Salės futbolas

2018 m. gruodžio mėn. buvo naujai suburta Lietuvos vyrų U-19 futsal rinktinė, jos treneriu paskirtas Aleksandras Danilenko.https://lff.lt/news/5545/lietuvos-u-19-futsal-rinktine-treniruos-a-danilenko/ U-19 rinktinė dalyvavo atrankos varžybose į 2019 m. UEFA Europos U-19 salės futbolo čempionatą, kuris vyko Latvijoje rugsėjo 8–14 d. Vaikinai žaidė preliminarios atrankos turnyre 2019 m. sausio mėn. užėmė III vietą grupėje ir į tolimesnį etapą nepateko. Pirmoji istorinė pergalė buvo pasiekta prieš U-19 Juodkalniją rezultatu 2:0.https://lff.lt/news/5628/u-19-futsal-rinktine-pasieke-istorine-pergale/ Vėliau, šios kartos pagrindu buvo surinkta U-21 rinktinė.

2022 m. pradžioje jaunimo rinktinių neliko, Futsal A lygoje viso buvo 11 registruotų U-19 žaidėjų. Buvo nutarta vykdyti regionines žaidėjų paieškas apskričių futbolo federacijose bei futbolo akademijose.https://www.sportas.lt/naujiena/448110/prasideda-antras-bandymas-lipdyti-lietuvos-u-19-futsal-rinktine Bus formuojama U-19 Lietuvos futsal jaunimo rinktinė, su tikslu dalyvauti sekančiame atrankos turnyre į Europos U-19 futsal čempionatą 2022 m. rudenį. Rinktinei vadovauja Edvinas Alimkinas, jo asistentas − Arsenijus Buinickis. Pirmą kartą U-19 rinktinė buvo surinkta prieš keletą metų, ir dalyvavo pasaulio U-19 futsal čempionato atrankos turnyre

Prasideda antras bandymas lipdyti Lietuvos U-19 futsal rinktinę (2)
Edvinas Alimkinas | lff.lt nuotr.
Ilgamečiam „Kauno Žalgirio“ trenerių štabo nariui Edvinui Alimkinui patikėta treniruoti geriausią jaunąją salės futbolininkų kartą. Pirmasis blynas šiek tiek prisvilo, tad tai bus antrasis bandymas, kai iš geriausių aštuoniolikmečių ir devyniolikmečių sudaryta komanda augins žaidėjus nacionalinei rinktinei.
Kartu su E. Alimkinu į šį procesą įtrauktas ir pasaulio futsal čempionate žaidęs Arsenijus Buinickis – pastarasis bus vyriausiojo trenerio asistentas. Be to, jaunimo rinktinės reikalus prižiūrės ir vyrų rinktinės vyriausiasis treneris Dentinho. Toks sprendimas priimtas tam, kad perėjimas iš jaunimo į vyrų rinktinę vyktų sklandžiau ir paprasčiau.
Jūsų dėmesiui – pirmosios naujojo vyriausiojo trenerio mintys apie jau prasidėjusius darbus.
– Kartą jau buvo bandoma lipdyti futsal U-19 rinktinę, kas dabar turėtų būti kitaip?
– Rinktinė buvo sulipdyta, varžėsi atrankinėse varžybose, pasiekė pirmąją pergalę. Vėliau tuo pačiu pagrindu dar ir U-21 komanda sužaidė draugiškas rungtynes. Trims tos kartos žaidėjams net pavyko su nacionaline rinktine sudalyvauti FIFA Futsal pasaulio čempionate. Tad galima įžvelgti teigiamų dalykų iš to, kas buvo daroma.
Tik gaila, kad nebuvo jokio tęstinumo ir dabar jaunimo komandą reikia formuoti nuo pagrindų. Manau, kad tą kartą dėl kažkokių priežasčių ne viskas buvo daroma teisingai. Atrodė, kad jaunimo ir nacionalinė rinktinės buvo du atskiri organai su skirtingais tikslais.
Galvoju, kad trūko bendros struktūros, bendro požiūrio ir bendros sistemos, pagal kurią jaunimo rinktinės žaidėjai būtų turėję galimybę integruotis į Lietuvos nacionalinę rinktinę ir apskritai įsitvirtinti Lietuvos futsalo aukščiausiu lygiu.
Nors, kaip ir minėjau, trims tos kartos žaidėjams pavyko sudalyvauti pasaulio čempionate, tačiau, jei neklystu, iš visos tos komandos, be šių trijų žaidėjų daugiau nei vienas kitas šiuo metu net nežaidžia jokioje Lietuvos futsal A lygos komandoje. Tai parodo, kad ne viskas buvo daroma kryptingai.
Dabar turime aiškią viziją. Turime nuoseklų planą, kaip kursime bendrą kryptingą struktūrą, jungiančią jaunimo ir nacionalines rinktines. Bus naudojama ta pati žaidimo sistema, žaidimo stilius ir taktikos, kaip ir nacionalinėje rinktinėje. Visiškai pasitikiu tuo, ką daro Dentinho, o jis pasitiki manimi.
Tad tikime, kad kartu dirbdami kryptingai padėsime jauniems žaidėjams lengviau patekti į nacionalinę rinktinę, o ten patekusiems bus viskas pažįstama ir tai palengvins jų integraciją. Kad tai nebūtų jaunuoliams vienkartinis nuotykis, sieksime, kad jauni talentingi žaidėjai papildytų A lygos komandas, kad jie galėtų nuolat treniruotis, rungtyniauti, būti pastebimi.
– Tokio amžiaus futbolininkai dar įprastai žaidžia didįjį futbolą. Ar yra užtektinai kandidatų šiai rinktinei?
– Na, šiai dienai tikrai nėra užtektinai kandidatų šiai rinktinei. Kad geriau įsivaizduotumėte, kokia yra situacija, tai pasakysiu, kad šiuo metu bendrai visose Lietuvos futsal A lygos komandose yra užregistruota tik vienuolika U-19 amžių atitinkančių žaidėjų, iš kurių net trys – vartininkai. Ir iš tų vienuolikos dauguma aikštėje pasirodo tik epizodiškai arba yra tik tiesiog įtraukti į sąrašą.
Yra tik keli žaidėjai, kurie rungtyniauja reguliariai. Tad mums ant lėkštutės praktiškai nieko nėra padėta. Taip, mes jau po truputį pradedame kurti futsal vaikų grupes akademijose, tačiau dar turime kantriai laukti, kol vaikai užaugs. Tada viskas bus lengviau. Na, o dabar turime užduotį ieškoti ir bandyti pritraukti jaunuolius, kurie neturi futsal pagrindų, bet būtų imlūs mokymuisi futbolininkai.
Suprantame šią situaciją ir esame pasiruošę „žaidėjus iškasinėti iš po žemių“. Bendradarbiaudami su apskričių federacijomis, pradedame domėtis jų organizuojamų futsal čempionatų komandose žaidžiančiais jaunuoliais. Pradedame bendrauti su futbolo akademijomis siekdami, kad mums pasiūlytų potencialių žaidėjų. Tai labai nuoseklus ir nematomas darbas norint viską pastatyti nuo pamatų.
– Jau buvo minčių apie tikslus šiai rinktinei? Nuo ko bus bandoma pradėti?
– Mes nesieksime su šia rinktine tapti pasaulio čempione. Tikslas – paruošti jaunus žaidėjus atstovauti nacionalinei rinktinei. Siekiame, kad į nacionalinę rinktinę atėję žaidėjai jau būtų taktiškai pasiruošę, būtų susipažinę su žaidimo sistema, taktikomis ir galėtų lengvai įsilieti į komandą.
Esame parengę ir asociacijos vadovams pristatę smulkų veiklų planą, kurį suplanavome konsultuodamiesi su Dentinho. Visą planą galima būtų išskirti į kelis etapus – komandos formavimą, pasiruošimą, rungtyniavimą.
Pradėsime nuo regioninės žaidėjų paieškos ir nuoseklios jų atrankos. Vėliau vyks atrinktų žaidėjų pasiruošimas, o kai žaidėjai bus pasiruošę planuojame sužaisti keletą draugiškų tarptautinių rungtynių. Kadangi praėjusį rudenį Lietuvos jaunimo rinktinė net nedalyvavo atrankoje į ateinantį U-19 Europos čempionatą, tad kitos oficialios atrankos turnyro rungtynės mūsų komandai bus tik kitų metų rudenį. Per tą laiką mūsų tikslas – visiškai suformuoti komandą ir kiek įmanoma geriau ją paruošti kitam atrankos ciklui.
– Ar yra minčių, apie kuriuos žaidėjus turėtų suktis šios rinktinės žaidimas?
– Šiai dienai realiausiai žiūriu į žaidėjus, kurie reguliariai žaidžia A lygoje. Žinau, kaip gerai Gustas (Zenkovas – red.) mūsų klube supranta žaidimo sistemą, kuria remsimės ir jaunimo rinktinėje. Nors jam trūksta lyderio savybių, manau, ten prisitaikyti jam turėtų būti lengva.
Šiaip yra dar keli labai įdomūs žaidėjai, kuriuos įsivaizduoju komandoje kaip svarbius žaidėjus. Bet nemanau, kad taktiška būtų kažką konkrečiai vardinti būsimais lyderiais, kai dar net neįvyko pirminė atranka. Tikiuosi, rasime gerų, futsale neatrastų žaidėjų, kurie ne tik taps šios rinktinės lyderiais, bet ateityje bus A lygos klubų pagrindiniais žaidėjais.
– Jaunuoliams vadovausite kartu su Arsenijumi Buinickiu. Kaip pasiskirstėte pareigas?
– Arsenijus turi sukaupęs didžiulę žaidybinę patirtį tiek didžiajame, tiek salės futbole. Jis žaisdamas visada pasižymėjo ne tik kamuolio valdymo technika, bet ir gudrumu, aukštu futbolo intelektu ir nestandartiniais sprendimais. Jis savo idėjomis, savo žaidimo supratimu iš žaidėjo pusės papildys mane. Kartu atsirinkinėsime žaidėjus ir vykdysime treniruočių procesą. Dirbsime komandoje.
– Kada numatyta pirma stovykla, pirmos rungtynės?
– Artimiausiu metu pradėsime regionines atrankas. Tikslių stovyklų datų dar neturime. Kai baigsime regionines atrankas ir peržiūrėsime kuo daugiau žaidėjų, tik tada organizuosime treniruočių stovyklas išplėstiniam atrankas praėjusių žaidėjų sąrašui. Kaip ir minėjau, oficialias rungtynes žaisime dar tik kitų metų rudenį. Tai dabar visas dėmesys skirtas žaidėjų skautingui, o tada žaidėjų paruošimui.


Salės futbolas

Salės futbolas, futsal, futsalas – komandinė sporto šaka, futbolo atmaina. Salės futbolo veiklą prižiūri FIFA ir AMF. Žaidimą sudaro dvi komandos po 5 žaidėjus (įskaitant vartininką), žaidžiama ant kieto grindinio, krepšinio ar rankinio aikštelės išmatavimų salėje.

2020 m. FIFA salės futbolo pasaulio taurė vyks Lietuvoje rugsėjo 12–spalio 4 dienomis.


Salės futbolas

2018 m. gruodžio mėn. buvo naujai suburta Lietuvos vyrų U-19 futsal rinktinė, jos treneriu paskirtas Aleksandras Danilenko.https://lff.lt/news/5545/lietuvos-u-19-futsal-rinktine-treniruos-a-danilenko/ U-19 rinktinė dalyvavo atrankos varžybose į 2019 m. UEFA Europos U-19 salės futbolo čempionatą, kuris vyko Latvijoje rugsėjo 8–14 d. Vaikinai žaidė preliminarios atrankos turnyre 2019 m. sausio mėn. užėmė III vietą grupėje ir į tolimesnį etapą nepateko. Pirmoji istorinė pergalė buvo pasiekta prieš U-19 Juodkalniją rezultatu 2:0.https://lff.lt/news/5628/u-19-futsal-rinktine-pasieke-istorine-pergale/ Vėliau, šios kartos pagrindu buvo surinkta U-21 rinktinė.


Martynas Andriukaitis

Martynas Andriukaitis (1981 m. kovo 28 d. Kaunas – 2014 m. rugsėjo 5 d.) – Lietuvos ir Latvijos krepšininkas, LKL ir Latvijos krepšinio lygos (LBL) čempionas, Kauno „Žalgirio“, Rygos „ASK“ ir kitų elitinių klubų žaidėjas.Žaidėjo duomenys

Baigęs sportuoti, dirbo saugos bendrovėje. Šį darbą pasirinko tik kaip laiko leidimo būdą ir galimybę palaikyti gerą fizinę formą. Pasak tėvo, dirbdamas nebuvo laimingas; net ir 3 paras iš eilės atidirbdavęs saugos bendrovėje Martynas nenorėdavo eiti namo.

Nors Latvijoje žaidė vos porą sezonų (2006–2007 m. – Rygoje, o 2011–2012 m. – Liepojoje), savo ateitį Martynas siejo su Ryga. Rungtyniaudamas Liepojoje, svarstė apie Latvijos pilietybę ir intensyviai rengėsi valstybiniam latvių kalbos egzaminui.
Krepšininkas planavo Rygoje, Taline ir Vilniuje atidaryti elitinį tatuiruočių salonų tinklą.

2014 metų rugsėjo mėnesį Andriukaitis iš asmeninio pistoleto „Makarov“ savo namuose Alderyje (netoli Rygos)Buvęs krepšininkas M. Andriukaitis nušovė žmoną ir nusišovė pats nušovė savo draugę ir po to nusišovė pats.TV3 inf.  Rastas savo namuose su šautine žaizda buvo nuvežtas į ligoninę, kur paguldytas į Intensyvios priežiūros skyrių, mirė.Krepšininkas Martynas Andriukaitis Latvijoje nušovė žmoną ir nusišovė pats

Palaidotas Vilkijos miestelio kapinėse (Kauno rajonas)

2014 metų rugsėjo mėnesį Andriukaitis iš asmeninio pistoleto „Makarov“ savo namuose Alderyje (netoli Rygos)Buvęs krepšininkas M. Andriukaitis nušovė žmoną ir nusišovė pats nušovė savo draugę ir po to nusišovė pats. TV3 inf. Rastas savo namuose su šautine žaizda buvo nuvežtas į ligoninę, kur paguldytas į Intensyvios priežiūros skyrių, mirė.

Skelbiama, kad ketvirtadienio naktį Latvijos policija sulaukė skambučio iš 14-mečio krepšininko sūnaus. Atvykę pareigūnai rado mirusią M.Andriukaičio žmoną ir su šautine žaizda patį krepšininką. Nuvežus į ligoninę, krepšininkas mirė.
Skelbiama, kad baigęs krepšininko karjerą Martynas Andriukaitis dirbo apsaugos darbuotoju ir turėjo tarnybinį ginklą, kuriuo ir pasinaudojo.
M.Andriukaitis į policijos akiratį buvo patekęs 2010 m. Tuomet buvo paskelbta krepšininko paieška gavus jo žmonos Lauros pareiškimą dėl vengimo mokėti alimentų. M.Andriukaitis nemokėjo teismo priteistų pinigų dviem mažamečiams vaikams išlaikyti.
33-ejų metų krepšininkas dar prieš dvejus metus rungtyniavo Lietuvoje, Panevėžio „Lietkabelio“ ekipoje.
M. Andriukaitis profesionalaus krepšininko karjerą daugiau nei prieš dešimtmetį pradėjo Kauno „Žalgirio“ gretose, su kuriuo iškovojo ir savo vienintelį Lietuvos čempiono titulą.
Vėliau krepšininkas atstovavo Alytaus „Alitos“ ir Šiaulių „Šiaulių“ komandoms bei kelis sykius iškovojo LKL bronzą.
2004-aisiais krepšininkas pradėjo legionieriaus karjerą. M. Andriukaitis rungtyniavo Prancūzijoje, Vengrijoje, didžiąją karjeros dalį praleido Ukrainoje ir Latvijoje. Kaimyninės šalies čempionu puolėjas tapo su Rygos ASK ekipa.
|Psichologinės pagalbos tarnyba||Telefono numeris||Darbo laikas|
|Vaikų linija www.vaikulinija.lt||116 111||Kasdien 11.00–21.00 val.|
|Jaunimo linija www.jaunimolinija.lt||8 800 28888||Visą parą|
|Vilties linija, psichologinė pagalba suaugusiems www.kpsc.lt||116 123||Visą parą|
|Pagalbos moterims linija||8 800 66366||I–V 10.00–21.00 val.|
|„Linija doverija“ (pagalba teikiama rusų kalba)||8 800 77277||I–V 16.00–20.00 val.|
|Dingusių žmonių šeimų paramos centras|
8 800 26161,
(8 5) 277 3135
I–V 8.00–16.00 val.,
Visą parą
|Panevėžio paguodos telefonas||(8 45) 500 965||I–V 20.00–8.00 val.|
|Vilniaus moterų namų krizių centras||8 800 22008||I–V 9.00–17.00 val.|
|Vaiko raidos centras||(8 5) 275 7564||Visą parą|
Pokalbiai 8-800 linija yra nemokami.


Martynas Andriukaitis


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0167.jsonl--Q20503974--Svarbiausios fondo vykdomos veiklos programos-1--lt-0167-61

thumb|200px|Mikalojaus Konstantino Čiurlionio fondas

Mikalojaus Konstantino Čiurlionio fondas – nevyriausybinis labdaros ir paramos fondas, įsteigtas kompozitoriaus Viktoro Paukštelio 1997 m. Vilniuje.

Augame su M. K. Čiurlioniu – projektas, skirtas vaikams pažinti M. K. Čiurlionį. Projektas vykdomas mokyklose, vaikų globos namuose, socializacijos centruose, sutrikusio intelekto ir negalią turinčių vaikų centruose. Šis projektas supažindina su aukštosiomis vertybėmis, skatina vaikų iniciatyvumą, pilietiškumą, kūrybiškumą.

Projekto renginių forma – teatralizuotas spektaklis-koncertas-paroda, apjungiantis M. K. Čiurlionio kūrybos (muzikos, dailės, idėjų) ir biografijos pristatymą. http://www.svietimas.utena.lm.lt/TVS/naujienos/1-naujienos/974-2014-m-vasario-19-d-edukacinis-vietjikas-projektas-augame-su-m-k-iurlioniuq-utenos-daunikio-gimnazijojehttp://www.moletuvaikai.lt/renginiai-2/lt/page9.html  M. K. Čiurlionio kūrybą ir biografinį gyvenimą pristato profesionalūs aktoriai ir muzikantai. Greta meninio M. K. Čiurlionio gyvenimo supažindinimo, šio projekto tikslas yra puoselėti ir kultūrinę bei tautinę visuomenės savimonę. Teatro, muzikos ir dailės menų sintezė yra patraukli forma vaikams ir jaunimui, padenanti suvokti keliamus projekto tikslus. http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2011-05-31-nacionaliniame-dramos-teatre-m-k-ciurlionio-fondo-organizuojamas-renginys-vaikai-vakams/63765/print Fondas, bendradarbiaudamas su aktorėmis Irma Bogdanovičiūte, Gabriele Malinauskaite, Virginija Kochanskyte (kurios vaidinimo metu persikūnija į Sofiją Kymantaitę-Čiurlionienę), pateikia M. K. Čiurlionio gyvenimo istoriją, interpretuojant išlikusius rašytinius šaltinius – M. K. Čiurlionio laiškus. http://www.alfa.lt/straipsnis/15152419/Kas.tas.M..K..Ciurlionis..Pokalbis.su.muzikante.ir.aktore.Irma.Bogdanoviciute=2013-09-04_09-28/  Intarpuose tarp teatrinių momentų skamba muzikiniai kūriniai, kaip dekoracijos, eksponuojamos M. K. Čiurlionio paveikslų fotoreprodukcijos. Dažnai po tokių renginių, pamokų metu, vaikų laukia diskusija apie iškilųjį menininką, keliami vidiniai dialogai, kalbantys apie vertybes. Šis projektas yra vykdomas nuo 2009 metų. http://www.ciurlioniofondas.lt/m-k-ciurlionio-fondo-labdaringas-renginys-ezerelyje,
http://www.ve.lt/naujienos/kultura/renginiai/mikalojaus-konstantino-ciurlionio-fondas-inicijuoja-edukacini-pazintini-projekta-m-k-ciurlionis-tavo-kraste-735976/http://mazeikietis.balsas.lt/naujienos_/naujienos/m.-k.-ciurlionis-rupi-ir-sutrikusio-intelekto-vaikams/ http://www.lrytas.lt/-13288852981328349243-%C5%BEiemos-keliais-%C4%AF-vaik%C5%B3-globos-namus.htm

Šviesuoliai – projektas, skirtas Lietuvos visuomenei, kurio tikslas pristatyti ir pagerbti, nusipelniusias Lietuvos kraštui ir pasauliui asmenybes. Projekto idėją inspiravo M. K. Čiurlionio paveiksluose „Bičiulystė“ ir „Karalių pasaka“ pasikartojantis fragmentas – šviesulys, išvystęs Šviesuolių koncepciją. Šį projektą sudaro dvi programos: Lietuvos šviesuoliai ir M. K. Čiurlionis pasauliui.
thumb|Bičiulystė
thumb|Karalių pasaka

Lietuvos šviesuoliai – visuomeniniai renginiai, vykstantys įvairiose visuomeninėse ar valstybinėms institucijoms priklausančiose erdvėse: nuo krašto muziejaus iki universiteto aktų salės. http://www.ignalina.lt/go.php/lit/Lietuvos-sviesuoliu-pagerbimo-sventeje-pasveikinti-ir-du-Ignalinos-krasto-sviesuoliai/3438 Šviesuolių pagerbimo šventės rengiamos kartu bendradarbiaujant su valstybinėmis institucijomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, bendruomenėmis, kurios siūlo ir atrenka nominantus. Šventinių renginių metu pristatomos žymios, tačiau akcentuojamos bei pristatomos ir nežymios, asmenybės visos Lietuvos mastu, kurios daugiau laiko skiria savo srities darbams, nei žinomumui. http://www.15min.lt/naujiena/kultura/renginiai/lietuvos-karo-akademijoje-apdovanoti-lietuvos-sviesuoliai-29-455998 Nominantams yra skiriamas apdovanojimas – M. K. Čiurlionio taurė „REX“, koncertas ir padėkos žodžiai. Renginių metu visuomet eksponuojama M. K. Čiurlionio ir kitų menininkų kilnojamoji paroda. Ši programa vykdoma nuo 2007 metų. http://jonavoszinios.lt/naujienos/i%C5%A1rinkti-jonavos-kra%C5%A1to-%C5%A1viesuoliai http://www.lrytas.lt/lietuvos-diena/aktualijos/marijampoleje-pirma-karta-isrinkti-suduvos-sviesuoliai.htm http://www.lrytas.lt/lietuvos-diena/aktualijos/marijampoleje-pirma-karta-isrinkti-suduvos-sviesuoliai.htm http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2014-01-13-nusipelniusiems-edukologijos-ir-gamtosaugos-srityse-m-k-ciurlionio-taures/112649http://alkas.lt/2014/01/16/nusipelniusiems-svietimo-ir-gamtosaugos-srityse-iteiktos-m-k-ciurlionio-taures/http://www.am.lt/VI/article.php3?article_id=14321

M. K. Čiurlionis pasauliui – programa, vykdoma bendradarbiaujant su užsienio ambasadomis Lietuvoje ar Lietuvos ambasadomis užsienyje. http://www.lrt.lt/naujienos/kultura/26/28403/iteikti_lietuvos_sviesuoliu_2013_apdovanojimai
http://www.alfa.lt/straipsnis/15161282/kubiliene-ir-birutis-apdovanoti-m-k-ciurlionio-fondo-tauremis/http://www.alfa.lt/straipsnis/10357642/?Vilniaus.Rotuseje..bus.teikiami.apdovanojimai.Sviesuoliai.2010=2010-05-16_00-50 Renginiai vyksta ambasadose, ambasadų rezidencijose, visuomeninėse salėse. http://www.aidas.lt/lt/asmenybes/article/6411-11-20-2012-uju-ukrainos-ir-lietuvos-sviesuoliaihttp://www.finland.lt/public/default.aspx?contentid=279111&nodeid=38417&culture=lt-LT Iškilmingų renginių metu yra pristatomi konkrečios ambasados atrinkti nominantai, kurių veikla sukūrė, kuria ir kurs tam tikros srities tiltus tarp Lietuvos ir tos šalies, kurią konkretaus renginio metu atstovauja konkreti ambasada. Renginių metu didelis dėmesys skiriamas kultūriniams mainams ir meno pristatymui. Tai pasireiškia per M. K. Čiurlionio menų sintezės idėją, sklaidą per muziką ir dailę. Muzikinėje dalyje pristatomi tos šalies, su kurios atstovaujama ambasada organizuojamas renginys, muzikos kūrėjai, nuo seniausiųjų laikų iki kūrinių, sukurtų XXI a., kurie atliekami specialiai šviesuolių pagerbimo proga. Renginių metu dailės darbų parodose pristatomi M. K. Čiurlioniui savo idėjomis ar kitais parametrais atitinkantys kūrėjai iš atitinkamų šalių, su kurių amabasadomis vyksta renginys. M. K. Čiurlionis pasauliui programa vykdoma nuo 2010 metų. Per šį laikotarpį buvo surengta daugiau nei dešimt renginių su skirtingomis ambasadomis. http://www.lzs.lt/lt/kvietimai_zurnalistams/kulturos_renginiai/archive/p255/sviesuoliai_2011_m.k.ciurlionio_fondas_ir_jav_ambasada_pagerbs_lietuva_garsinancius_zmones.htmlhttp://www.trysmilijonai.lt/foto/bendras-jav-ambasados-ir-ciurlionio-fondo-renginys-%E2%80%9Cjav-ir-lietuvos-sviesuoliai-2011%E2%80%B3-7928.html

Šviesuoliai renkami lygiateisiškai iš įvairių sričių, tačiau daugiausiai dėmesio yra skiriama švietimui, mokslui, menui ir diplomatijai. Iš viso apdovanota daugiau nei 50 šviesuolių. Tarp šviesuolių buvo nominuotos ne tik asmenybės, tačiau ir knyga (su Rusijos federacijos ambasada) bei Užutrakio dvaras (Užutrakio dvaras – kultūros šviesulys). Renginių metu pristatoma nominantų veikla, vystomi žmogiškieji ryšiai

Archyvas :: “Šviesuoliai 2011”: M.K.Čiurlionio fondas ir JAV ambasada pagerbs Lietuvą garsinančius žmones
Erikos Straigytės nuotraukoje: M.K.Čiurlionio fondo taurė
Kornelija Ežerskytė
Kovo 17 d., ketvirtadienį, 18 val. Taikomosios dailės muziejuje (Arsenalo g.3A, Vilnius) vyks JAV ambasados Lietuvoje ir M.K.Čiurlionio fondo renginys “Šviesuoliai 2011″. Tai jau penktasis fondo vykdomo tarptautinio projekto “Čiurlionis – pasauliui” renginys.
Vakaro metu bus apdovanoti du šviesuoliai – JAV diplomatas Viktoras Sidabras ir akademikė perkusininkė Linda Maxey. Juos apdovanos JAV Ambasadorė Lietuvoje Anne E. Derse. Šviesuoliams bus įteiktos M.K.Čiurlionio fondo užsakymu pagamintos specialios taurės. M.K.Čiurlionio kūrinių motyvais taures sukūrė menininkai Marija Aušra Olšauskaitė ir Vėjas Vakaris Aliukas.
Renginyje skambės Maksimo Cukerio gitarų trio atliekama Rolando Chadwicko kompozicija “Laiškas iš Los Andželo” bei M.K.Čiurlionio preliudas h-moll, kurį fortepijonu atliks Vytautas Paukštelis. Salėje bus eksponuojami Mikalojaus Konstantino Čiurlionio ir amerikiečių simbolisto Alberto Pinkhamo Ryderio darbai. Apie šių autorių kūrybos skirtumus ir panašumus kalbės menotyrininkė Indrė Valantinaitė.
M.K.Čiurlionio fondo idėją - atrasti ir įvertinti šviesiausias asmenybes, nesavanaudiškai dirbančias Lietuvos labui, - šįkart remia Baltijos ir Amerikos klinika ir UAB “Vaisingumo klinika”.
- - -
M.K.Čiurlionio fondas įsikūrė 1997 metais. Jo atsiradimas siejamas su būtinybe aktualizuoti iškiliausio Lietuvos menininko M.K.Čiurlionio kūrybą, skleisti jo menines idėjas visuomenėje, populiarinti Lietuvos kultūrą. Kasmet fondo iniciatyva visuomenė pakviečiama atsigręžti į vis naujas asmenybes, kurios savo darbu, kūryba garsina Lietuvos vardą, puoselėja kultūros paveldą ar nuveikia ką nors reikšmingo visuomenei.
2009 m. M. K. Čiurlionio fondas prasmingai paminėjo Lietuvos tūkstantmečio jubiliejų. Vilniaus rotušėje surengtuose apdovanojimuose „Lietuvos šviesuoliai 2009“ tuomet buvo pagerbtas didelis būrys šį vardą pelniusių žmonių, kūrybingai ir nesavanaudiškai dirbančių Lietuvai, jos kultūrinei plėtrai (iš viso apdovanotas 21 asmuo). Apdovanojimams juos atrinko ir pasiūlė Lietuvos mokslų akademija, Lietuvos pramonininkų konfederacija, savivaldybės.
M.K.Čiurlionio fondo kasmet rengiamuose apdovanojimuose „Lietuvos šviesuoliai“ už iškilius darbus šiuo garbingu titulu jau buvo įvertinti: Kauno LEZ įkūrėjas Fredis Opsomeris (Fredy Opsomer), verslininkas Nikolas Ortizas (Nicolas Ortiz), teatro režisierius Julius Dautartas, kunigas Algirdas Dauknys, muzikas Gintaras Rinkevičius, filosofas Algirdas Gaižutis, aktorius Vladimiras Jefremovas, dailininkas Anatolijus Stiško bei medikas, diplomatas Antanas Vinkus.
Komentarai (0)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0167.jsonl--Q20503974--Svarbiausios fondo vykdomos veiklos programos-1--lt-0167-65


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0167.jsonl--Q20503974--Svarbiausios fondo vykdomos veiklos programos-1--lt-0167-71


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0167.jsonl--Q20503974--Svarbiausios fondo vykdomos veiklos programos-1--lt-0167-62

Augame su M. K. Čiurlioniu – projektas, skirtas vaikams pažinti M. K. Čiurlionį. Projektas vykdomas mokyklose, vaikų globos namuose, socializacijos centruose, sutrikusio intelekto ir negalią turinčių vaikų centruose. Šis projektas supažindina su aukštosiomis vertybėmis, skatina vaikų iniciatyvumą, pilietiškumą, kūrybiškumą.

Projekto renginių forma – teatralizuotas spektaklis-koncertas-paroda, apjungiantis M. K. Čiurlionio kūrybos (muzikos, dailės, idėjų) ir biografijos pristatymą. http://www.svietimas.utena.lm.lt/TVS/naujienos/1-naujienos/974-2014-m-vasario-19-d-edukacinis-vietjikas-projektas-augame-su-m-k-iurlioniuq-utenos-daunikio-gimnazijojehttp://www.moletuvaikai.lt/renginiai-2/lt/page9.html


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0167.jsonl--Q20503974--Svarbiausios fondo vykdomos veiklos programos-1--lt-0167-69

Augame su M. K. Čiurlioniu – projektas, skirtas vaikams pažinti M. K. Čiurlionį. Projektas vykdomas mokyklose, vaikų globos namuose, socializacijos centruose, sutrikusio intelekto ir negalią turinčių vaikų centruose. Šis projektas supažindina su aukštosiomis vertybėmis, skatina vaikų iniciatyvumą, pilietiškumą, kūrybiškumą.

Projekto renginių forma – teatralizuotas spektaklis-koncertas-paroda, apjungiantis M. K. Čiurlionio kūrybos (muzikos, dailės, idėjų) ir biografijos pristatymą. http://www.svietimas.utena.lm.lt/TVS/naujienos/1-naujienos/974-2014-m-vasario-19-d-edukacinis-vietjikas-projektas-augame-su-m-k-iurlioniuq-utenos-daunikio-gimnazijojehttp://www.moletuvaikai.lt/renginiai-2/lt/page9.html  M. K. Čiurlionio kūrybą ir biografinį gyvenimą pristato profesionalūs aktoriai ir muzikantai. Greta meninio M. K. Čiurlionio gyvenimo supažindinimo, šio projekto tikslas yra puoselėti ir kultūrinę bei tautinę visuomenės savimonę. Teatro, muzikos ir dailės menų sintezė yra patraukli forma vaikams ir jaunimui, padenanti suvokti keliamus projekto tikslus. http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2011-05-31-nacionaliniame-dramos-teatre-m-k-ciurlionio-fondo-organizuojamas-renginys-vaikai-vakams/63765/print Fondas, bendradarbiaudamas su aktorėmis Irma Bogdanovičiūte, Gabriele Malinauskaite, Virginija Kochanskyte (kurios vaidinimo metu persikūnija į Sofiją Kymantaitę-Čiurlionienę), pateikia M. K. Čiurlionio gyvenimo istoriją, interpretuojant išlikusius rašytinius šaltinius – M. K. Čiurlionio laiškus. http://www.alfa.lt/straipsnis/15152419/Kas.tas.M..K..Ciurlionis..Pokalbis.su.muzikante.ir.aktore.Irma.Bogdanoviciute=2013-09-04_09-28/  Intarpuose tarp teatrinių momentų skamba muzikiniai kūriniai, kaip dekoracijos, eksponuojamos M. K. Čiurlionio paveikslų fotoreprodukcijos. Dažnai po tokių renginių, pamokų metu, vaikų laukia diskusija apie iškilųjį menininką, keliami vidiniai dialogai, kalbantys apie vertybes. Šis projektas yra vykdomas nuo 2009 metų. http://www.ciurlioniofondas.lt/m-k-ciurlionio-fondo-labdaringas-renginys-ezerelyje,
http://www.ve.lt/naujienos/kultura/renginiai/mikalojaus-konstantino-ciurlionio-fondas-inicijuoja-edukacini-pazintini-projekta-m-k-ciurlionis-tavo-kraste-735976/http://mazeikietis.balsas.lt/naujienos_/naujienos/m.-k.-ciurlionis-rupi-ir-sutrikusio-intelekto-vaikams/ http://www.lrytas.lt/-13288852981328349243-%C5%BEiemos-keliais-%C4%AF-vaik%C5%B3-globos-namus.htm

Šviesuoliai – projektas, skirtas Lietuvos visuomenei, kurio tikslas pristatyti ir pagerbti, nusipelniusias Lietuvos kraštui ir pasauliui asmenybes. Projekto idėją inspiravo M. K. Čiurlionio paveiksluose „Bičiulystė“ ir „Karalių pasaka“ pasikartojantis fragmentas – šviesulys, išvystęs Šviesuolių koncepciją. Šį projektą sudaro dvi programos: Lietuvos šviesuoliai ir M. K. Čiurlionis pasauliui.
thumb|Bičiulystė
thumb|Karalių pasaka

Lietuvos šviesuoliai – visuomeniniai renginiai, vykstantys įvairiose visuomeninėse ar valstybinėms institucijoms priklausančiose erdvėse: nuo krašto muziejaus iki universiteto aktų salės. http://www.ignalina.lt/go.php/lit/Lietuvos-sviesuoliu-pagerbimo-sventeje-pasveikinti-ir-du-Ignalinos-krasto-sviesuoliai/3438


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0167.jsonl--Q20503974--Svarbiausios fondo vykdomos veiklos programos-1--lt-0167-74

Augame su M. K. Čiurlioniu – projektas, skirtas vaikams pažinti M. K. Čiurlionį. Projektas vykdomas mokyklose, vaikų globos namuose, socializacijos centruose, sutrikusio intelekto ir negalią turinčių vaikų centruose. Šis projektas supažindina su aukštosiomis vertybėmis, skatina vaikų iniciatyvumą, pilietiškumą, kūrybiškumą.

Projekto renginių forma – teatralizuotas spektaklis-koncertas-paroda, apjungiantis M. K. Čiurlionio kūrybos (muzikos, dailės, idėjų) ir biografijos pristatymą. http://www.svietimas.utena.lm.lt/TVS/naujienos/1-naujienos/974-2014-m-vasario-19-d-edukacinis-vietjikas-projektas-augame-su-m-k-iurlioniuq-utenos-daunikio-gimnazijojehttp://www.moletuvaikai.lt/renginiai-2/lt/page9.html  M. K. Čiurlionio kūrybą ir biografinį gyvenimą pristato profesionalūs aktoriai ir muzikantai. Greta meninio M. K. Čiurlionio gyvenimo supažindinimo, šio projekto tikslas yra puoselėti ir kultūrinę bei tautinę visuomenės savimonę. Teatro, muzikos ir dailės menų sintezė yra patraukli forma vaikams ir jaunimui, padenanti suvokti keliamus projekto tikslus. http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2011-05-31-nacionaliniame-dramos-teatre-m-k-ciurlionio-fondo-organizuojamas-renginys-vaikai-vakams/63765/print Fondas, bendradarbiaudamas su aktorėmis Irma Bogdanovičiūte, Gabriele Malinauskaite, Virginija Kochanskyte (kurios vaidinimo metu persikūnija į Sofiją Kymantaitę-Čiurlionienę), pateikia M. K. Čiurlionio gyvenimo istoriją, interpretuojant išlikusius rašytinius šaltinius – M. K. Čiurlionio laiškus. http://www.alfa.lt/straipsnis/15152419/Kas.tas.M..K..Ciurlionis..Pokalbis.su.muzikante.ir.aktore.Irma.Bogdanoviciute=2013-09-04_09-28/  Intarpuose tarp teatrinių momentų skamba muzikiniai kūriniai, kaip dekoracijos, eksponuojamos M. K. Čiurlionio paveikslų fotoreprodukcijos. Dažnai po tokių renginių, pamokų metu, vaikų laukia diskusija apie iškilųjį menininką, keliami vidiniai dialogai, kalbantys apie vertybes. Šis projektas yra vykdomas nuo 2009 metų. http://www.ciurlioniofondas.lt/m-k-ciurlionio-fondo-labdaringas-renginys-ezerelyje,
http://www.ve.lt/naujienos/kultura/renginiai/mikalojaus-konstantino-ciurlionio-fondas-inicijuoja-edukacini-pazintini-projekta-m-k-ciurlionis-tavo-kraste-735976/http://mazeikietis.balsas.lt/naujienos_/naujienos/m.-k.-ciurlionis-rupi-ir-sutrikusio-intelekto-vaikams/ http://www.lrytas.lt/-13288852981328349243-%C5%BEiemos-keliais-%C4%AF-vaik%C5%B3-globos-namus.htm

Šviesuoliai – projektas, skirtas Lietuvos visuomenei, kurio tikslas pristatyti ir pagerbti, nusipelniusias Lietuvos kraštui ir pasauliui asmenybes. Projekto idėją inspiravo M. K. Čiurlionio paveiksluose „Bičiulystė“ ir „Karalių pasaka“ pasikartojantis fragmentas – šviesulys, išvystęs Šviesuolių koncepciją. Šį projektą sudaro dvi programos: Lietuvos šviesuoliai ir M. K. Čiurlionis pasauliui.
thumb|Bičiulystė
thumb|Karalių pasaka

Lietuvos šviesuoliai – visuomeniniai renginiai, vykstantys įvairiose visuomeninėse ar valstybinėms institucijoms priklausančiose erdvėse: nuo krašto muziejaus iki universiteto aktų salės. http://www.ignalina.lt/go.php/lit/Lietuvos-sviesuoliu-pagerbimo-sventeje-pasveikinti-ir-du-Ignalinos-krasto-sviesuoliai/3438 Šviesuolių pagerbimo šventės rengiamos kartu bendradarbiaujant su valstybinėmis institucijomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, bendruomenėmis, kurios siūlo ir atrenka nominantus. Šventinių renginių metu pristatomos žymios, tačiau akcentuojamos bei pristatomos ir nežymios, asmenybės visos Lietuvos mastu, kurios daugiau laiko skiria savo srities darbams, nei žinomumui. http://www.15min.lt/naujiena/kultura/renginiai/lietuvos-karo-akademijoje-apdovanoti-lietuvos-sviesuoliai-29-455998 Nominantams yra skiriamas apdovanojimas – M. K. Čiurlionio taurė „REX“, koncertas ir padėkos žodžiai. Renginių metu visuomet eksponuojama M. K. Čiurlionio ir kitų menininkų kilnojamoji paroda. Ši programa vykdoma nuo 2007 metų. http://jonavoszinios.lt/naujienos/i%C5%A1rinkti-jonavos-kra%C5%A1to-%C5%A1viesuoliai http://www.lrytas.lt/lietuvos-diena/aktualijos/marijampoleje-pirma-karta-isrinkti-suduvos-sviesuoliai.htm http://www.lrytas.lt/lietuvos-diena/aktualijos/marijampoleje-pirma-karta-isrinkti-suduvos-sviesuoliai.htm http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2014-01-13-nusipelniusiems-edukologijos-ir-gamtosaugos-srityse-m-k-ciurlionio-taures/112649http://alkas.lt/2014/01/16/nusipelniusiems-svietimo-ir-gamtosaugos-srityse-iteiktos-m-k-ciurlionio-taures/http://www.am.lt/VI/article.php3?article_id=14321

M. K. Čiurlionis pasauliui – programa, vykdoma bendradarbiaujant su užsienio ambasadomis Lietuvoje ar Lietuvos ambasadomis užsienyje. http://www.lrt.lt/naujienos/kultura/26/28403/iteikti_lietuvos_sviesuoliu_2013_apdovanojimai
http://www.alfa.lt/straipsnis/15161282/kubiliene-ir-birutis-apdovanoti-m-k-ciurlionio-fondo-tauremis/http://www.alfa.lt/straipsnis/10357642/?Vilniaus.Rotuseje..bus.teikiami.apdovanojimai.Sviesuoliai.2010=2010-05-16_00-50 Renginiai vyksta ambasadose, ambasadų rezidencijose, visuomeninėse salėse. http://www.aidas.lt/lt/asmenybes/article/6411-11-20-2012-uju-ukrainos-ir-lietuvos-sviesuoliaihttp://www.finland.lt/public/default.aspx?contentid=279111&nodeid=38417&culture=lt-LT


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0167.jsonl--Q20503974--Svarbiausios fondo vykdomos veiklos programos-1--lt-0167-75


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0167.jsonl--Q20503974--Svarbiausios fondo vykdomos veiklos programos-1--lt-0167-76

Augame su M. K. Čiurlioniu – projektas, skirtas vaikams pažinti M. K. Čiurlionį. Projektas vykdomas mokyklose, vaikų globos namuose, socializacijos centruose, sutrikusio intelekto ir negalią turinčių vaikų centruose. Šis projektas supažindina su aukštosiomis vertybėmis, skatina vaikų iniciatyvumą, pilietiškumą, kūrybiškumą.

Projekto renginių forma – teatralizuotas spektaklis-koncertas-paroda, apjungiantis M. K. Čiurlionio kūrybos (muzikos, dailės, idėjų) ir biografijos pristatymą. http://www.svietimas.utena.lm.lt/TVS/naujienos/1-naujienos/974-2014-m-vasario-19-d-edukacinis-vietjikas-projektas-augame-su-m-k-iurlioniuq-utenos-daunikio-gimnazijojehttp://www.moletuvaikai.lt/renginiai-2/lt/page9.html  M. K. Čiurlionio kūrybą ir biografinį gyvenimą pristato profesionalūs aktoriai ir muzikantai. Greta meninio M. K. Čiurlionio gyvenimo supažindinimo, šio projekto tikslas yra puoselėti ir kultūrinę bei tautinę visuomenės savimonę. Teatro, muzikos ir dailės menų sintezė yra patraukli forma vaikams ir jaunimui, padenanti suvokti keliamus projekto tikslus. http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2011-05-31-nacionaliniame-dramos-teatre-m-k-ciurlionio-fondo-organizuojamas-renginys-vaikai-vakams/63765/print Fondas, bendradarbiaudamas su aktorėmis Irma Bogdanovičiūte, Gabriele Malinauskaite, Virginija Kochanskyte (kurios vaidinimo metu persikūnija į Sofiją Kymantaitę-Čiurlionienę), pateikia M. K. Čiurlionio gyvenimo istoriją, interpretuojant išlikusius rašytinius šaltinius – M. K. Čiurlionio laiškus. http://www.alfa.lt/straipsnis/15152419/Kas.tas.M..K..Ciurlionis..Pokalbis.su.muzikante.ir.aktore.Irma.Bogdanoviciute=2013-09-04_09-28/  Intarpuose tarp teatrinių momentų skamba muzikiniai kūriniai, kaip dekoracijos, eksponuojamos M. K. Čiurlionio paveikslų fotoreprodukcijos. Dažnai po tokių renginių, pamokų metu, vaikų laukia diskusija apie iškilųjį menininką, keliami vidiniai dialogai, kalbantys apie vertybes. Šis projektas yra vykdomas nuo 2009 metų. http://www.ciurlioniofondas.lt/m-k-ciurlionio-fondo-labdaringas-renginys-ezerelyje,
http://www.ve.lt/naujienos/kultura/renginiai/mikalojaus-konstantino-ciurlionio-fondas-inicijuoja-edukacini-pazintini-projekta-m-k-ciurlionis-tavo-kraste-735976/http://mazeikietis.balsas.lt/naujienos_/naujienos/m.-k.-ciurlionis-rupi-ir-sutrikusio-intelekto-vaikams/ http://www.lrytas.lt/-13288852981328349243-%C5%BEiemos-keliais-%C4%AF-vaik%C5%B3-globos-namus.htm

Šviesuoliai – projektas, skirtas Lietuvos visuomenei, kurio tikslas pristatyti ir pagerbti, nusipelniusias Lietuvos kraštui ir pasauliui asmenybes. Projekto idėją inspiravo M. K. Čiurlionio paveiksluose „Bičiulystė“ ir „Karalių pasaka“ pasikartojantis fragmentas – šviesulys, išvystęs Šviesuolių koncepciją. Šį projektą sudaro dvi programos: Lietuvos šviesuoliai ir M. K. Čiurlionis pasauliui.
thumb|Bičiulystė
thumb|Karalių pasaka

Lietuvos šviesuoliai – visuomeniniai renginiai, vykstantys įvairiose visuomeninėse ar valstybinėms institucijoms priklausančiose erdvėse: nuo krašto muziejaus iki universiteto aktų salės. http://www.ignalina.lt/go.php/lit/Lietuvos-sviesuoliu-pagerbimo-sventeje-pasveikinti-ir-du-Ignalinos-krasto-sviesuoliai/3438 Šviesuolių pagerbimo šventės rengiamos kartu bendradarbiaujant su valstybinėmis institucijomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, bendruomenėmis, kurios siūlo ir atrenka nominantus. Šventinių renginių metu pristatomos žymios, tačiau akcentuojamos bei pristatomos ir nežymios, asmenybės visos Lietuvos mastu, kurios daugiau laiko skiria savo srities darbams, nei žinomumui. http://www.15min.lt/naujiena/kultura/renginiai/lietuvos-karo-akademijoje-apdovanoti-lietuvos-sviesuoliai-29-455998 Nominantams yra skiriamas apdovanojimas – M. K. Čiurlionio taurė „REX“, koncertas ir padėkos žodžiai. Renginių metu visuomet eksponuojama M. K. Čiurlionio ir kitų menininkų kilnojamoji paroda. Ši programa vykdoma nuo 2007 metų. http://jonavoszinios.lt/naujienos/i%C5%A1rinkti-jonavos-kra%C5%A1to-%C5%A1viesuoliai http://www.lrytas.lt/lietuvos-diena/aktualijos/marijampoleje-pirma-karta-isrinkti-suduvos-sviesuoliai.htm http://www.lrytas.lt/lietuvos-diena/aktualijos/marijampoleje-pirma-karta-isrinkti-suduvos-sviesuoliai.htm http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2014-01-13-nusipelniusiems-edukologijos-ir-gamtosaugos-srityse-m-k-ciurlionio-taures/112649http://alkas.lt/2014/01/16/nusipelniusiems-svietimo-ir-gamtosaugos-srityse-iteiktos-m-k-ciurlionio-taures/http://www.am.lt/VI/article.php3?article_id=14321

M. K. Čiurlionis pasauliui – programa, vykdoma bendradarbiaujant su užsienio ambasadomis Lietuvoje ar Lietuvos ambasadomis užsienyje. http://www.lrt.lt/naujienos/kultura/26/28403/iteikti_lietuvos_sviesuoliu_2013_apdovanojimai
http://www.alfa.lt/straipsnis/15161282/kubiliene-ir-birutis-apdovanoti-m-k-ciurlionio-fondo-tauremis/http://www.alfa.lt/straipsnis/10357642/?Vilniaus.Rotuseje..bus.teikiami.apdovanojimai.Sviesuoliai.2010=2010-05-16_00-50 Renginiai vyksta ambasadose, ambasadų rezidencijose, visuomeninėse salėse. http://www.aidas.lt/lt/asmenybes/article/6411-11-20-2012-uju-ukrainos-ir-lietuvos-sviesuoliaihttp://www.finland.lt/public/default.aspx?contentid=279111&nodeid=38417&culture=lt-LT Iškilmingų renginių metu yra pristatomi konkrečios ambasados atrinkti nominantai, kurių veikla sukūrė, kuria ir kurs tam tikros srities tiltus tarp Lietuvos ir tos šalies, kurią konkretaus renginio metu atstovauja konkreti ambasada. Renginių metu didelis dėmesys skiriamas kultūriniams mainams ir meno pristatymui.


Mykolas Majauskas

Mykolas Majauskas (g. 1981 m. gruodžio 19 d. Vilniuje) – ekonomistas, buvęs Vilniaus miesto savivaldos politikas, Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys, „World Economic Forum“, „Global Shapers“ tinklo Lietuvoje steigėjas.MAJAUSKAS MYKOLAS. „Kas yra kas Lietuvoje 2018“. Nuo 2016 m. – Seimo narys.Mykolas Majauskas

M. Majauskas gimė ir užaugo Vilniuje, tėvas – Viktoras Majauskas. Po pirmo studijų kurso Lietuvoje išvyko gyventi į Australiją. M. Majauskas įstojo ir pabaigė Sidnėjaus universitetą, kur įgijo ekonomikos bakalauro išsilavinimą. 2002 m. pradėjo dirbti tarptautinėje finansų kompanijoje. Vėliau persikėlė gyventi į Londoną.

Londone dirbo Barclay banke, konsultavo Centrinės ir Rytų Europos vyriausybes, patarė, kaip joms tvarkytis su savo skolomis krizės metu.

Andriaus Kubiliaus Vyriausybėje dirbo ketverius metus. Dalyvavo tvarkantis su finansų krize, pritraukiant į Vilnių užsienio investuotojus („Barclays“ ir „Western Union“), kuriant energetinės nepriklausomybės projektus.

2015 m. dalyvavo Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimuose į Vilniaus mero postą.2015 m. kovo 1 d. savivaldybių tarybų rinkimai

Laimėjo 2016 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose. Dirbo Seimo finansų ir biudžeto komitete.Mykolas Majauskas 2016

Pagal Tėvynės Sąjungos sąrašą pateko į 2020–2024 m. kadencijos Seimą.Rezultatai Šioje kadencijoje tapo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininku.Seimo Biudžeto ir finansų komitetui vadovaus Majauska

Pagal Tėvynės Sąjungos sąrašą pateko į 2020–2024 m. kadencijos Seimą. Rezultatai Šioje kadencijoje tapo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininku.

Už jo kandidatūrą ketvirtadienį balsavo šeši komiteto nariai, balsavusių prieš ir susilaikiusiųjų nebuvo.
Balsavime nedalyvavo du „valstiečiai“, pareiškę, kad remia frakcijos sprendimą atsisakyti bet kokių pareigų Seimo valdymo struktūrose, taip pat M. Majauskas. Posėdyje nepasirodė liberalas Kęstutis Glaveckas.
„Man tikrai nesvetimas komiteto darbas. Tikiu, kad susitvarkysiu, ypač su tokia rimta patarėjų ir padėjėjų komanda, ir, be jokios abejonės, su labai rimta komiteto narių komanda, kurios pasitikėjimo prašyčiau. Kiekvieno iš jūsų pasitikėjimas man yra labai svarbus, jį priimu labai rimtai ir pažadu būti visiems vienodai teisingas“, – komiteto posėdyje kalbėjo M. Majauskas.
Nutarta, kad pirmininko pavaduotojus komitetas tvirtins kitame posėdyje.
Komitetui taip pat atstovaus Valius Ąžuolas, Algirdas Butkevičius, Antanas Čepononis, Vytautas Gapšys, Kęstutis Glaveckas, Liudas Jonaitis, Matas Maldeikis, Vytautas Mitalas, Juozas Varžgalys.
M. Majauskas Sidnėjaus universitete yra įgijęs ekonomikos bakalauro išsilavinimą. 2002-2008 metais jis dirbo „Barclay“ banke Londone, 2008-2012 metais buvo premjero Andriaus Kubiliaus patarėjas ekonomikos ir finansų klausimais. Nuo 2016 metų jis yra Seimo narys.
Seimas svarstys, ar PVM lengvatą restoranams pratęsti iki 2023 metų pabaigos
Seimas svarstys, ar lengvatinį 9 proc. pridėtinės vertės mokesčio (PVM) tarifą restoranų,...
Seimas – prieš nulinį PVM tarifą būtiniausiems maisto produktams
Mažesnio pridėtinės vertės mokesčio ( PVM ) būtiniausiems maisto produktams nebus, nutarė...
„Nissan“ parduoda savo turtą Rusijoje šios šalies vyriausybei
Japonijos automobilių gamintoja „ Nissan “ galutinai traukiasi iš Rusijos rinkos ir parduoda...
„Apranga“ įsirengė 0,55 MW saulės jėgainę
„MG grupės“ kontroliuojama didžiausia Baltijos šalyse mažmeninė drabužių prekybos grupė...
Šiaulių bankas pradėjo keisti Ukrainos grivinas
Šiaulių bankas praneša, kad, pasirašius susitarimą su Lietuvos banku ir įdiegus reikiamą...
Top naujienos
Karybos ekspertas Ždanovas: tikėtina, jog Krymo tiltą susprogdino Rusijos karinė žvalgyba GRU
Krymo tilto susprogdinimą Rusijai vadinant teroro aktu ir tuo kaltinant Ukrainos specialiąsias...
Vilniečius nustebino gautos sąskaitos už karštą vandenį: sumos – įspūdingos (18)
Nors šildymo sezonas dar nė neprasidėjo, vilniečiai jau dalijasi daug didesnėmis gautomis...
Vienu smūgiu merginai žandikaulį sulaužęs ir ją išžaginti bandęs jurbarkietis po avarijos į teismo salę negrįš teismo posėdžiai vyks nuotoliniu būdu (11)
Žiaurus nusikaltimas Tauragės rajone, kai per vakarėlį jaunuolis iš Jurbarko paauglei...
Karo ekspertai: viename sektoriuje situacija ukrainiečiams lėtai, bet blogėja (1)
Pilietinio gynybos ir saugumo analizės centro „Locked N‘ Loaded“ ekspertai teigia, kad...
Nevykusio „Žalgirio“ projekto vargai Ispanijoje: po trijų turų jau keliami ultimatumai (1)
Daugiau nei nuviliantis startas, pasitikėjimo kreditas – išnaudotas, dėl ateities – daug...
Buvęs emigrantas Tomas grįžo į Panevėžį ir atidarė savo barą: kai pradėjau pasakoti, kas čia bus, į mane žiūrėjo kaip į kvailį
Į ketvirtus metus Panevėžyje veikiantį grilio barą „ Mėsmalė “ atvažiuojame antradienį,...
Karas Ukrainoje. Rusija vėl atakuoja Ukrainą: iš įvairių regionų pranešama apie sprogimus britų žvalgyba: žinome, kad rusų amunicija baigiasi (1)
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
„HBH“ verslą vaikams atidavusi Rada Matulevičienė: didžiulis tėvų verslas – gyvenimo dovana ar prievolė?
„HBH“ restoraną šalia Palangos žino dauguma lietuvių. Vieni čia atvyksta pasivaikščioti po...
Žiniasklaida: Ukraina Vakarams siūlo naują saugumo susitarimą
Ukrainos valdžia suvienijo jėgas su buvusiu NATO generaliniu sekretoriumi Andersu Fogu Rasmusenu...
Rudens patarimai: specialistė atsako, kada rinktis paltą, o kada – striukę
Atvėsus orams žmonės vis dažniau ieško būdų, kaip ne tik atrodyti stilingai , bet ir...


Mykolas Majauskas


Mykolas Majauskas

M. Majauskas gimė ir užaugo Vilniuje, tėvas – Viktoras Majauskas. Po pirmo studijų kurso Lietuvoje išvyko gyventi į Australiją. M. Majauskas įstojo ir pabaigė Sidnėjaus universitetą, kur įgijo ekonomikos bakalauro išsilavinimą. 2002 m. pradėjo dirbti tarptautinėje finansų kompanijoje. Vėliau persikėlė gyventi į Londoną.

Londone dirbo Barclay banke, konsultavo Centrinės ir Rytų Europos vyriausybes, patarė, kaip joms tvarkytis su savo skolomis krizės metu.

Andriaus Kubiliaus Vyriausybėje dirbo ketverius metus. Dalyvavo tvarkantis su finansų krize, pritraukiant į Vilnių užsienio investuotojus („Barclays“ ir „Western Union“), kuriant energetinės nepriklausomybės projektus.

2015 m. dalyvavo Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimuose į Vilniaus mero postą.2015 m. kovo 1 d. savivaldybių tarybų rinkimai

Laimėjo 2016 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose. Dirbo Seimo finansų ir biudžeto komitete.Mykolas Majauskas 2016


Andrius Pečkys

Andrius Pečkys (g. 1963 m. rugpjūčio 6 d. Kaune) – verslininkas, buvęs Vadovybės apsaugos departamento (VAD), Specialiųjų tyrimų tarnybos (STT) vadovas, „Skolų banko“ įkūrėjas.http://www.15min.lt/naujiena/verslas/finansai/buves-stt-ir-vad-vadovas-andrius-papeckys-i-apsaugos-sektoriu-grizta-su-ismaniosiomis-technologijomis-662-240483 http://www.skolubankas.lt/index.php

1981 m. baigė Kauno 34-ąją vidurinę mokyklą.  Po to dirbo Kauno Radijo gamykloje.

Laisvalaikiu domisi muzika, menu, sportu, kelionėmis.

„Sunku nugalėti scenos baimę", - atviravo kompanijos „Neo Group" generalinio direktoriaus pavaduotojas Andrius PEČKYS (44), Klaipėdos pilies džiazo festivalyje išdrįsęs paimti gitarą ir atlikti mėgstamą grupės „The Beatles" dainą „Yesterday". „Viešai pastarąjį kartą grojau prieš dvidešimt metų. Tokiai avantiūrai įkalbino festivalio organizatorė Inga Grubliauskienė. Gal reikėjo geriau pasirengti, bet kaip kokiam studentui tikriausiai pritrūko vienos nakties", - juokavo muzikos mokyklą baigęs ir klasikine gitara grojęs Andrius Pečkys.
Publikuota 2007 11 13, 00:00
Andrius Pečkys: scenoje po dvidešimties metų
„Sunku nugalėti scenos baimę", - atviravo kompanijos „Neo Group" generalinio direktoriaus pavaduotojas Andrius PEČKYS (44), Klaipėdos pilies džiazo festivalyje išdrįsęs paimti gitarą ir atlikti mėgstamą dainą.
Aa A + A - Atstatyti
Pranešti klaidą
Pranešti klaidą
Sėkmingai išsiųsta
Dėkojame už praneštą klaidą


Andrius Pečkys

1981 m. baigė Kauno 34-ąją vidurinę mokyklą.  Po to dirbo Kauno Radijo gamykloje. 1984-1986 m. tarnavo sovietinėje armijoje. Po armijos grįžo dirbti į gamyklą, taip pat įstojo į Vilniaus universitetą, kur neakivaizdiniu būdu studijavo istoriją.http://www.ve.lt/naujienos/ekonomika/ekonomikos-naujienos/andrius-peckys-/

1988 m. susipažino su Sąjūdžio veikloje dalyvavusiais asmenimis, pats įsitraukė į Sąjūdžio veiklą. 1990 m. rinkimuose į Lietuvos Aukščiausiąją Tarybą išrinkus deputatus, kurie palaikė atsiskyrimą nuo SSRS, išvažiavo į Vilnių prisidėti prie Nepriklausomybės atkūrimo. Nuo 1990 m. dirbo Aukščiausiosios Tarybos Apsaugos skyriuje, buvo vienas iš pirmųjų 11 skyriaus darbuotojų, pradėjusių dirbti dar galiojant sovietiniams įstatymams.


Andrius Pečkys

1981 m. baigė Kauno 34-ąją vidurinę mokyklą.  Po to dirbo Kauno Radijo gamykloje. 1984-1986 m. tarnavo sovietinėje armijoje. Po armijos grįžo dirbti į gamyklą, taip pat įstojo į Vilniaus universitetą, kur neakivaizdiniu būdu studijavo istoriją.http://www.ve.lt/naujienos/ekonomika/ekonomikos-naujienos/andrius-peckys-/

1988 m. susipažino su Sąjūdžio veikloje dalyvavusiais asmenimis, pats įsitraukė į Sąjūdžio veiklą. 1990 m. rinkimuose į Lietuvos Aukščiausiąją Tarybą išrinkus deputatus, kurie palaikė atsiskyrimą nuo SSRS, išvažiavo į Vilnių prisidėti prie Nepriklausomybės atkūrimo. Nuo 1990 m. dirbo Aukščiausiosios Tarybos Apsaugos skyriuje, buvo vienas iš pirmųjų 11 skyriaus darbuotojų, pradėjusių dirbti dar galiojant sovietiniams įstatymams.

1993 m. Aukščiausiosios tarybos Apsaugos skyrių reorganizavus į Vadovybės apsaugos departamentą prie Vidaus reikalų ministerijos, paskirtas šios institucijos direktoriumi. Dalyvavo nuo nulio kuriant VAD struktūrą. Dalyvavo apmokymuose JAV, stažuotėse Jungtinėje Karalystėje. 1997 m. suteiktas pulkininko laipsnis.http://www.zinomas.lt/detail/link-969.html

VAD direktoriumi buvo iki 1999 m., tuomet paskirtas STT direktoriumi.http://archyvas.vz.lt/news.php?strid=1002&id=305054 Išdirbęs 6 mėnesius, dėl nepriimtinos politinės situacijos savo noru pasitraukė iš pareigų.http://archyvas.vz.lt/news.php?strid=1002&id=309462

2001-2004 m. dirbo „Achemos grupės“ saugos tarnybos „Budrus sakalas“ generaliniu direktoriumi. Nuo 2004 m. bendradarbiavo su tarptautine bendrove „Neo group“ Klaipėdos rajone statant plastiko granulių gamyklą „Klai-PET“. Investicijos į gamyklą siekė 500 mln. litų, ji veikti pradėjo 2006 m. Tais pačiais 2006 m. tapo gamyklos direktoriumi. „Klai-PET“ vadovavo iki 2008 m.http://archyvas.vz.lt/news.php?strid=1052&id=522873

2008 m. pradėjo dirbti „Vision“ grupės bendrovėje, užsiimančioje tinklinio marketingo organizavimu. 6 mėnesius dirbo Vietname, Hošimino mieste, kur buvo atidaroma „Vision“ kompanijos atstovybė.

Nuo 2011 m. iki 2019 m. turėjo savo įmonę UAB „Domeu“,  kuri užsiiėmė saugos technologijų diegimu.


Andrius Pečkys

1981 m. baigė Kauno 34-ąją vidurinę mokyklą.  Po to dirbo Kauno Radijo gamykloje. 1984-1986 m. tarnavo sovietinėje armijoje. Po armijos grįžo dirbti į gamyklą, taip pat įstojo į Vilniaus universitetą, kur neakivaizdiniu būdu studijavo istoriją.http://www.ve.lt/naujienos/ekonomika/ekonomikos-naujienos/andrius-peckys-/

1988 m. susipažino su Sąjūdžio veikloje dalyvavusiais asmenimis, pats įsitraukė į Sąjūdžio veiklą. 1990 m. rinkimuose į Lietuvos Aukščiausiąją Tarybą išrinkus deputatus, kurie palaikė atsiskyrimą nuo SSRS, išvažiavo į Vilnių prisidėti prie Nepriklausomybės atkūrimo. Nuo 1990 m. dirbo Aukščiausiosios Tarybos Apsaugos skyriuje, buvo vienas iš pirmųjų 11 skyriaus darbuotojų, pradėjusių dirbti dar galiojant sovietiniams įstatymams.

1993 m. Aukščiausiosios tarybos Apsaugos skyrių reorganizavus į Vadovybės apsaugos departamentą prie Vidaus reikalų ministerijos, paskirtas šios institucijos direktoriumi. Dalyvavo nuo nulio kuriant VAD struktūrą. Dalyvavo apmokymuose JAV, stažuotėse Jungtinėje Karalystėje. 1997 m. suteiktas pulkininko laipsnis.http://www.zinomas.lt/detail/link-969.html

VAD direktoriumi buvo iki 1999 m., tuomet paskirtas STT direktoriumi.http://archyvas.vz.lt/news.php?strid=1002&id=305054 Išdirbęs 6 mėnesius, dėl nepriimtinos politinės situacijos savo noru pasitraukė iš pareigų.http://archyvas.vz.lt/news.php?strid=1002&id=309462

2001-2004 m. dirbo „Achemos grupės“ saugos tarnybos „Budrus sakalas“ generaliniu direktoriumi. Nuo 2004 m. bendradarbiavo su tarptautine bendrove „Neo group“ Klaipėdos rajone statant plastiko granulių gamyklą „Klai-PET“. Investicijos į gamyklą siekė 500 mln. litų, ji veikti pradėjo 2006 m. Tais pačiais 2006 m. tapo gamyklos direktoriumi. „Klai-PET“ vadovavo iki 2008 m.http://archyvas.vz.lt/news.php?strid=1052&id=522873

2008 m. pradėjo dirbti „Vision“ grupės bendrovėje, užsiimančioje tinklinio marketingo organizavimu. 6 mėnesius dirbo Vietname, Hošimino mieste, kur buvo atidaroma „Vision“ kompanijos atstovybė.

Nuo 2011 m. iki 2019 m. turėjo savo įmonę UAB „Domeu“,  kuri užsiiėmė saugos technologijų diegimu. Ši bendrovė yra sparčiausiai augančios Švedijos saugos kompanijos „Rapid Security“ atstovė Lietuvoje ir Rusijoje. Įmonė kitoms saugos tarnyboms bei pavieniams klientams siūlo užsienio bendrovių sprendimus, kamerų ir jų vaizdą analizuojančių algoritmų pagalba automatizuojančius teritorijų priežiūrą.http://vz.lt/article/2012/8/10/andrius-peckys-sugrizta-i-apsaugos-versla

A. Pečkys yra išsiskyręs, turi dukrą Rūtą.


Viktorija Beinoraitė

Viktorija Beinoraitė–Savickienė (g. 1988 m. Klaipėdoje) – Lietuvos šachmatininkė, Lietuvos moterų šachmatų rinktinės narė, šachmatų olimpietė (2010 m.), Kauno klubo „Margiris“ narė.Lietuvos komandinių šachmatų varžybų nugalėtoju tapo Kauno „Margiris“

Baigė Klaipėdos „Varpo“ vidurinę mokyklą, po to – Aleksandro Stulginskio universiteto Ekonomikos ir vadybos fakultetą, magistro studijas.

Buvo Klaipėdos šachmatų sporto klubo „Bokštas“ narė. 2006 metais su Klaipėdos „Bokšto“ komanda debiutavo Nacionalinėje šachmatų lygoje.Banguotas „Bokšto“ šachmatininkų žaidimas Treneris Jonas Lapėginas.Jonas Lapėginas

2004 m. Lietuvos jaunių (gimusių 1984 metais ir vėliau) šachmatų komandų čempionatų bronzininkė.Klaipėdos vaikinai ir merginos – treti

2006 m. Lietuvos moterų greitųjų ir žaibo šachmatų čempionatuose iškovojo bronzos medalius, Žaibo čempionate iš 22 šachmatininkių pelniusi 9 taškus iš 11 (kaip ir sidabro medalį laimėjusi šiaulietė Deimantė Daulytė).Pirmieji Viktorijos Beinoraitės medaliai

2006 m. laimėjo Jono Lapėgino taurę.

2008 metais žaidė Lietuvos šachmatų lygos (LŠL) aukščiausiosios lygos Kauno „Margirio-1“ komandoje.Elitinis Kauno šachmatų klubas suklupo namuose

2008 metais su LŽŪU šachmatininkų komanda (A. Savickas, V. Beinoraitė, doc. V. Vaščila, M. Beinoras, V. Vaznonis) tapo Lietuvos studentų šachmatų varžybų I vietos laimėtoja.

2007/2008 m.m. SELL žaidynėse Suomijoje šachmatų komandinėse varžybose su LŽŪU komanda (M. Beinoras, V. Beinoraitė, S. Kalvaitis) laimėjo 1-ąją vietą.Lietuvos žemės ūkio universitete – čempionų metai

2009 m. Tarptautiniame šachmatų turnyre „Plungė – 2009“ tarp moterų surinko 5 taškus ir tapo nugalėtoja.Beinoraitė – geriausia šachmatininkė

2009 m. Lietuvos moterų šachmatų čempionato 4-osios vietos laimėtoja.Lietuvos šachmatų čempione tapo Ž.Šarakauskienė

2010 m. Lietuvos komandiniame šachmatų čempionato nugalėtoja kartu su Kauno „Margirio“ komanda (GM Šarūnas Šulskis, GM Vidmantas Mališauskas, GM Algimantas Butnorius, IM Mindaugas Beinoras, Viktorija Beinoraitė, IM Aidas Labuckas, Tomas Laurušas, FM Laimutis Šolys ir Brigita Laurušaitė).Komandiniame šachmatų čempionate nugalėjo Kauno „Margirio“ komanda

2010 m. dalyvavo 39-oje Šachmatų olimpiadoje Chanty Mansijske (Rusija) ir su Lietuvos rinktine iškovojo 20 vietą. Espoo (Suomija) vykusiose XXVIII SELL žaidynėse su ASU universiteto šachmatininkų komanda (Viktorija Beinoraitė, Kęstutis Vasylius, Mindaugas Asauskas) iškovojo bronzos medalį.ASU Šachmatai


Viktorija Beinoraitė


Viktorija Beinoraitė

Baigė Klaipėdos „Varpo“ vidurinę mokyklą, po to – Aleksandro Stulginskio universiteto Ekonomikos ir vadybos fakultetą, magistro studijas.


Viktorija Beinoraitė

Baigė Klaipėdos „Varpo“ vidurinę mokyklą, po to – Aleksandro Stulginskio universiteto Ekonomikos ir vadybos fakultetą, magistro studijas.

Buvo Klaipėdos šachmatų sporto klubo „Bokštas“ narė. 2006 metais su Klaipėdos „Bokšto“ komanda debiutavo Nacionalinėje šachmatų lygoje.Banguotas „Bokšto“ šachmatininkų žaidimas Treneris Jonas Lapėginas.Jonas Lapėginas

2004 m. Lietuvos jaunių (gimusių 1984 metais ir vėliau) šachmatų komandų čempionatų bronzininkė.Klaipėdos vaikinai ir merginos – treti

2006 m. Lietuvos moterų greitųjų ir žaibo šachmatų čempionatuose iškovojo bronzos medalius, Žaibo čempionate iš 22 šachmatininkių pelniusi 9 taškus iš 11 (kaip ir sidabro medalį laimėjusi šiaulietė Deimantė Daulytė).Pirmieji Viktorijos Beinoraitės medaliai

2006 m. laimėjo Jono Lapėgino taurę.


Loros Juodkaitės šokio teatras

VšĮ Loros Juodkaitės šokio teatras – šiuolaikinio šokio krypties šokio teatras, esantis Vilniuje. Teatro steigėja ir direktorė – choreografė ir šokėja šiuolaikininkė Loreta Juodkaitė. Menininkei talkina scenografė Elvita Brazdylytė, režsierius Valentinas Masalskis.Spektaklio „Atmintis“ centre – kova su gyvenimu (Margarita Alper, LRT televizija, Naujienų tarnyba, LRT.lt, 2014.01.07 / 18:40) Teatro vadybininkė – Vytautė Brazdylytė.L.Juodkaitė nusilenks prie atminties šaltinio (Lietuvos žinios)

Buveinės adresas: J. Savickio g. 4, Naujamiestis (Vilnius).

2005 metais Loreta Juodkaitė Vilniaus dailės akademijoje įkūrė studentų Šokio teatrą ir jam vadovavo.Stulbinanti šiuolaikinio šokio virtuozė Lora Juodkaitė („Kauno žinios“)

2006 metais šiuolaikinio šokio festivalyje „Naujasis Baltijos šokis“ debiutavusi ir 2007 metais pelniusi Auksinį scenos kryžių Loreta Juodkaitė nusprendė kurti nepriklausomą šiuolaikinio šokio teatrą.

2013 metų birželio 4 dieną buvo oficialiai įregistruota Viešoji įstaiga „Loros Juodkaitės šokio teatras“.VšĮ Loros Juodkaitės šokio teatras  (VĮ Registrų centras informacija)

2014 metais sausį Lietuvos publikai buvo pristatytas šokio teatro spektaklis „Atmintis“.Šokio spektaklis „Atmintis“ – darbas, kurį Loreta Juodkaitė kūrė visus pastaruosius metus  (Portalas Alfa.lt) Jis 2014 metų gegužės 10 dieną parodytas ir festivalyje „Naujasis Baltijos šokis“,Britų šokio kritikas apie „Naująjį Baltijos šokį“: patyriau naujų pojūčių (Kauno diena) Menų spaustuvės Juodojoje salėje.„Naujasis Baltijos šokis“: „Atmintis“, Loros Juodkaitės šokio teatras, Lietuva (Lietuvos šokio informacijos centras, Dance.lt) VšĮ „Loros Juodkaitės teatro“ spektaklį Lietuvos kultūros taryba parėmė 7000 Lt.Bendra III ir IV etapuose finansuotų kultūros ir meno projektų suvestinė 2014 metų gruodžio 10 ir 11 dienomis su spektakliu „Memory“ dalyvauta festivalyje „Litauen tanzt contemporary“ Berlyne.Loros Juodkaitės šokio teatras – MEMORY

2014 metais teatras taip pat pretendavo gauti Lietuvos kultūros tarybos paramą Šokio spektaklio „Kūno atmintis“ sklaidai.LTKT paraiškų suvestinė (Lietuvos kultūros taryba)

2014 m. gruodžio 27 d. teatras gastroliavo Klaipėdoje.Loros Juodkaitės šokio teatras atvyksta šventinių gastrolių į Klaipėdą (Klaipėdos kultūrų komunikacijų centro portalas „Kultūrpolis“; 2014 m. gruodžio 16 d. Afiša: Šokis) Spektaklis „Atmintis“ (pagal Albert Camus romaną „Svetimas“)Loros Juodkaitės šokio teatras pristato spektaklį „Atmintis" (Vakarų ekspresas) buvo rodomas neseniai duris atvėrusiame Kultūros fabrike.Naujas L. Juodkaitės spektaklis – Klaipėdos kultūros fabrike (Dienraštis „Klaipėdos diena“)„Kultūros fabrike“ – jauno teatro invazija (Portalas Alfa.lt)

2015 m. teatras pateikė paraišką Šokio spektaklio „Pasaka“ eskizo sukūrimo finansavimui gauti.LTKT informacija

2015 metais su šokio spektaklyje „Atmintis“ užfiksuota akimirka fotografas Dmitrijus Matvejevas konkurse „Lietuvos spaudos fotografija 2015“ tapo nugalėtoju „Kultūros“ kategorijoje.Apdovanoti geriausi spaudos fotografai: tarp laureatų – ir 15min.lt fotografas Vidmantas Balkūnas (15min

Autoriai nuotraukas konkursui teikė pagal šias temas: „Naujienos“, „Gyvenimas“, „Portretas“, „Europos metai“, „Kultūra“, „Diplomatija“, „Pramogos“, „Kariuomenė“, „Sportas“, „Gamta ir jos apsauga“, „Spindesys“ ir „Fotopasakojimas/Reportažas“.
Jau septintąjį kartą buvo įteiktas Kolegų prizas – kas jo vertas, nusprendžia patys konkurso dalyviai, rinkdami iš visų į metraštį ir parodą patekusių fotografijų.
Lietuvos spaudos fotografų klubo prezidentas Jonas Staselis džiaugėsi, kad, analizuojant pasaulines tendencijas, matyti, jog žurnalistikos, o kartu ir fotožurnalistikos, poreikis nemažėja.
Lietuvos spaudos fotografų klubo prezidentas Jonas Staselis džiaugėsi, kad, analizuojant pasaulines tendencijas, matyti, jog žurnalistikos, o kartu ir fotožurnalistikos, poreikis nemažėja.
„Visi norime patikimų, atsakingai pateiktų žinių. Šiandieniniame pasaulyje tekstus jau praleidžiame – geriau ir greičiau suvartojame judančius ar stabilius vaizdus. Pas mus dar tik pradeda brautis multimedija ir kitos pasaulyje jau populiarios informacijos pateikimo formos. Nesinorėtų tikėti, kad internetinės žiniasklaidos leidėjų ar savininkų reikalavimai – kuo daugiau spragtelėjimų (angl. click) – užvaldys ir šalies fotožurnalistiką. Džiugu, kad bent spausdintinė žiniasklaida vis dar bando saugoti ir vertinti fotožurnalisto darbą“, – sakė J.Staselis.
Fotografas Mindaugas Kulbis antrino, kad spaudos fotografijos poreikis Lietuvoje iš tiesų labai sumažėjęs. „Neatlaikiusi interneto spaudimo nyksta spauda. Bet vis dėlto yra labai daug norinčių fotografuoti entuziastų. Jų aistra fotografuoti tiesiog fantastiška, įkvepianti ir kelia pagarbą“, – kalbėjo fotografas.
Svečias iš Ukrainos Aleksandras Glyadyelovas, kalbėdamas apie Lietuvos spaudos fotografų darbus, taip pat buvo emocionalus. Fotografas neslėpė, kad, be daugybės pateiktų išties išskirtinių kadrų, jam įsiminė ir šiltas kompetentingos komisijos bendravimas. Vieningai nuspręsti, kuri fotografija verta apdovanojimo, – profesionalios patirties reikalaujantis procesas.
„Peržiūrėjęs nuotraukų galeriją, kurioje – visos komisijos atrinktos nuotraukos, prisiminiau ramų, kūrybišką bendradarbiavimą su kitais komisijos nariais pritemdytoje salėje, kur ekrane keitėsi fotografijos, tarp kurių buvo ir vaikų iš Lietuvos nuotraukos. Prisiminiau, kaip mane sujaudino subtili ir labai žmogiška serija apie berniuką autistą“, – vienais įsimintiniausių darbų dalijosi fotografas iš Ukrainos.
Vertinimo komisijos narys, menotyrininkas Virginijus Kinčinaitis savo straipsnį „Fotožurnalistika. Tarp meno ir „feikų“ publikuojamame metraštyje pradeda taip: „Globalios skaitmeninės komunikacijos laiku žiniasklaida visuomenėje tampa lemiama jėga, formuojančia mūsų pasaulio suvokimą ir gyvenimiškąsias vertybes. Kiekvieną akimirką į žmogaus sąmonę kėsinasi nesustabdomas prieštaringų audiovizualinių naujienų srautas. Tačiau kodėl esame tokie sutrikę, kodėl kuo daugiau naujienų, tuo daugiau nežinios, prieštaravimų, mitų ir prietarų? Nebeįmanoma aiškiai apibrėžti naujienų šaltinio ir objekto. Viskas persilieja vis labiau platėjančio skaitmeninio informacijos srauto bangose. Kada tai prasidėjo, kur? Kokia fotožurnalistikos vieta šiame dramatiškame naujienų gamybos procese?“.
Konkursines fotografijas, kaip ir kasmet, vertino ne tik Lietuvos, bet ir užsienio ekspertai. Vertinimo komisijoje trys fotografai: Aleksandras Glyadyelovas (Ukraina), Mindaugas Kulbis (Lietuva), Andrejus Liankevichius (Baltarusija). Kartu konkursines fotografijas vertino menotyrininkas Virginijus Kinčinaitis, taip pat komunikacijos ir ryšių su visuomene specialistas, žurnalistas, redaktorius Ričardas Jarmalavičius.
Pirmą kartą spaudos fotografijos konkursas Lietuvoje surengtas 2002 m. Tuomet jame dalyvavo 70 autorių, konkursui pristačiusių daugiau nei 1500 nuotraukų.
Konkursą „Lietuvos spaudos fotografija“ rengia Lietuvos spaudos fotografų klubas, vienijantis daugiau kaip pusšimtį Lietuvos spaudos fotografų profesionalų.
Konkurso „Lietuvos spaudos fotografija 2015“ nugalėtojai:
„Naujienos“ – Vidmantas Balkūnas, „Lietuvos rytas“
„Kariuomenė“ – Vidmantas Balkūnas, „Lietuvos rytas“
„Gyvenimas“ – Vidmantas Balkūnas, „Lietuvos rytas“
„Portretas“ – Rita Stankevičiūtė, „Lietuvos žinios“
„Europos metai“ – Kazimieras Linkevičius, „Respublika“
„Kultūra“ – Dmitrijus Matvejevas
„Diplomatija“ – Saulius Žiūra, ziura.eu
„Pramogos“ – Viktorija Vaišvilaitė-Skirutienė, vv-photography.com
„Sportas“ – Justinas Stacevičius, „Lietuvos rytas“
„Gamta ir jos sauga“ – Giedrius Dagys ir Žilvinas Vasiliauskas, dikiy.me
„Spindesys“ – Gediminas Žilinskas, gediminas-zilinskas.com
„Fotopasakojimas/Reportažas“ – Vėtrė Antanavičiūtė-Meškauskienė, vetre-studio.com
Kolegų prizas – Artūras Morozovas, nanook.lt


Loros Juodkaitės šokio teatras


Loros Juodkaitės šokio teatras

2005 metais Loreta Juodkaitė Vilniaus dailės akademijoje įkūrė studentų Šokio teatrą ir jam vadovavo.Stulbinanti šiuolaikinio šokio virtuozė Lora Juodkaitė („Kauno žinios“)

2006 metais šiuolaikinio šokio festivalyje „Naujasis Baltijos šokis“ debiutavusi ir 2007 metais pelniusi Auksinį scenos kryžių Loreta Juodkaitė nusprendė kurti nepriklausomą šiuolaikinio šokio teatrą.

2013 metų birželio 4 dieną buvo oficialiai įregistruota Viešoji įstaiga „Loros Juodkaitės šokio teatras“.VšĮ Loros Juodkaitės šokio teatras  (VĮ Registrų centras informacija)

2014 metais sausį Lietuvos publikai buvo pristatytas šokio teatro spektaklis „Atmintis“.Šokio spektaklis „Atmintis“ – darbas, kurį Loreta Juodkaitė kūrė visus pastaruosius metus  (Portalas Alfa.lt) Jis 2014 metų gegužės 10 dieną parodytas ir festivalyje „Naujasis Baltijos šokis“,Britų šokio kritikas apie „Naująjį Baltijos šokį“: patyriau naujų pojūčių (Kauno diena) Menų spaustuvės Juodojoje salėje.„Naujasis Baltijos šokis“: „Atmintis“, Loros Juodkaitės šokio teatras, Lietuva (Lietuvos šokio informacijos centras, Dance.lt) VšĮ „Loros Juodkaitės teatro“ spektaklį Lietuvos kultūros taryba parėmė 7000 Lt.Bendra III ir IV etapuose finansuotų kultūros ir meno projektų suvestinė 2014 metų gruodžio 10 ir 11 dienomis su spektakliu „Memory“ dalyvauta festivalyje „Litauen tanzt contemporary“ Berlyne.Loros Juodkaitės šokio teatras – MEMORY

2014 metais teatras taip pat pretendavo gauti Lietuvos kultūros tarybos paramą Šokio spektaklio „Kūno atmintis“ sklaidai.LTKT paraiškų suvestinė (Lietuvos kultūros taryba)

2014 m. gruodžio 27 d. teatras gastroliavo Klaipėdoje.Loros Juodkaitės šokio teatras atvyksta šventinių gastrolių į Klaipėdą (Klaipėdos kultūrų komunikacijų centro portalas „Kultūrpolis“; 2014 m. gruodžio 16 d. Afiša: Šokis) Spektaklis „Atmintis“ (pagal Albert Camus romaną „Svetimas“)Loros Juodkaitės šokio teatras pristato spektaklį „Atmintis" (Vakarų ekspresas) buvo rodomas neseniai duris atvėrusiame Kultūros fabrike.Naujas L. Juodkaitės spektaklis – Klaipėdos kultūros fabrike (Dienraštis „Klaipėdos diena“)„Kultūros fabrike“ – jauno teatro invazija (Portalas Alfa.lt)

2015 m. teatras pateikė paraišką Šokio spektaklio „Pasaka“ eskizo sukūrimo finansavimui gauti.LTKT informacija


Lietuvos ir Ukrainos santykiai

55px|left|border Lietuvos ir Ukrainos santykiai 55px|right|border 310px|centerUkraina (oranžinė) ir Lietuva (žalia) pasaulio žemėlapyje  Pagrindinės datos:  • Lietuvos pripažinimas de jure: 1991 m. rugpjūčio 26 d.  • Ukrainos pripažinimas de jure: 1991 m. gruodžio 4 d.  • Diplomatinių santykių užmezgimas: 1991 m. gruodžio 12 d.  Prekybos apimtys (2020):Ukraina, Dvišalė prekyba (2019), LR Užsienio reikalų ministerija  • Lietuva → Ukraina: 896,7 mln. eur.  • Ukraina → Lietuva: 296,2 mln. eur.  Turistų srautai:  • Ukraina → Lietuva (2020): 59 352
Lietuvos ir Ukrainos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Lietuvos Respublikos ir Ukrainos. Diplomatiniai santykiai tarp valstybių oficialiai užmegzti 1991 m. gruodžio 12 d., netrukus po to, kai Lietuva pripažino Ukrainos nepriklausomybę (1991 m. gruodžio 3 d.), tačiau kontaktai su dabartinės Ukrainos protėviais siekia LDK laikus.

Abi šalys yra JTO, Europos Tarybos, kitų tarptautinių organizacijų narės. Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Ukraina grupėTarpparlamentinių ryšių su Ukraina grupė, taip pat kurį laiką veikė Ukrainos valdžios reformas remianti laikinoji parlamentinė grupė Pro-Ukraine.TS-LKD frakcijos pranešimas: Seime įsteigta laikinoji „Pro–Ukraine“ grupė, kuri rūpinsis paramos Ukrainai planų įgyvendinimu

Lietuva savo šalies ambasadą turi Kijeve ir vieną konsulatą Lvove, tuo tarpu Ukrainos ambasada yra Vilniuje. Dabartinis Ukrainos ambasadorius Lietuvoje – Petro Bešta, Lietuvos ambasadorius Ukrainoje – Valdemaras Sarapinas. Lietuvoje yra įsteigti trys Ukrainos konsulatai – Klaipėdoje, Šalčininkuose ir Visagine. Ukrainoje savo ruožtu įsteigti keli Lietuvos garbės konsulatai – Lvove (Lvovo sričiai), Mykolajive (Mykolajivo sričiai), du Dnipre (vienas Dniepropetrovsko sričiai, kitas Krymui), Žitomyre (Žytomyro sričiai), Chersone (Chersono sričiai), Užgorode (Užkarpatės sričiai), Odesoje (Odesos sričiai), Ivano Frankivske (Ivano Frankivsko sričiai), Charkove (Charkovo sričiai), Ternopilyje (Ternopilio sričiai), Kropivnyckyje (Kirovogrado sričiai), Slucke (Voluinės sričiai), Severodonecke (Luhansko sričiai)Garbės konsulai. Lietuvos Respublikos ambasada Ukrainoje.

2011 m. gyventojų surašymo duomenimis 0,5 proc. visų Lietuvos gyventojų sudarė ukrainiečiai.Statistika: 84 proc. Lietuvos gyventojų – lietuviai, didžiausia tautinė mažuma – lenkai  2021 m. pradžioje Lietuvoje gyveno 30 139 Ukrainos piliečiaiMigracijos metraštis 2020, Migracijos departamentas prie VRM. Ukrainoje gyvena apie 11 000 lietuvių. 2022 m. Rusijai užpuolus Ukrainą Lietuvoje gyvenančių ukrainiečių skaičius smarkiai išaugo, į Lietuvą atvykus daugiau nei 40 000 karo pabėgėlių.

thumb|Atminimo lentelė Antibolešvekiniam liaudies blokui Vakarų Jorkšyre, Anglijoje.
1943 m. Ukrainoje buvo įkurtas Antibolševikinis liaudies blokas, kuriame aktyviai dalyvavo ir lietuvių atstovai.

Sovietmečiu paspartėjo migracija tarp Lietuvos TSR ir Ukrainos TSR. Lietuviai studijavo Ukrainos aukštosiose mokyklose, dirbo pramonės įmonėse, o sukūrę šeimas neretai likdavo gyventi Ukrainoje. Taip pat XX a. 6-ajame ir 7-ajame dešimtmečiais Ukrainoje apsigyveno lietuvių, kuriems po tremties neleista grįžti į Lietuvą.

Išeivijoje būta bendradarbiavimo tarp ukrainiečių ir lietuvių. 1984–1985 m. kilus diskusijoms dėl Jaltos nutarimų atšaukimo iš JAV pusės, JAV lietuvių bendruomenės ir Amerikos ukrainiečių kongreso komiteto nuomonės sutapo – buvo siekta, kad JAV neatšauktų Jaltos nutarimų, – tokią iniciatyvą buvo pateikusi lenkų išeivių organizacija Pomost, motyvuodama tuo, jog Jaltos nutarimai prieštarauja Atlanto chartijai, garantuojančiai nepriklausomybę per karą okupuotoms valstybėms. Iniciatyvą palaikė latvių, estų išeivių organizacijos ir VLIKVLIKo pareiškimas Jaltos klausimu, 1984, VDU LII, f. 6, ap. 8, b. 5874, p. 91-92. Priėjus bendro sutarimo su Pomost direktoriumi Adam W. Kiernik, paskelbta suderinta rezoliucija, kurios įžangoje tarp kita ko minimi ir Lietuvos ir Ukrainos partizaniniai judėjimai, kaip Vidurio ir Rytų Europos tautų pasipriešinimo prasiveržimai.A. Gurecko pastabos Jaltos klausimu, 1984 m. rugsėjo 26 d. VDU LII, f. 6, ap. 8, b. 5875, p. 286–296

 Santykiai po 1991 m.
 Santykiai 1991-2014 m.
miniatiūra|Rusų aktyvistų piketas Kryme prie Lietuvos konsulato „dėl palaikomų riaušių Kijeve“, 2014 m.Крымчане пикетировали консульство Литвы в Симферополе
Lietuvos ir Ukrainos prezidentų susitikimas 2016 m. gruodį Kijeve.|thumb

1991 m. gruodžio 12 d. užmegzti diplomatiniai santykiai. 2002 m. spalio 29 d. įsteigta Lietuvos ir Ukrainos Prezidentų, o 2003 m. birželio 5 d. – Tarpvyriausybinio bendradarbiavimo taryba.Ukrainos santykiai su Lietuva – Visuotinė lietuvių enciklopedija (vle.lt)]

Dvišaliai santykiai suintensyvėjo 2004 m. Ukrainoje prasidėjus provakarietiškai Oranžinei revoliucijai, kurios metu tuometis Lietuvos prezidentas Valdas Adamkus aktyviai reiškė paramą. 2009 m. tarp šių šalių buvo pasirašyta daug įvairaus pobūdžio bendradarbiavimo sutarčių. Lietuva įsipareigojo padėti Ukrainai siekiant tapti ES nareUkraine, Lithuania sign series of agreements (Kyiv Post) ir siekti narystės NATO bei yra viena entuziastingiausiai Ukrainos narystę NATO ir ES remiančių valstybių.

2013–2014 m. Euromaidano įvykiuose Lietuvos valstybinės institucijos labai palaikė Ukrainą, įvairūs Lietuvos politikai (Vytautas Landsbergis, Petras Auštrevičius, Loreta Graužinienė ir kt.) dalyvavo taikiuose mitinguose Kijeve. Buvo Euromaidane dalyvavusių lietuvių (pvz., Lietuvos filosofas Gintautas MažeikisProfesorius G. Mažeikis: iš tiesų egzistuoja du Maidanai - scena ir užkulisiai (delfi.lt) Lietuvos prezidentė Dalia Grybauskaitė, reikšdama paramą Ukrainai, Rusiją pavadino teroristine valstybe dėl rėmimo Ukrainos rytuose kovojančius separatistus.President of Lithuania Gets Punk’d After Declaring Russia a ‘Terrorist State’(Observer) Vėliau Vytautas Landsbergis Minsko sutarimus pavadino blogesniais už Miuncheno sutartį.Lithuanian leader: Minsk ‘much worse than Munich’(Euromaidan Press)

 Santykiai 2014-2022 m.
Po Krymo aneksijos Lietuvoje gyvenantis Jonas Ohmanas įkūrė nevyriausybinę paramos Ukrainai organizaciją „Mėlyna ir geltona“, remiančią prieš separatistus Donbase kovojančius ukrainiečių dalinius. Kas vyksta kariauti į Ukrainą: lietuvių ir kitų šalių savanorių istorijos (Lrytas.lt) Kovas Donbase ir Euromaidaną plačiai nušvietė žurnalistas Dovydas Pancerovas, išleidęs knygą „Kiborgų žemė“. 2016 m. lietuvių režisierius Mantas Kvedaravičius išleido dokumentinį filmą apie situaciją Mariupolyje.

2019 m. lapkričio 25-26 d. Lietuvoje lankėsi Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis, kur susitikęs su Lietuvos prezidentu Gitanu Nausėda aptarė dvišalius politinius ir ekonominius santykius, saugumo ir gynybos, Ukrainos euroatlantinės integracijos klausimus, bendradarbiavimą energetikos, inovacijų, transporto ir socialinės politikos srityse.Į Lietuvą atvyko Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis (LRT.lt) Dar kartą Lietuvoje Ukrainos prezidentas lankėsi 2021 m. liepos 6-7 d., likus kiek daugiau nei pusmečiui iki Rusijos invazijos į Ukrainą.Prezidentas: Lietuva visada rems Ukrainą kelyje į Europos Sąjungą ir NATO, LR Prezidento kanceliarija, 2021-07-07 Lietuvos prezidentas Gitanas Nausėda per savo kadenciją Ukrainoje yra lankęsis net penkis kartus — su oficialiu vizitu 2021 m. kovo 17–19 d., kuomet, susitiko su prezidentu Volodymyru Zelenskiu, Rados pirmininku Dmytro Razumkovu,Prezidentas oficialaus vizito vyks į Ukrainą, LR Prezidento kanceliarija, 2021-03-16 2021 m. rugpjūčio 22–24 d., kur dalyvavo Krymo platformos inauguraciniame susitikime ir Ukrainos nepriklausomybės 30-mečio minėjime bei susitiko su Ukrainos prezidentu,Prezidentas vyks vizito į Ukrainą, LR Prezidento kanceliarija, 2021-08-19 2021 m. gruodžio 20 d., kur dalyvavo trišaliame susitikime su Ukrainos prezidentu Volodymyru Zelenskiu ir Lenkijos prezidentu Andžejumi Duda,Prezidentas Ukrainoje: niekas neturi veto teisės dėl suverenių valstybių ateities, LR Prezidento kanceliarija, 2021-12-19 2022 m. vasario 23 d., Liublino trejeto formatu, išreiškiant solidarumą ir palaikymą Ukrainai augant įtampai su Rusija,Prezidentas Kijeve: agresijos akivaizdoje Ukraina neliks viena, LR Prezidento kanceliarija, 2022-02-23 ir darkart Ukrainoje vykstant karo veiksmams, 2022 m. balandžio 13 d., kartu su Lenkijos, Latvijos ir Estijos prezidentais.Prezidentas Ukrainoje: tai yra karas, kuriame privalome nugalėti, LR Prezidento kanceliarija, 2022-04-1


Lietuvos ir Ukrainos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-821

Lietuvos ir Ukrainos santykiai

thumb|2022 m. vasario 24 d. Kaune organizuotas renginys, skirtas Ukrainos palaikymui ir Rusijos agresijos pasmerkimui.
thumb|Ukrainą palaikantis užrašas, nudažytas Fredoje (Kaune).
Rusijai užpuolus Ukrainą, Lietuvos visuomenė, Vyriausybė, nevyriausybinės organizacijos ir Seimas įvairiais būdais reiškia paramą Ukrainai – žmonės aukoja lėšų Ukrainai, savanoriškai apgyvendina Ukrainos pabėgėlius savo būstuose, renka paramą Ukrainai, savanoriauja, rengia palaikymo mitingus miestuose ir prie Rusijos ambasados. Iki 2022 m. balandžio vidurio Lietuvos karinė parama Ukrainai siekė, priklausomai nuo skaičiavimo metodologijos, 70-110 mln. eurų.A.Anušauskas: reali Lietuvos karinė parama Ukrainai – 40 eurų nuo kiekvieno piliečio (15min.lt) Taip pat nevyriausybinė organizacija  „Mėlyna ir geltona“ iki balandžio mėn. pabaigos surinko paramos už daugiau nei 20 mln. eurų. Verslai raginami nutraukti veiklą Rusijoje, o raginimus ignoruojančius siūloma boikotuotiPrie „Charlie Pizza“ restorano Kaune surengtas protestas: nori būti sotus – perlipk kūną (15min.lt). Lietuvoje taip pat vykdyta iniciatyva pavadinimu „#CallRussia“ (), kurios tikslas — „drauge padėti Rusijos piliečiams sužinoti tikrus faktus apie žiaurų ir neteisėtą Putino režimo puolimą Ukrainoje“.Vilniečių idėja: keturiasdešimt milijonų telefono skambučių sustabdyti karui (15min.lt) Iniciatyva susilaukė ir kitų Europos šalių dėmesio.Lithuania-launched initiative aims to counter Russian propaganda, one phone call at a time (Emerging Europe) Reiškiant paramą Ukrainai, centrinės aikštės ar gatvės didelėje dalyje Lietuvos savivaldybių išpuoštos Ukrainos vėliavos spalvomis, pakeltos Ukrainos vėliavos, išpopuliarėjo Ukrainos pasieniečio Romano Hrybovo necenzūrinė frazė Rusijos karinio laivo adresu - rodyta per žiniasklaidą, pakabinta miesto stenduose.

Lietuvos Vyriausybė nuo vasario 27 d. uždarė oro erdvę Rusijos lėktuvamsLietuvos Vyriausybė uždarė oro erdvę rusų lėktuvams (15min.lt), nuo balandžio pradžios atsisakė iš Rusijos tiekiamų dujųLietuva visiškai atsisakė rusiškų dujų (Lietuvos Respublikos energetikos ministerija), balandžio pradžioje uždarė Rusijos konsulatą Klaipėdoje ir pažemino atstovavimo lygį Rusijos ambasadoje Vilniuje ir Lietuvos ambasadoje Maskvoje.Uždaromas Rusijos konsulatas Klaipėdoje (Atvira Klaipėda)

Ukrainos ambasados Vilniuje gynybos atašė Sergejaus Verchovodo teigimu, kariauti ukrainiečių pusėje per kiek daugiau nei dvi savaites nuo karo pradžios užsirašė apie 200 savanorių iš Lietuvos. Taip pat į Ukrainą išsiųsti 24 gydytojai ir slaugytojai savanoriai.Iš misijos Ukrainoje grįžę medikai: prie karo garso ir vaizdo priprasti negalima (Diena.lt)

2022 m. kovo 24 d., praėjus mėnesiui nuo karo pradžios, Ukrainoje apsilankė Seimo pirmininkė Viktorija Čmilytė-Nielsen.Viktorija Čmilytė-Nielsen Ukrainoje susitiko su Volodymyru Zelenskiu (Lrytas.lt) Balandžio 11 d. Ukrainoje apsilankė ir Lietuvos premjerė Ingrida Šimonytė, savo vizitą pradėdama nuo smarkiai apgriauto Borodiankos miestelio.Šimonytė lankosi Ukrainoje (Delfi.lt) Balandžio 12 d. į Lietuvos Seimo narius nuotoliniu būdu kreipėsi Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis, dėkodamas už Lietuvos „principingumą“.Į Seimą kreipėsi Volodymyras Zelenskis: Lietuva pirmoji atėjo į pagalbą Ukrainai (LRT.lt)

2022 m. balandžio 29 d. Kauno „Žalgirio arenoje“ organizuojamas paramos Ukrainai koncertas „Vienybės jėga“, kuriame koncertuos lietuvių atlikėjai Merūnas Vitulskis, Andrius Mamontovas, Marijonas Mikutavičius, Saulius Urbonavičius, Liepa Mondeikaitė, Alana Šport, Natalija Bunkė su sūnumi Kristupu, Inga Valinskienė, G&G Sindikatas, „Violin beats“, Rosita Čivilytė, Ona Mingė Slušnytė, grupė „Hiperbolė“ bei ukrainiečių atlikėjai Ruslana, Tina Karol, NK-Nastya Kamenskich, Nadya Dorofeeva.Lietuvos atlikėjai kviečia susivienyti paramos Ukrainai koncerte: čia yra mūsų visų karas (Delfi.lt) Taip pat anksčiau organizuoti paramos koncertai VilniujeVilniuje pasirodė būrys Ukrainos žvaigždžių: širdis virpino paramos koncertas (15min.lt) ir KlaipėdojeParamos Ukrainai koncertas Klaipėdoje skleidė viltingą žinią (Lrytas.lt) Paramos koncertus taip pat buvo surengęs muzikinis projektas Aistė Smilgevičiūtė ir „Skylė“.Grupė „Skylė“ kviečia į paramos koncertą Ukrainai – „BROLIAI-БРАТТЯ“ (15min.lt)

2022 m. balandžio mėnesį Mariupolyje Rusijos karių sušaudytas lietuvių režisierius Mantas Kvedaravičius, rinkęs medžiagą dokumentiniam filmui apie Rusijos karą Ukrainoje.Ukrainoje nužudytas M.Kvedaravičius amžino poilsio sugrįš į Biržus: pranešta, kur vyks atsisveikinimas

 Švietimo, mokslo, sporto ir technologiniai mainai ir kultūrinis bendradarbiavimas
thumb|Atminimo lenta Tarasui Ševčenkai Vilniuje.
Itin glaudūs ryšiai tarp ukrainiečių ir lietuvių literatūros. Apie ukrainiečių ir lietuvių literatūrinius ryšius yra rašė Aleksandras Čiakovskis, Kostas Korsakas, Eduardas Mieželaitis, Nadija Neporožnia, Vasilijus Šubravskis, Teofilis Tilvytis, Antanas Venclova. XVII a. pr. Vilniaus brolijos mokykloje dirbo ukrainiečių kultūros veikėjai broliai Lavrentijus ir Stefanas Zizanijai, Meletijus Smotrickis. 1619 m. Vievyje išspausdinta Meletijaus Smotrickio „Taisyklingos sintagmatikos slavų gramatika“.Ukrainos literatūra

1829–1830 m. Vilniuje gyveno vienas žymiausių ukrainiečių poetų Tarasas Ševčenka, Vilniaus Naujamiesčio kvartale yra jo vardu pavadinta gatvė. Ukrainiečių rašytojų kūryba, daugiausia Taraso Ševčenkos, į lietuvių kalbą pradėta versti XIX a. pabaigoje. XX a. pr. prie Taraso Ševčenkos kūrybos Lietuvoje populiarinimo ženkliai prisidėjo Jonas Biliūnas, Liudas Gira, Karolis Račkauskas-Vairas. Ukrainiečių rašytojų kūrinių vertimų ypač pagausėjo po Antrojo pasaulinio karo, Lietuvai, kaip ir Ukrainai, tapus TSRS dalimi. Be Taraso Ševčenkos į lietuvių kalbą išversta ukrainiečių rašytojų Ivano Franko, Panaso Myrno, Mychailo Kociubynskio, Vasylio Stefanyko, Lesios Ukrainkos, Stepano Tudoro, Oleksandro Kopylenkos, Volodymyro Vladko, Jaroslavo Halano, Jurijaus Janovskio, Mykolos Trublajinio, Leonido Pervomaiskio, Liubomyro Dmyterkos, Ihorio Muratovo, Vadymo Sobko, Mychailos Stelmacho, Oleso Hončaro, Hryhorijaus Tiutiunyko, Oleksandro Syzonenkos, Serhijaus Žadano kūrybos. Išleistos kelios knygos apie Tarasą Ševčenko ir jo ryšius su Lietuva. Lietuvos teatruose pastatyta Ivano Franko, Ivano Kočergos, O. Kornijčuko pjesių.

Yra ukrainiečių autorių, parašiusių kūrinių lietuviška tematika — Pavlo Tyčyna, Volodymyras Sosiura, Ivanas Nechoda, Liubovė Zabašta. Ukrainiečių kalba išleista lietuvių poezijos ir prozos antologijų, lietuvių liaudies pasakų rinkinių, Alfonso Bieliausko, Petro Cvirkos, Jono Dovydaičio, Romualdo Granausko, Salomėjos Nėries, Justino Marcinkevičiaus, Eduardo Mieželaičio, Jono Mikelinsko, Vinco Mykolaičio-Putino, Antano Venclovos, Antano Vienuolio, Žemaitės ir kitų rašytojų kūrinių.

Atkūrus nepriklausomybes vyksta mainai tarp Lietuvos ir Ukrainos aukštųjų mokyklų. Dėl karo Ukrainoje smarkiai išaugo ukrainiečių studentų skaičius Lietuvoje — per kiek daugiau nei du mėnesius atvyko apie 400.Ukrainiečiams duris atvėrę Lietuvos universitetai jau priėmė per kelis šimtus studentų, bet užsibūti čia planuoja retas (delfi.lt) Kaune atidaryta mokykla ukrainiečių vaikams „Heroiam Slava“,Ukrainiečių mokykla „Heroiam slava“. Nuoroda tikrinta 2022-04-28 2022 m. balandžio mėnesį — internetinė mokykla ukrainiečių vaikams (vadovas lietuvių humoristas Mantas Stonkus).Internete – mokykla vaikams iš Ukrainos, jau mokosi apie 1 tūkst. ukrainiečių (LRT.lt)

Ukrainiečių kalba dainų įrašę yra grupė „Biplan“Laisvės šaukliai „Biplan“ išleidžia singlą ukrainiečių kalba (Kauno diena) bei Aistė Smilgevičiūtė ir grupė „Skylė“.Grupė „Skylė“ daina sveikina Nepriklausomybės dieną žyminčią Ukrain

Ukrainiečių kalba dainų įrašę yra grupė „Biplan“Laisvės šaukliai „Biplan“ išleidžia singlą ukrainiečių kalba (Kauno diena) bei Aistė Smilgevičiūtė ir grupė „Skylė“. Grupė „Skylė“ daina sveikina Nepriklausomybės dieną žyminčią Ukrainą

Dainą „Prysiaha“ grupė „Skylė“ pirmą kartą viešai atliko prieš penkerius metus Kijeve Maidano metu. „Prysiaha“ – lietuviškos dainos „Priesaika“ ukrainietiška adaptacija. Lietuvos partizanams skirto projekto „Broliai“ kūrinį į ukrainiečių kalbą išvertė ir šalies aktualijoms pritaikė poetė iš Lvovo Marijana Kijanovska.
Idėją muzikiniam klipui pasiūlė jaunimo projekto „Partizanų Lietuva“ lyderis Žilvinas Montvydas. Jis pasakojo, kad istorines Ukrainos sukilėlių armijos fotografijas Lietuvos partizaninio karo tyrinėtojui Romui Kauniečiui skaitmeniniu pavidalu perdavė ukrainiečių istorikas Volodymyras Viatrovičius. „Tai reti istoriniai kadrai, daugelis ukrainiečių nėra jų matę. Tikimės, kad klipas išplis internete ir pasieks Ukrainos žmones“, – sakė jis.
Lietuvių grupės ukrainietiškai atlikta patriotinė daina „Prysiaha“ po Maidano įvykių nebuvo užmiršta. Ji sulaukė dėmesio ir pelnė populiarumą okupaciją patiriančioje šalyje. „Prysiaha“ dažnai skamba Ukrainos kariuomenėje. Ją dainuoja ne tik kareiviai, bet ir populiari vietinė folkroko grupė „Taruta“.
Karas Ukrainoje prasidėjo 2014 metų kovą, kai Rusija aneksavo Krymo pusiasalį ir netrukus pradėjo remti separatistus rytinėje šalies dalyje. Jungtinių tautų duomenimis, konfliktas nusinešė daugiau nei 13 tūkst. gyvybių.
Šiuo metu taikos Ukrainoje siekiama daugiašalių derybų būdu. Situaciją išspręsti bando vadinamasis „Normandijos ketvertas“, kuriame be Ukrainos ir Rusijos dalyvauja ir Vokietija bei Prancūzija. Naujasis Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis neseniai pateikė siūlymą į Normandijos derybų grupę įtraukti JAV ir Jungtinės Karalystės atstovus.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-822

Lietuvos ir Ukrainos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-825

Lietuvos ir Ukrainos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-826

Lietuvos ir Ukrainos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-833

Lietuvos ir Ukrainos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-834

Lietuvos ir Ukrainos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-841

Lietuvos ir Ukrainos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-842

Lietuvos ir Ukrainos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-823

Lietuvos ir Ukrainos santykiai

thumb|2022 m. vasario 24 d. Kaune organizuotas renginys, skirtas Ukrainos palaikymui ir Rusijos agresijos pasmerkimui.
thumb|Ukrainą palaikantis užrašas, nudažytas Fredoje (Kaune).
Rusijai užpuolus Ukrainą, Lietuvos visuomenė, Vyriausybė, nevyriausybinės organizacijos ir Seimas įvairiais būdais reiškia paramą Ukrainai – žmonės aukoja lėšų Ukrainai, savanoriškai apgyvendina Ukrainos pabėgėlius savo būstuose, renka paramą Ukrainai, savanoriauja, rengia palaikymo mitingus miestuose ir prie Rusijos ambasados. Iki 2022 m. balandžio vidurio Lietuvos karinė parama Ukrainai siekė, priklausomai nuo skaičiavimo metodologijos, 70-110 mln. eurų.A.Anušauskas: reali Lietuvos karinė parama Ukrainai – 40 eurų nuo kiekvieno piliečio (15min.lt) Taip pat nevyriausybinė organizacija  „Mėlyna ir geltona“ iki balandžio mėn. pabaigos surinko paramos už daugiau nei 20 mln. eurų.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-828

Lietuvos ir Ukrainos santykiai

thumb|2022 m. vasario 24 d. Kaune organizuotas renginys, skirtas Ukrainos palaikymui ir Rusijos agresijos pasmerkimui.
thumb|Ukrainą palaikantis užrašas, nudažytas Fredoje (Kaune).
Rusijai užpuolus Ukrainą, Lietuvos visuomenė, Vyriausybė, nevyriausybinės organizacijos ir Seimas įvairiais būdais reiškia paramą Ukrainai – žmonės aukoja lėšų Ukrainai, savanoriškai apgyvendina Ukrainos pabėgėlius savo būstuose, renka paramą Ukrainai, savanoriauja, rengia palaikymo mitingus miestuose ir prie Rusijos ambasados. Iki 2022 m. balandžio vidurio Lietuvos karinė parama Ukrainai siekė, priklausomai nuo skaičiavimo metodologijos, 70-110 mln. eurų.A.Anušauskas: reali Lietuvos karinė parama Ukrainai – 40 eurų nuo kiekvieno piliečio (15min.lt) Taip pat nevyriausybinė organizacija  „Mėlyna ir geltona“ iki balandžio mėn. pabaigos surinko paramos už daugiau nei 20 mln. eurų. Verslai raginami nutraukti veiklą Rusijoje, o raginimus ignoruojančius siūloma boikotuotiPrie „Charlie Pizza“ restorano Kaune surengtas protestas: nori būti sotus – perlipk kūną (15min.lt). Lietuvoje taip pat vykdyta iniciatyva pavadinimu „#CallRussia“ (), kurios tikslas — „drauge padėti Rusijos piliečiams sužinoti tikrus faktus apie žiaurų ir neteisėtą Putino režimo puolimą Ukrainoje“.Vilniečių idėja: keturiasdešimt milijonų telefono skambučių sustabdyti karui (15min.lt) Iniciatyva susilaukė ir kitų Europos šalių dėmesio.Lithuania-launched initiative aims to counter Russian propaganda, one phone call at a time (Emerging Europe) Reiškiant paramą Ukrainai, centrinės aikštės ar gatvės didelėje dalyje Lietuvos savivaldybių išpuoštos Ukrainos vėliavos spalvomis, pakeltos Ukrainos vėliavos, išpopuliarėjo Ukrainos pasieniečio Romano Hrybovo necenzūrinė frazė Rusijos karinio laivo adresu - rodyta per žiniasklaidą, pakabinta miesto stenduose.

Lietuvos Vyriausybė nuo vasario 27 d. uždarė oro erdvę Rusijos lėktuvamsLietuvos Vyriausybė uždarė oro erdvę rusų lėktuvams (15min.lt), nuo balandžio pradžios atsisakė iš Rusijos tiekiamų dujųLietuva visiškai atsisakė rusiškų dujų (Lietuvos Respublikos energetikos ministerija), balandžio pradžioje uždarė Rusijos konsulatą Klaipėdoje ir pažemino atstovavimo lygį Rusijos ambasadoje Vilniuje ir Lietuvos ambasadoje Maskvoje.Uždaromas Rusijos konsulatas Klaipėdoje (Atvira Klaipėda)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-829

Lietuvos ir Ukrainos santykiai

thumb|2022 m. vasario 24 d. Kaune organizuotas renginys, skirtas Ukrainos palaikymui ir Rusijos agresijos pasmerkimui.
thumb|Ukrainą palaikantis užrašas, nudažytas Fredoje (Kaune).
Rusijai užpuolus Ukrainą, Lietuvos visuomenė, Vyriausybė, nevyriausybinės organizacijos ir Seimas įvairiais būdais reiškia paramą Ukrainai – žmonės aukoja lėšų Ukrainai, savanoriškai apgyvendina Ukrainos pabėgėlius savo būstuose, renka paramą Ukrainai, savanoriauja, rengia palaikymo mitingus miestuose ir prie Rusijos ambasados. Iki 2022 m. balandžio vidurio Lietuvos karinė parama Ukrainai siekė, priklausomai nuo skaičiavimo metodologijos, 70-110 mln. eurų.A.Anušauskas: reali Lietuvos karinė parama Ukrainai – 40 eurų nuo kiekvieno piliečio (15min.lt) Taip pat nevyriausybinė organizacija  „Mėlyna ir geltona“ iki balandžio mėn. pabaigos surinko paramos už daugiau nei 20 mln. eurų. Verslai raginami nutraukti veiklą Rusijoje, o raginimus ignoruojančius siūloma boikotuotiPrie „Charlie Pizza“ restorano Kaune surengtas protestas: nori būti sotus – perlipk kūną (15min.lt). Lietuvoje taip pat vykdyta iniciatyva pavadinimu „#CallRussia“ (), kurios tikslas — „drauge padėti Rusijos piliečiams sužinoti tikrus faktus apie žiaurų ir neteisėtą Putino režimo puolimą Ukrainoje“.Vilniečių idėja: keturiasdešimt milijonų telefono skambučių sustabdyti karui (15min.lt) Iniciatyva susilaukė ir kitų Europos šalių dėmesio.Lithuania-launched initiative aims to counter Russian propaganda, one phone call at a time (Emerging Europe) Reiškiant paramą Ukrainai, centrinės aikštės ar gatvės didelėje dalyje Lietuvos savivaldybių išpuoštos Ukrainos vėliavos spalvomis, pakeltos Ukrainos vėliavos, išpopuliarėjo Ukrainos pasieniečio Romano Hrybovo necenzūrinė frazė Rusijos karinio laivo adresu - rodyta per žiniasklaidą, pakabinta miesto stenduose.

Lietuvos Vyriausybė nuo vasario 27 d. uždarė oro erdvę Rusijos lėktuvamsLietuvos Vyriausybė uždarė oro erdvę rusų lėktuvams (15min.lt), nuo balandžio pradžios atsisakė iš Rusijos tiekiamų dujųLietuva visiškai atsisakė rusiškų dujų (Lietuvos Respublikos energetikos ministerija), balandžio pradžioje uždarė Rusijos konsulatą Klaipėdoje ir pažemino atstovavimo lygį Rusijos ambasadoje Vilniuje ir Lietuvos ambasadoje Maskvoje.Uždaromas Rusijos konsulatas Klaipėdoje (Atvira Klaipėda)

Ukrainos ambasados Vilniuje gynybos atašė Sergejaus Verchovodo teigimu, kariauti ukrainiečių pusėje per kiek daugiau nei dvi savaites nuo karo pradžios užsirašė apie 200 savanorių iš Lietuvos. Taip pat į Ukrainą išsiųsti 24 gydytojai ir slaugytojai savanoriai.Iš misijos Ukrainoje grįžę medikai: prie karo garso ir vaizdo priprasti negalima (Diena.lt)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-830

Lietuvos ir Ukrainos santykiai

thumb|2022 m. vasario 24 d. Kaune organizuotas renginys, skirtas Ukrainos palaikymui ir Rusijos agresijos pasmerkimui.
thumb|Ukrainą palaikantis užrašas, nudažytas Fredoje (Kaune).
Rusijai užpuolus Ukrainą, Lietuvos visuomenė, Vyriausybė, nevyriausybinės organizacijos ir Seimas įvairiais būdais reiškia paramą Ukrainai – žmonės aukoja lėšų Ukrainai, savanoriškai apgyvendina Ukrainos pabėgėlius savo būstuose, renka paramą Ukrainai, savanoriauja, rengia palaikymo mitingus miestuose ir prie Rusijos ambasados. Iki 2022 m. balandžio vidurio Lietuvos karinė parama Ukrainai siekė, priklausomai nuo skaičiavimo metodologijos, 70-110 mln. eurų.A.Anušauskas: reali Lietuvos karinė parama Ukrainai – 40 eurų nuo kiekvieno piliečio (15min.lt) Taip pat nevyriausybinė organizacija  „Mėlyna ir geltona“ iki balandžio mėn. pabaigos surinko paramos už daugiau nei 20 mln. eurų. Verslai raginami nutraukti veiklą Rusijoje, o raginimus ignoruojančius siūloma boikotuotiPrie „Charlie Pizza“ restorano Kaune surengtas protestas: nori būti sotus – perlipk kūną (15min.lt). Lietuvoje taip pat vykdyta iniciatyva pavadinimu „#CallRussia“ (), kurios tikslas — „drauge padėti Rusijos piliečiams sužinoti tikrus faktus apie žiaurų ir neteisėtą Putino režimo puolimą Ukrainoje“.Vilniečių idėja: keturiasdešimt milijonų telefono skambučių sustabdyti karui (15min.lt) Iniciatyva susilaukė ir kitų Europos šalių dėmesio.Lithuania-launched initiative aims to counter Russian propaganda, one phone call at a time (Emerging Europe) Reiškiant paramą Ukrainai, centrinės aikštės ar gatvės didelėje dalyje Lietuvos savivaldybių išpuoštos Ukrainos vėliavos spalvomis, pakeltos Ukrainos vėliavos, išpopuliarėjo Ukrainos pasieniečio Romano Hrybovo necenzūrinė frazė Rusijos karinio laivo adresu - rodyta per žiniasklaidą, pakabinta miesto stenduose.

Lietuvos Vyriausybė nuo vasario 27 d. uždarė oro erdvę Rusijos lėktuvamsLietuvos Vyriausybė uždarė oro erdvę rusų lėktuvams (15min.lt), nuo balandžio pradžios atsisakė iš Rusijos tiekiamų dujųLietuva visiškai atsisakė rusiškų dujų (Lietuvos Respublikos energetikos ministerija), balandžio pradžioje uždarė Rusijos konsulatą Klaipėdoje ir pažemino atstovavimo lygį Rusijos ambasadoje Vilniuje ir Lietuvos ambasadoje Maskvoje.Uždaromas Rusijos konsulatas Klaipėdoje (Atvira Klaipėda)

Ukrainos ambasados Vilniuje gynybos atašė Sergejaus Verchovodo teigimu, kariauti ukrainiečių pusėje per kiek daugiau nei dvi savaites nuo karo pradžios užsirašė apie 200 savanorių iš Lietuvos. Taip pat į Ukrainą išsiųsti 24 gydytojai ir slaugytojai savanoriai.Iš misijos Ukrainoje grįžę medikai: prie karo garso ir vaizdo priprasti negalima (Diena.lt)

2022 m. kovo 24 d., praėjus mėnesiui nuo karo pradžios, Ukrainoje apsilankė Seimo pirmininkė Viktorija Čmilytė-Nielsen.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0175.jsonl--Q301836--Santykiai Rusijos agresijos prieš Ukrainą akivaizdoje-4--lt-0175-831

Lietuvos ir Ukrainos santykiai

thumb|2022 m. vasario 24 d. Kaune organizuotas renginys, skirtas Ukrainos palaikymui ir Rusijos agresijos pasmerkimui.
thumb|Ukrainą palaikantis užrašas, nudažytas Fredoje (Kaune).
Rusijai užpuolus Ukrainą, Lietuvos visuomenė, Vyriausybė, nevyriausybinės organizacijos ir Seimas įvairiais būdais reiškia paramą Ukrainai – žmonės aukoja lėšų Ukrainai, savanoriškai apgyvendina Ukrainos pabėgėlius savo būstuose, renka paramą Ukrainai, savanoriauja, rengia palaikymo mitingus miestuose ir prie Rusijos ambasados. Iki 2022 m. balandžio vidurio Lietuvos karinė parama Ukrainai siekė, priklausomai nuo skaičiavimo metodologijos, 70-110 mln. eurų.A.Anušauskas: reali Lietuvos karinė parama Ukrainai – 40 eurų nuo kiekvieno piliečio (15min.lt) Taip pat nevyriausybinė organizacija  „Mėlyna ir geltona“ iki balandžio mėn. pabaigos surinko paramos už daugiau nei 20 mln. eurų. Verslai raginami nutraukti veiklą Rusijoje, o raginimus ignoruojančius siūloma boikotuotiPrie „Charlie Pizza“ restorano Kaune surengtas protestas: nori būti sotus – perlipk kūną (15min.lt). Lietuvoje taip pat vykdyta iniciatyva pavadinimu „#CallRussia“ (), kurios tikslas — „drauge padėti Rusijos piliečiams sužinoti tikrus faktus apie žiaurų ir neteisėtą Putino režimo puolimą Ukrainoje“.Vilniečių idėja: keturiasdešimt milijonų telefono skambučių sustabdyti karui (15min.lt) Iniciatyva susilaukė ir kitų Europos šalių dėmesio.Lithuania-launched initiative aims to counter Russian propaganda, one phone call at a time (Emerging Europe) Reiškiant paramą Ukrainai, centrinės aikštės ar gatvės didelėje dalyje Lietuvos savivaldybių išpuoštos Ukrainos vėliavos spalvomis, pakeltos Ukrainos vėliavos, išpopuliarėjo Ukrainos pasieniečio Romano Hrybovo necenzūrinė frazė Rusijos karinio laivo adresu - rodyta per žiniasklaidą, pakabinta miesto stenduose.

Lietuvos Vyriausybė nuo vasario 27 d. uždarė oro erdvę Rusijos lėktuvamsLietuvos Vyriausybė uždarė oro erdvę rusų lėktuvams (15min.lt), nuo balandžio pradžios atsisakė iš Rusijos tiekiamų dujųLietuva visiškai atsisakė rusiškų dujų (Lietuvos Respublikos energetikos ministerija), balandžio pradžioje uždarė Rusijos konsulatą Klaipėdoje ir pažemino atstovavimo lygį Rusijos ambasadoje Vilniuje ir Lietuvos ambasadoje Maskvoje.Uždaromas Rusijos konsulatas Klaipėdoje (Atvira Klaipėda)

Ukrainos ambasados Vilniuje gynybos atašė Sergejaus Verchovodo teigimu, kariauti ukrainiečių pusėje per kiek daugiau nei dvi savaites nuo karo pradžios užsirašė apie 200 savanorių iš Lietuvos. Taip pat į Ukrainą išsiųsti 24 gydytojai ir slaugytojai savanoriai.Iš misijos Ukrainoje grįžę medikai: prie karo garso ir vaizdo priprasti negalima (Diena.lt)

2022 m. kovo 24 d., praėjus mėnesiui nuo karo pradžios, Ukrainoje apsilankė Seimo pirmininkė Viktorija Čmilytė-Nielsen.Viktorija Čmilytė-Nielsen Ukrainoje susitiko su Volodymyru Zelenskiu (Lrytas.lt) Balandžio 11 d. Ukrainoje apsilankė ir Lietuvos premjerė Ingrida Šimonytė, savo vizitą pradėdama nuo smarkiai apgriauto Borodiankos miestelio.