (vieną mėnesį) paruošti ir muzikinį (375 puslapių partitūrą)www.delfi.lt Ilja iš Visagino kupinas talentų ir idėjų, ir sceninį tekstą, 2009 m. sausio 27 d. debiutavo Mažojo princo vaidmeniu Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro R. Portman operoje vaikams „Mažasis princas“www.zebra.lt LNOBT – opera Mažasis princas Šį vaidmenį vaidino ne tik 2009 m., bet ir 2010 bei 2011 metais.www.alfa.lt Keturiolikmetis Ilja plaukus dažo nuo vienuolikos metų  Taip pat vaidino Pažą G. Verdi operoje „Rigoletas“, dainavo E. Balsio oratorijoje „Nelieskite mėlyno gaublio“, XIV–ame Pažaislio muzikos festivalyje – L. Bernsteino veikale „Mišios“ ir kt.

Labiausiai išgarsėjo 2010 m. rugsėjo mėn., atlikęs dainą „You Raise Me Up“ LNK talentų konkurso „2 minutės šlovės“ pačioje pirmoje laidoje (kurioje po pusmečio tapo laureatu), komisijos nario, pramogų verslo veterano Arūno Valinsko buvo pavadintas „Vienu didžiausių stebuklų per mano 25 metus šou versle“.www.lrytas.lt Laidoje „2 minutės šlovės“ atrastas Ilja – didžiausias stebuklas per 25 šou verslo metus  Netrukus po išgarsėjimo buvo pakviestas dalyvauti ir LNK dainų konkurse „Lietuvos daina“, kuriame su visomis 4 atliktomis dainomis („Laužo šviesa“, „Mamai“, „Reikėjo berniukams“ su Merūnu ir „O mes – vaikai“ su Merūnu) pateko į pusfinalį ir su abejomis solinėmis dainomis („Mamai“ ir „Laužo šviesa“) pateko į konkurso finalą. Finale grupės Foje dainai „Laužo šviesa“ laimėjo 2-ą vietą. Buvo pakviestas dalyvauti ledo čiuožėjų M. Drobiazko ir P. Vanago šou „Liepsnojantis ledas“.www.lrytas.lt „Žvaigždžių duetų“ scenoje P.Vanagas, sužavėtas Iljos balso, pakvietė jį į savo ledo šou

2011 m. dalyvavo LNK laidoje Lietuvos miestų kovose „Supermiestas“, kurioje atstovavo gimtąjį Visaginą – jauniausią Lietuvos miestą. Pasirodęs 7-ių laidų muzikinėje rungtyje iš 9-ių, už 6 komisijos vertinamus pasirodymus tik vieną kartą negavo visų dešimtukų. Visaginas pasiekė finalą ir iš Lietuvos miestų užėmė 3-ą vietą bei pelnė žiūrovų simpatijų prizą.

2011 m. sausio–birželio mėn. kartu su savo mokytoja Vita Pimpiene dalyvavo LNK muzikiniame projekte „Žvaigždžių duetai 5“www.zebra.lt "Žvaigždžių duetuose" tęsiasi Iljos sėkmės kelias, kuriame buvo labiausiai žiūrovų palaikomas duetas, daugiausiai kartų gavęs 1-ą vietą. Buvo tarp lyderių su kūriniais „Kol Tu Šalia Buvai“, „Gira Con Me“, „Opera No. 2“ (iš dainininko Vito repertuaro), sakraline giesme „Pie Jesu“ iš Andrew Lloyd Webber gedulingųjų mišių „Requiem“ ir kt. Projekto finale duetas vėl sulaukė didžiausio žiūrovų palaikymo, o susumavus su komisijos balais, laimėjo 2-ą vietą ir sidabrinius mikrofonus.

Dalyvavo ir daugybėje proginių renginių: Šv. Kristoforo statulėlių įteikimo ceremonijoje, labdaros renginyje „Mums reikia tavęs“, „Auksinių širdžių“ apdovanojimai, „Atsisveikinimas su delfinais“, LNK „Gerumo diena“ ir kt.

Dainavo duetu su: Vita Pimpiene, Lidija Gurova, Viktorija Pak, Marta Lukošiūte, Merūnu, Liepa Mondeikaite, taip pat Evelina Sašenko, Vaidu Vyšniausku, choru „Ąžuoliukas“ ir kt.

2013 m. po balso mutacijos ir 2 metų pertraukos I. Aksionovas sugrįžo į muzikinę sceną ir pristatė pirmą autorinę dainą „Lūpų dažai“,www.lrytas.lt Publikos numylėtinis Ilja užaugo: nauja 17-mečio atlikėjo daina ir romantiška fotosesija  įrašytą su iš Visagino kilusia atlikėja Alina Artiomenko.


Ilja Aksionovas

Tėvai – Natalija ir Aleksandras Aksionovai, turi 4 metais jaunesnę seserį Poliną ir 17 metų jaunesnę seserį Uljaną (gim. 2013 m.). Dainuoja nuo 3 m., kai darželio auklėtoja įžvelgė berniuko talentąwww.zebra.lt Ilja: „Norėčiau vėl gyventi Visagine“. Nuo 7-erių mokėsi Č. Sasnausko muzikos mokykloje (vadovė Vita Pimpienė), skambina fortepijonu, 10 metų lankė sportinių šokių būrelį. 2010 m. kartu su mama ir seserimi persikraustė iš Visagino į Vilnių. Čia įstojo į M. K. Čiurlionio menų gimnaziją, o dainavimo mokosi pas operos solistą, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos prof. V. Noreiką.www.delfi.lt Ilja patarimo klausia V.Noreikos Baigęs, planuoja studijuoti LMTA. Mokosi groti smuiku, lanko akrobatikos pamokas.

Vaikystėje ir paauglystėje iki balso mutacijos I. Aksionovas buvo diskantas. Po 2008 m. rudenį įvykusios atrankos, kurioje jį išrinko iš apie tūkstančio pretendentų ir turėjęs per rekordiškai trumpą laiką (vieną mėnesį) paruošti ir muzikinį (375 puslapių partitūrą)www.delfi.lt Ilja iš Visagino kupinas talentų ir idėjų, ir sceninį tekstą, 2009 m. sausio 27 d. debiutavo Mažojo princo vaidmeniu Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro R. Portman operoje vaikams „Mažasis princas“www.zebra.lt LNOBT – opera Mažasis princas Šį vaidmenį vaidino ne tik 2009 m., bet ir 2010 bei 2011 metais.www.alfa.lt Keturiolikmetis Ilja plaukus dažo nuo vienuolikos metų  Taip pat vaidino Pažą G. Verdi operoje „Rigoletas“, dainavo E. Balsio oratorijoje „Nelieskite mėlyno gaublio“, XIV–ame Pažaislio muzikos festivalyje – L. Bernsteino veikale „Mišios“ ir kt.

Labiausiai išgarsėjo 2010 m. rugsėjo mėn., atlikęs dainą „You Raise Me Up“ LNK talentų konkurso „2 minutės šlovės“ pačioje pirmoje laidoje (kurioje po pusmečio tapo laureatu), komisijos nario, pramogų verslo veterano Arūno Valinsko buvo pavadintas „Vienu didžiausių stebuklų per mano 25 metus šou versle“.www.lrytas.lt Laidoje „2 minutės šlovės“ atrastas Ilja – didžiausias stebuklas per 25 šou verslo metus  Netrukus po išgarsėjimo buvo pakviestas dalyvauti ir LNK dainų konkurse „Lietuvos daina“, kuriame su visomis 4 atliktomis dainomis („Laužo šviesa“, „Mamai“, „Reikėjo berniukams“ su Merūnu ir „O mes – vaikai“ su Merūnu) pateko į pusfinalį ir su abejomis solinėmis dainomis („Mamai“ ir „Laužo šviesa“) pateko į konkurso finalą. Finale grupės Foje dainai „Laužo šviesa“ laimėjo 2-ą vietą. Buvo pakviestas dalyvauti ledo čiuožėjų M. Drobiazko ir P. Vanago šou „Liepsnojantis ledas“.www.lrytas.lt „Žvaigždžių duetų“ scenoje P.Vanagas, sužavėtas Iljos balso, pakvietė jį į savo ledo šou

2011 m. dalyvavo LNK laidoje Lietuvos miestų kovose „Supermiestas“, kurioje atstovavo gimtąjį Visaginą – jauniausią Lietuvos miestą. Pasirodęs 7-ių laidų muzikinėje rungtyje iš 9-ių, už 6 komisijos vertinamus pasirodymus tik vieną kartą negavo visų dešimtukų. Visaginas pasiekė finalą ir iš Lietuvos miestų užėmė 3-ą vietą bei pelnė žiūrovų simpatijų prizą.

2011 m. sausio–birželio mėn. kartu su savo mokytoja Vita Pimpiene dalyvavo LNK muzikiniame projekte „Žvaigždžių duetai 5“www.zebra.lt "Žvaigždžių duetuose" tęsiasi Iljos sėkmės kelias, kuriame buvo labiausiai žiūrovų palaikomas duetas, daugiausiai kartų gavęs 1-ą vietą. Buvo tarp lyderių su kūriniais „Kol Tu Šalia Buvai“, „Gira Con Me“, „Opera No. 2“ (iš dainininko Vito repertuaro), sakraline giesme „Pie Jesu“ iš Andrew Lloyd Webber gedulingųjų mišių „Requiem“ ir kt. Projekto finale duetas vėl sulaukė didžiausio žiūrovų palaikymo, o susumavus su komisijos balais, laimėjo 2-ą vietą ir sidabrinius mikrofonus.

Dalyvavo ir daugybėje proginių renginių: Šv. Kristoforo statulėlių įteikimo ceremonijoje, labdaros renginyje „Mums reikia tavęs“, „Auksinių širdžių“ apdovanojimai, „Atsisveikinimas su delfinais“, LNK „Gerumo diena“ ir kt.

Dainavo duetu su: Vita Pimpiene, Lidija Gurova, Viktorija Pak, Marta Lukošiūte, Merūnu, Liepa Mondeikaite, taip pat Evelina Sašenko, Vaidu Vyšniausku, choru „Ąžuoliukas“ ir kt.

2013 m. po balso mutacijos ir 2 metų pertraukos I. Aksionovas sugrįžo į muzikinę sceną ir pristatė pirmą autorinę dainą „Lūpų dažai“,www.lrytas.lt Publikos numylėtinis Ilja užaugo: nauja 17-mečio atlikėjo daina ir romantiška fotosesija  įrašytą su iš Visagino kilusia atlikėja Alina Artiomenko. Taip pat grįžo ir į televiziją, dalyvavęs TV3 projekte „Romeo ir Džiuljeta“, kuriame buvo renkami pagrindinių vaidmenų atlikėjai į šiuolaikinę roko operą „Romeo ir Džiuljeta“, statomą pagal kompozitoriaus Kęstučio Antanėlio ir libreto autoriaus Sigito Gedos roko operą „Meilė ir mirtis Veronoje“. Projekte Ilja su partnere Silvija užėmė 2-ą vietą.


Ilja Aksionovas

 Radijo singlai
Visoms dainoms, išskyrus „Take Me as I am“, buvo sukurti vaizdo klipai.

2013 m. – Lūpų dažai (su Alina Artiomenko)www.lrytas.lt

Šią dainą 1963 metais atliko ir ekranizavo garsus Lietuvos tenoras, profesorius Virgilijus Noreika.
„Nežinojau, kad yra tokių gražių lietuviškų džiazinių dainų. Džiaugiuosi, kad mano mokytojas Virgilijus Noreika pasiūlė dainuoti šį kūrinį“, - pasakoja Ilja.
Daugiau naujienų – „Facebooke“.
Madonna sudrumstė vandenis: tikinama, kad naujame video ji atskleidė savo tikrąją orientaciją
Ar Madonna ką tik atskleidė savo netradicinę orientaciją? Tokios diskusijos kilo po to, kai...
Vidas Bareikis rado Baltijos jūros krante išmestą dėžę su rusiška atributika: kreipėsi į policiją (9)
Savaitgalį prie Baltijos jūros ilsėjęsis Vidas Bareikis buvo nustebintas netikėto radinio....
Unikalioji Rūta Mur surengs albumo pristatymo koncertą sostinėje: klubo tamsoje, širdies šviesoje, ateik patirti save
Savito stiliaus muzikos kūrėja ir atlikėja Rūta Mur vis dažniau gali pasidžiaugti klausytojų...
Grupės „Rammstein“ pasirodymas Lietuvoje: prognozės apie visų bilietų išpardavimą pildosi
Mūsų šalyje ypač laukiama grupė „ Rammstein “ pavasarį sudrebins Vilnių. Populiarieji...
Laima Vaikulė grįžta į Lietuvą: Kalėdų laikotarpiu džiugins pajūrio gyventojus ir svečius
Gruodžio 27 d. pajūryje, pakilia kalėdine nuotaika alsuojančioje Palangoje, savo proginį...
Top naujienos
Nuo Rusijos gręžiasi viena artimiausių sąjungininkių: ar tai – šansas Vakarams?
Kazachstanas jaučiasi tvirtai, turėdamas paramą iš Kinijos, Turkijos bei Vakarų dėmesį ir,...
Po raginimų Estijoje Lietuva rami: Rusijos atjungimas nebaisus, bet grėsmė gali slypėti kitur
Estijoje rugsėjį pasigirdus valdžios perspėjimams, kad reikia pasiruošti galimam elektros...
Karas Ukrainoje. Dėl Rusijos raketų smūgių po žeme įstrigo daugiau nei 100 kalnakasių
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Ekspertai: vieni gali gauti šildymo kompensaciją, bet net nesikreipia, kiti neturi reikalingų dokumentų
Sparčiai artėjant šildymo sezonui, kai kuriems gyventojams vis dar neaišku, kaip gauti būsto...
„Veidmainė“ liga: gluminantys simptomai ir pasekmės – nuo nevaisingumo iki onkologinių ligų
200 simptom ų, tarp kurių – ir labai netipiški, ilgi metai paieškų, daugybė tyrimų ir...
Gydytojas Morozovas aptarė skirtingus imuniteto stiprinimo būdus: veiksmingas tik vienas
Kaip visada, kai prasideda peršalimai ir slogos atsiranda paieškos. Ieško dviejų sudedamųjų:...
Per vestuves karaliui Karoliui III ir Camillai ašaros riedėjo ne iš džiaugsmo: tai buvo tikras siaubas
Britų karališkosios šeimos biografė teigia, kad 2005-aisiais įvykusių vestuvių dieną...
Europos automobilių gamintojai prašo pagalbos: viltys dėl augimo nyksta
Europos automobilių gamintojai perspėjo, kad greičiausiai laukia dar vieni pardavimų mažėjimo...
Trys mokslininkės sukūrė unikalų ir itin maistingą produktą – tiks ir darželinukams, ir kariams, ir vegetarams
Vytauto Didžiojo universiteto Žemės ūkio akademijos (VDU ŽŪA) trijų mokslininkių komanda...
JT ir Raudonasis Kryžius įspėja apie artėjančias didelio masto kančias: dalyje planetos gyventi taps nebeįmanoma
Per ateinančius dešimtmečius karščio bangos kai kuriuose pasaulio regionuose taps tokios...


Ilja Aksionovas