Lietuvos aklųjų biblioteka

1927 m. Kaune įkurtas Kauno aklųjų institutas. 1928 m. Pranas Daunys parengė lietuvišką brailio abėcėlę, pasirodė pirmosios ranka perrašytos Brailio raštu knygos lietuvių kalba. Bibliotekos pradžia siejama su instituto knygų pirmosiomis kolekcijomis.

1930 m. institute išspausdinta pirmoji lietuviška knyga Brailio raštu. 1940–1947 m. Kauno aklųjų instituto biblioteka buvo vienintelė aklųjų biblioteka Lietuvoje. Vėliau bibliotekos buvo pradėtos steigti prie neregių darbo centrų kituose miestuose: 1947 m. – Vilniuje, 1952 m. – Panevėžyje, 1957 m. – Šiauliuose, 1961 m. – Klaipėdoje. 1959 m. suburiamas pirmasis neregių literatų būrelis. 1962 m. pabaigoje pasirodė pirmoji lietuviška garsinė knyga - Eduardo Mieželaičio poema „Žmogus", ją įgarsino aktorius Edvardas Kunavičius.http://www.musuzodis.lt/mz/201203/str02.htm

thumb|Lietuvos aklųjų bibliotekos Klaipėdos filialas.
1966 m. vasario 1 d. veiklą pradėjo Lietuvos aklųjų draugijos centrinė biblioteka su centru Vilniuje, Jadvyga Zinaida Kuolienė ženkliai prisidėjo prie šio darbohttps://www.vilnijosvartai.lt/personalijos/jadvyga-zinaida-kuoliene-sereikaite/. Jai patikimas darbas – vadovauti Metodiniam skyriui, rūpintis bendra bibliotekos struktūra, knygų komplektavimo ir katalogavimo sistema. Po penkerių metų, 1971 m. nuo balandžio mėnesio  J. Kuolienė paskiriama šios bibliotekos direktoriaus pavaduotoja. Rūpinosi bibliotekos fondų gausinimu, skaitytojų aptarnavimo kokybės gerinimu, užmezgė ryšius su šalies ir užsienio bibliotekomis.

1966 m. išleidžiamas pirmasis garsinis žurnalas. Pirmasis (be pavadinimo) garsinis žurnalas, supažindinantis respublikos akluosius su mokslo, technikos naujovėmis ir teikiantis nemažai kitos informacijos, pasirodė gegužės mėnesį. Vėliau žurnalas pavadintas “Spinduliu”. Garsinį žurnalą rengė Lietuvos aklųjų draugijos leidyklos redaktoriai: iš pradžių – Saulius Plepys, vėliau – Juozas Karlikauskas.https://lass.lt/istorija/

1969 m. Bibliotekoje įkuriamas Tiflotyros skyrius.http://www.musuzodis.lt/mz/200104/str04.htm Steigiamos kilnojamosios bibliotekėlės; kilnojamosios bibliotekėlės organizavo daug renginių ir parodų tiflologine ir kitokia tematika.https://issuu.com/tarpknygu/docs/tarp_knygu_2016_03

Nuo 1970 m. LAB kasmet organizuoja Brailio rašto skaitymo konkursus.http://www.musuzodis.lt/mz/201305/str11.htm 1983 m. įsteigiama Antano Jonyno premija už geriausią prozos debiutą.http://www.musuzodis.lt/mz/200902/str07.htm

1991 m. Valentinas Vytautas Toločkos iniciatyva Lietuvos aklųjų bibliotekoje, leisti įvairiūs leidiniai apie neregius bei pačių neregių kūrybą.

1991 m. sausio 13 d., okupantams žėmus Lietuvos radijo ir televizijos pastatus, radijas programą transliavo iš Aklųjų ir silpnaregių garso įrašų studijos.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1318184/sausio-13-osios-muziejus-lrt-archyvo-nuotraukos

1992 m. Lietuvos aklųjų biblioteka perėjo Lietuvos Respublikos kultūros ir švietimo ministerijos žinioje. 1995 m. Lietuvos bibliotekų įstatyme Lietuvos aklųjų biblioteka priskirta prie valstybinės reikšmės bibliotekų.

1995 m. LAB įgijo valstybinės reikšmės bibliotekos statusą.https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.18307/ettYcijIjM

1996 m. Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos iniciatyva Neįgaliųjų reikalų tarybos prie LR vyriausybės lėšomis pastatomas bibliotekos centro Vilniuje pastatas.https://www.vilniusgo.lt/2018/08/08/vilniaus-akluju-biblioteka-ir-akluju-istorijos-muziejus/

2011 m. pradedami kurti daugiafunkciai leidiniai DAISY formatu.http://www.musuzodis.lt/mz/201208/str01.htm


Lietuvos aklųjų biblioteka

Lietuvos aklųjų biblioteka (LAB) – valstybinės reikšmės biblioteka, pavaldi Lietuvos Respublikos kultūros ministerijaihttps://lrkm.lrv.lt/lt/struktura-ir-kontaktai/pavaldzios-institucijos/bibliotekos-1, skirta aprūpinti informacija skaitymo sutrikimų turinčius žmones. Bibliotekos tikslas - sudaryti galimybes negalintiems skaityti įprasto spausdinto teksto žmonėms aktyviai siekti gyvenimo tikslų, būti savarankiškiems ir įveikti informacinės atskirties kliūtishttps://www.tv3.lt/naujiena/gyvenimas/lietuvos-akluju-bibliotekos-misija-kulturos-ir-informacijos-prieinamumas-n1025384.

Teikdama laisvalaikio, pažintinę ir mokymosi literatūrą specialiaisiais formataishttps://www.pakruojis.rvb.lt/index.php/en/paslaugos/lietuvos-akluju-bibliotekos-paslaugos, biblioteka padeda neįgaliesiems gauti reikiamos informacijos darbui, studijoms, mėgautis ir puoselėti įvairius pomėgius, tenkinti skaitymo poreikiushttps://www.15min.lt/ikrauk/naujiena/as-manau/biblioteka-akliesiems-ir-silpnaregiams-kaip-namai-516-442724.

1927 m. Kaune įkurtas Kauno aklųjų institutas. 1928 m. Pranas Daunys parengė lietuvišką brailio abėcėlę, pasirodė pirmosios ranka perrašytos Brailio raštu knygos lietuvių kalba. Bibliotekos pradžia siejama su instituto knygų pirmosiomis kolekcijomis.

1930 m. institute išspausdinta pirmoji lietuviška knyga Brailio raštu. 1940–1947 m. Kauno aklųjų instituto biblioteka buvo vienintelė aklųjų biblioteka Lietuvoje. Vėliau bibliotekos buvo pradėtos steigti prie neregių darbo centrų kituose miestuose: 1947 m. – Vilniuje, 1952 m. – Panevėžyje, 1957 m. – Šiauliuose, 1961 m. – Klaipėdoje. 1959 m. suburiamas pirmasis neregių literatų būrelis. 1962 m. pabaigoje pasirodė pirmoji lietuviška garsinė knyga - Eduardo Mieželaičio poema „Žmogus", ją įgarsino aktorius Edvardas Kunavičius.http://www.musuzodis.lt/mz/201203/str02.htm

thumb|Lietuvos aklųjų bibliotekos Klaipėdos filialas.
1966 m. vasario 1 d. veiklą pradėjo Lietuvos aklųjų draugijos centrinė biblioteka su centru Vilniuje, Jadvyga Zinaida Kuolienė ženkliai prisidėjo prie šio darbohttps://www.vilnijosvartai.lt/personalijos/jadvyga-zinaida-kuoliene-sereikaite/. Jai patikimas darbas – vadovauti Metodiniam skyriui, rūpintis bendra bibliotekos struktūra, knygų komplektavimo ir katalogavimo sistema. Po penkerių metų, 1971 m. nuo balandžio mėnesio  J. Kuolienė paskiriama šios bibliotekos direktoriaus pavaduotoja. Rūpinosi bibliotekos fondų gausinimu, skaitytojų aptarnavimo kokybės gerinimu, užmezgė ryšius su šalies ir užsienio bibliotekomis.

1966 m. išleidžiamas pirmasis garsinis žurnalas. Pirmasis (be pavadinimo) garsinis žurnalas, supažindinantis respublikos akluosius su mokslo, technikos naujovėmis ir teikiantis nemažai kitos informacijos, pasirodė gegužės mėnesį. Vėliau žurnalas pavadintas “Spinduliu”. Garsinį žurnalą rengė Lietuvos aklųjų draugijos leidyklos redaktoriai: iš pradžių – Saulius Plepys, vėliau – Juozas Karlikauskas.https://lass.lt/istorija/

1969 m. Bibliotekoje įkuriamas Tiflotyros skyrius.http://www.musuzodis.lt/mz/200104/str04.htm Steigiamos kilnojamosios bibliotekėlės; kilnojamosios bibliotekėlės organizavo daug renginių ir parodų tiflologine ir kitokia tematika.https://issuu.com/tarpknygu/docs/tarp_knygu_2016_03

Nuo 1970 m. LAB kasmet organizuoja Brailio rašto skaitymo konkursus.http://www.musuzodis.lt/mz/201305/str11.htm 1983 m. įsteigiama Antano Jonyno premija už geriausią prozos debiutą.http://www.musuzodis.lt/mz/200902/str07.htm

1991 m. Valentinas Vytautas Toločkos iniciatyva Lietuvos aklųjų bibliotekoje, leisti įvairiūs leidiniai apie neregius bei pačių neregių kūrybą.

1991 m. sausio 13 d., okupantams žėmus Lietuvos radijo ir televizijos pastatus, radijas programą transliavo iš Aklųjų ir silpnaregių garso įrašų studijos.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1318184/sausio-13-osios-muziejus-lrt-archyvo-nuotraukos

1992 m. Lietuvos aklųjų biblioteka perėjo Lietuvos Respublikos kultūros ir švietimo ministerijos žinioje. 1995 m. Lietuvos bibliotekų įstatyme Lietuvos aklųjų biblioteka priskirta prie valstybinės reikšmės bibliotekų.

1995 m. LAB įgijo valstybinės reikšmės bibliotekos statusą.https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.18307/ettYcijIjM

1996 m. Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos iniciatyva Neįgaliųjų reikalų tarybos prie LR vyriausybės lėšomis pastatomas bibliotekos centro Vilniuje pastatas.https://www.vilniusgo.lt/2018/08/08/vilniaus-akluju-biblioteka-ir-akluju-istorijos-muziejus/

2011 m. pradedami kurti daugiafunkciai leidiniai DAISY formatu.http://www.musuzodis.lt/mz/201208/str01.htm

2012 m. bibliotekoje buvo sukurta elektroninių leidinių valdymo informacinė sistema (ELVIS).https://www.bernardinai.lt/lietuvos-akluju-biblioteka-siekiant-kad-skaityti-galetu-visi/

Kita problema – daugumoje pasaulio šalių labai griežti autoriaus teisių įstatymai, draudžiantys dalytis ir kopijuoti literatūros kūrinius, todėl didelė dalis literatūros neregiams ir kitų skaitymo sutrikimų turintiems žmonėms iki šiol nebuvo pasiekiama. Siekiant šią situaciją pakeisti, 2013 m. priimta Marakešo sutartis, atvėrusi galimybę be autoriaus teisių turėtojų leidimo gaminti leidinių kopijas prieinamu formatu ir dalytis jomis be sienų.
Marakešo sutartis nugriovė sienas
Sutartis pasirašyta Maroke Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos (PINO) ir Maroko Karalystės organizuotoje diplomatinėje konferencijoje. Ji įvyko Europoje veikiančios nevyriausybinės organizacijos EIFL (Elektroninė informacija bibliotekoms) autoriaus teisių programos koordinatorės Teresos Hackett ir didžiausios pasaulyje internetinės bibliotekos skaitymo sutrikimų turintiems žmonėms vadovo Jimo Fruchtermano dėka. Iki sutarties pasirašymo nueitas nelengvas kelias, penkerius metus EIFL iniciatyva vyko derybos su PINO.
Tam, kad dokumentas įsigaliotų, jį turėjo ratifikuoti mažiausiai 20 valstybių. Lietuva buvo viena pirmųjų – dar 2013 m. rugsėjo 27-ąją Ženevoje sutartį su PINO generaliniu direktoriumi Francisu Gurry pasirašė tuometis Lietuvos kultūros ministras Šarūnas Birutis.
Marakešo sutartis įsigaliojo po trejų metų, 2016-aisiais. T. Hackett ta proga sakė: „Nuo šiol visose prie sutarties prisijungusiose šalyse galima pagal poreikį kurti ir dalytis informacija prieinamais formatais: leidiniais Brailio raštu, garsinėmis knygomis, leidiniais skaitmeniniu formatu ir didesniu šriftu. Tai leidžia bibliotekoms sudaryti lygias aptarnavimo sąlygas visiems vartotojams – užtikrinti, kad visi gautų tą pačią knygą tą pačią dieną.“
Konferencijoje – apie sutarties veikimo aspektus
2016 m. spalį Lietuvos aklųjų bibliotekoje (LAB) surengta konferencija „Bibliotekos – įtraukiai visuomenei“, skirta Marakešo sutarčiai ir įvairiems jos veikimo aspektams. Renginyje diskutuota apie sutarties ratifikavimą ES institucijose. Šią konferenciją rėmė Kultūros ministerija ir Lietuvos kultūros taryba. Konferencija įvyko LAB itin svarbiais – jos veiklos 50-mečio ir Bibliotekų – metais.
„Tarptautinės konferencijos tikslas buvo paskatinti dialogą apie galimybių neįgaliems žmonėms dalyvauti socialiniame, kultūriniame ir ekonominiame gyvenime suteikimą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu kuriant įtraukias paslaugas bibliotekose“, – sako LAB direktorė Rasa Januševičienė.
Konferencijoje akcentuotas bibliotekų vaidmuo užtikrinant informacijos prieinamumą ir paslaugas įvairių negalių ir sutrikimų turintiems žmonėms, pristatyta sėkminga Lietuvos ir užsienio bibliotekų praktika kuriant ir teikiant įtraukias paslaugas. Nagrinėtos disleksiją, regos negalią, raidos ir kitų sutrikimų turinčių asmenų skaitymo ypatumų, inovatyvių paslaugų šiems asmenims kūrimo bibliotekose temos, kalbėta apie būdus ir priemones įtraukčiai didinti.
LAB direktorė džiaugiasi, kad procesas įsibėgėjo – šiuo metu Marakešo sutarčiai yra pritarusios visos ES valstybės. Kultūros ministerija jau yra parengusi Autorių teisių ir gretutinių teisių įstatymo pakeitimo projektą, atitinkantį Marakešo sutarties nuostatas. Pasak R. Januševičienės, LAB iniciatyva davė pradžią sutarties ratifikavimo procesui ES institucijose: 2017 m. gegužės 10 d. Europos Parlamentas (EP), Europos Komisija (EK) ir Europos Taryba sutarė dėl direktyvos ir reglamento teksto įgyvendinant Marakešo sutartį.
Palikta galimybė taikyti mokestį
Naujasis teisinis reguliavimas suteiks galimybę LAB ir kitoms pelno nesiekiančioms institucijoms, įskaitant viešąsias ir specialiąsias bibliotekas, švietimo įstaigas, gaminti skaitymo sutrikimų turintiems asmenims prieinamos formos kopijas ir keistis jomis su kitų valstybių institucijomis. Įstatymo pataisų projekte numatyta, kad Vyriausybės įgaliota institucija sudarys tokių bibliotekų ir įstaigų sąrašus, skelbs juos interneto svetainėje, taip pat teiks informaciją EK, kuri centralizuotai skelbs informaciją, kad šalių institucijos galėtų efektyviai bendradarbiauti ir keistis turimais fondais. Kad tai būtų pasiekta, reikia Marakešo sutartimi ne tik džiaugtis, bet ir ją vykdyti.
Pasak Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos (LASS) respublikinio centro vyriausiosios specialistės Audronės Jozėnaitės, net ir ši gražių ketinimų sutartis turi trūkumų. „Europos aklųjų sąjunga (EAS) jau yra išreiškusi nusivylimą dėl to, kad ES Marakešo teisės akte (direktyvoje) palikta galimybė ES šalims narėms taikyti prieinamų knygų mokestį arba „kompensacijos teisę“. Galimybė palikta nežiūrint į aiškią ir kone bendrą EP ir EK nuomonę, prieštaraujančią bet kokiam apmokestinimui dalijantis neregiams pritaikytu formatu išleistais kūriniais. EAS nuomone, tai neteisinga regos negalią turinčių žmonių atžvilgiu. Deja, kai kurių ES šalių leidėjų lobistai (čia pirmu smuiku griežė Vokietija) sugebėjo pakreipti derybų eigą jiems tinkama linkme. EAS baiminasi, kad direktyvoje palikus galimybę pačioms šalims spręsti, ar savo įstatymuose įteisinti reikalavimą mokėti ekonominę kompensaciją leidėjams už leidinius neregiams prieinamu formatu, kai kurios valstybės tuo ir pasinaudos“, – sako A. Jozėnaitė.
Vis dėlto mūsų šalyje šis mokestis neturėtų pridaryti didelių bėdų. „Lietuva yra nedidelė šalis, todėl ir leidybos apimtys nėra didelės“, – sako pašnekovė. Tokios šalys kaip Prancūzija, Italija, Vokietija ar Ispanija gali susidurti su rimtomis finansinėmis problemomis. O juk pati Marakešo sutarties idėja – dalytis knygomis su kitomis šalimis. Pavyzdžiui, Ispanijos aklųjų sąjunga aprūpina daugelį ispanakalbių neregių, gyvenančių Lotynų Amerikoje.
Laimė, direktyvos tekste numatytos ir tam tikros apsaugos priemonės, jei kartais šalys sumanytų taikyti kompensavimo mechanizmą. „EAS ir toliau budriai stebės situaciją ir priešinsis bet kokioms ekonominėms kompensacijoms ES šalyse neįrodžius, kad autoriams ar leidėjams daroma rimta žala“, – teigia specialistė ir atkreipia dėmesį, kad EAS budrumas pasiteisino ir nuo sutarties ratifikavimo ES institucijose iki dabar įvyko teigiamų pokyčių.
Remiasi ir kaimynų patirtimi
2018 m. sausio 1-osios duomenimis, LAB (didžiausios šalyje specialiųjų formatų leidinių, skirtų skaitymo sutrikimų turintiems žmonėms, leidėjos) fondą sudarė daugiau kaip 292 600 įvairių dokumentų egzempliorių. Kasmet specialiaisiais formatais išleidžiama daugiau nei 400 leidinių, iš kurių daugiausia – knygos ir žurnalai.
Nuo 2019-ųjų LAB planuoja pradėti teikti naujas paslaugas. Viena jų – Brailio rašto leidinių spausdinimas paprašius. Tai reiškia, kad biblioteka tekstinę informaciją parengtų spausdinti Brailio raštu, o skaitytojas galėtų ją atsispausdinti LAB teritoriniame padalinyje ar viešojoje bibliotekoje savo mieste.
Neseniai LAB atliko tyrimą apie savo teikiamas paslaugas. Paaiškėjo, kad respondentai norėtų gauti informaciją Brailio raštu apie naujai išleidžiamas garsines knygas. LAB numato tokią informaciją rengti ir spausdinti skaitytojo prašymu.
LAB, teikdama paslaugas savo vartotojams, remiasi ir kaimyninių šalių patirtimi. Neseniai keturios bibliotekos darbuotojos dalyvavo dviejų dienų stažuotėje Estijos nacionalinėje bibliotekoje ir Estijos aklųjų bibliotekoje. Aklųjų biblioteka šiuo metu turi 840 vartotojų, iš kurių 50 proc. skaitytojų yra rusakalbiai, todėl čia išleidžiama nemažai literatūros specialiaisiais formatais rusų kalba ir ja dalijamasi su Lietuvos, Latvijos ir Suomijos skaitytojais. Šis pavyzdys įrodo, kaip pasaulio aklųjų bibliotekos gali darniai bendradarbiauti ir užmegzti vertingus tarptautinius ryšius. Marakešo sutartis šias galimybes turėtų dar labiau padidinti.


Lietuvos aklųjų biblioteka

1927 m. Kaune įkurtas Kauno aklųjų institutas. 1928 m. Pranas Daunys parengė lietuvišką brailio abėcėlę, pasirodė pirmosios ranka perrašytos Brailio raštu knygos lietuvių kalba. Bibliotekos pradžia siejama su instituto knygų pirmosiomis kolekcijomis.

1930 m. institute išspausdinta pirmoji lietuviška knyga Brailio raštu. 1940–1947 m. Kauno aklųjų instituto biblioteka buvo vienintelė aklųjų biblioteka Lietuvoje. Vėliau bibliotekos buvo pradėtos steigti prie neregių darbo centrų kituose miestuose: 1947 m. – Vilniuje, 1952 m. – Panevėžyje, 1957 m. – Šiauliuose, 1961 m. – Klaipėdoje. 1959 m. suburiamas pirmasis neregių literatų būrelis. 1962 m. pabaigoje pasirodė pirmoji lietuviška garsinė knyga - Eduardo Mieželaičio poema „Žmogus", ją įgarsino aktorius Edvardas Kunavičius.http://www.musuzodis.lt/mz/201203/str02.htm

thumb|Lietuvos aklųjų bibliotekos Klaipėdos filialas.
1966 m. vasario 1 d. veiklą pradėjo Lietuvos aklųjų draugijos centrinė biblioteka su centru Vilniuje, Jadvyga Zinaida Kuolienė ženkliai prisidėjo prie šio darbohttps://www.vilnijosvartai.lt/personalijos/jadvyga-zinaida-kuoliene-sereikaite/. Jai patikimas darbas – vadovauti Metodiniam skyriui, rūpintis bendra bibliotekos struktūra, knygų komplektavimo ir katalogavimo sistema. Po penkerių metų, 1971 m. nuo balandžio mėnesio  J. Kuolienė paskiriama šios bibliotekos direktoriaus pavaduotoja. Rūpinosi bibliotekos fondų gausinimu, skaitytojų aptarnavimo kokybės gerinimu, užmezgė ryšius su šalies ir užsienio bibliotekomis.

1966 m. išleidžiamas pirmasis garsinis žurnalas. Pirmasis (be pavadinimo) garsinis žurnalas, supažindinantis respublikos akluosius su mokslo, technikos naujovėmis ir teikiantis nemažai kitos informacijos, pasirodė gegužės mėnesį. Vėliau žurnalas pavadintas “Spinduliu”. Garsinį žurnalą rengė Lietuvos aklųjų draugijos leidyklos redaktoriai: iš pradžių – Saulius Plepys, vėliau – Juozas Karlikauskas.https://lass.lt/istorija/

1969 m. Bibliotekoje įkuriamas Tiflotyros skyrius.http://www.musuzodis.lt/mz/200104/str04.htm Steigiamos kilnojamosios bibliotekėlės; kilnojamosios bibliotekėlės organizavo daug renginių ir parodų tiflologine ir kitokia tematika.https://issuu.com/tarpknygu/docs/tarp_knygu_2016_03

Nuo 1970 m. LAB kasmet organizuoja Brailio rašto skaitymo konkursus.http://www.musuzodis.lt/mz/201305/str11.htm 1983 m. įsteigiama Antano Jonyno premija už geriausią prozos debiutą.http://www.musuzodis.lt/mz/200902/str07.htm

1991 m. Valentinas Vytautas Toločkos iniciatyva Lietuvos aklųjų bibliotekoje, leisti įvairiūs leidiniai apie neregius bei pačių neregių kūrybą.

1991 m. sausio 13 d., okupantams žėmus Lietuvos radijo ir televizijos pastatus, radijas programą transliavo iš Aklųjų ir silpnaregių garso įrašų studijos.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1318184/sausio-13-osios-muziejus-lrt-archyvo-nuotraukos

1992 m. Lietuvos aklųjų biblioteka perėjo Lietuvos Respublikos kultūros ir švietimo ministerijos žinioje. 1995 m. Lietuvos bibliotekų įstatyme Lietuvos aklųjų biblioteka priskirta prie valstybinės reikšmės bibliotekų.

1995 m. LAB įgijo valstybinės reikšmės bibliotekos statusą.https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.18307/ettYcijIjM

1996 m. Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos iniciatyva Neįgaliųjų reikalų tarybos prie LR vyriausybės lėšomis pastatomas bibliotekos centro Vilniuje pastatas.https://www.vilniusgo.lt/2018/08/08/vilniaus-akluju-biblioteka-ir-akluju-istorijos-muziejus/

2011 m. pradedami kurti daugiafunkciai leidiniai DAISY formatu.http://www.musuzodis.lt/mz/201208/str01.htm

2012 m. bibliotekoje buvo sukurta elektroninių leidinių valdymo informacinė sistema (ELVIS).https://www.bernardinai.lt/lietuvos-akluju-biblioteka-siekiant-kad-skaityti-galetu-visi/

Nuo 2013 m. Lietuvos aklųjų biblioteka kviečia tapti savanoriais diktoriais ir įgarsinti leidiniushttps://www.bernardinai.lt/lietuvos-akluju-bibliotekos-savanore-i-mikelioniene-labai-malonu-atlikti-darba-neatlygintinai/


Lietuvos aklųjų biblioteka

Lietuvos aklųjų biblioteka, vienintelė biblioteka Lietuvoje, įgaliota leisti vartotojų poreikiams pritaikytus leidinius - garsines knygas, leidinius padidintu šriftu ir Brailio raštu, daugiafunkcius DAISY formato dokumentus ir kt.https://www.bernardinai.lt/2017-09-25-apie-biblioteka-kuri-pati-leidzia-knygas/ Biblioteka yra pagrindinis skaitymo sutrikimų turinčių žmonių informacinio aptarnavimo organizavimo bei kompetencijos centrasLietuvos aklųjų biblioteka yra pagrindinis skaitymo sutrikimų turinčių žmonių informacinio aptarnavimo organizavimo bei kompetencijos centras::

Registruoti biibliotekos skaitytojai turintys sutrikimų, dėl kurių kyla sunkumų skaityti įprastą tekstą, turintiems žmonėms turi galimybę naudotis vienintele Lietuvoje virtualia biblioteka ELVIShttps://www.15min.lt/kultura/naujiena/literatura/startuoja-atnaujinta-virtuali-biblioteka-elvis-skirta-negalintiems-skaityti-spausdinto-teksto-286-1561408. Ji leidžia vartotojams ieškoti ir gauti visus reikiamus leidinius neišeinant iš namų. Norint naudotis ELVIS, tereikia turėti internetą, prieinama nemokamai.https://www.bernardinai.lt/2020-04-22-didziausia-garsiniu-knygu-biblioteka-elvis-atveria-duris-platesniam-vartotoju-ratui/ Lietuvos aklųjų biblioteka užsiima ir edukacine veikla – konsultuoja ir moko kitų bibliotekų darbuotojus bei ugdo savo skaitytojų gebėjimus naudotis informacijos ir ryšio technologijomis.https://www.bernardinai.lt/2016-03-09-lietuvos-akluju-biblioteka-mini-50-meti/ Ne visi tradiciniai renginiai prieinami skaitymo sutrikimų turintiems žmonėms, todėl Lietuvos aklųjų biblioteka kuria kultūrines ir edukacines programas, kurios leidžia pasikliauti įvairiomis juslėmis (pavyzdžiui, lytėjimu, klausa, uosle) ir lygiaverčiai su kitais mėgautis įvairiais kultūros objektais.https://www.bernardinai.lt/lietuvos-akluju-biblioteka-kviecia-kurti-lieciamaja-knyga-nematanciam-vaikui/https://www.lnb.lt/index.php?option=com_content&view=article&id=1162&Itemid=599&lang=lthttp://www.danielius.net/straipsniai/edukaciniai-uzsiemimai-krokialaukio-bibliotekoje-suprask-ir-priimk-kitok

Registruoti biibliotekos skaitytojai turintys sutrikimų, dėl kurių kyla sunkumų skaityti įprastą tekstą, turintiems žmonėms turi galimybę naudotis vienintele Lietuvoje virtualia biblioteka ELVIS Ji leidžia vartotojams ieškoti ir gauti visus reikiamus leidinius neišeinant iš namų.


Lietuvos aklųjų biblioteka


Danaja (Rembrantas)

Danaja () – žymaus olandų dailininko Rembranto paveikslas, vienas puikiausių jo šedevrų antikinės mitologijos tema. Kūrinys pagarsėjęs 1985 m. vandalo išpuoliu Peterburgo (Rusija) Ermitažo muziejuje.

1985 m. birželio 15 d. peiliu supjaustė ir sieros rūgštimi „Danają“ Ermitažo ekspozicijų salėje apipylė lietuvis Bronius Maigys.Vandalas, nuniokojęs garsų paveikslą  Niekieno nepastebėtas vyras peržengė virvių užtvaras, dešine ranka jis du kartus peiliu dūrė į paveikslą, o kaire iš stiklinio indo pylė ant jo sieros rūgštį. Kai apsaugos darbuotojai vyrą nutempė nuo sudarkytos drobės, paaiškėjo, kad jis prie kojų dar buvo prisitvirtinęs sprogmenų, kišenėje turėjo elektros bateriją.Tarp išprotėjusių vandalų – ir lietuvis

Tuomet 47-erių metų, vos keturias klases baigęs B. Maigys buvo pripažintas psichikos ligoniu. Šešerius metus jis praleido Černiachovsko (Kaliningrado sritis) psichiatrijos ligoninėje. Po Nepriklausomybės atkūrimo buvo perkeltas į Lietuvą, Vilniaus respublikinę psichiatrijos ligoninę, vėliau jis atsidūrė Utenos pensionate. B. Maigys rusų kalba parašė 300 puslapių knygą, kurioje išdėstė savą įvykių versiją. Jis nė kiek nesigaili savo poelgio ir be sąžinės graužaties lygiai taip pat vėl pasielgtų.Šedevrą sudarkęs lietuvis parašė knygą

Iš pradžių šis vandalizmo atvejis buvo kruopščiai slepiamas. Lietuvoje apie jį sužinota iš „Amerikos balso“ pranešimo. Vieniems šis žmogus buvo vandalas, kitiems – kovotojas prieš sovietus. Spaudoje buvo rašyta, kad lietuvis buvo palaikytas tiesiog bepročiu, tačiau buvo ir kitas požiūris, teigiantis, kad šį veiksmą jis atliko sąmoningai, kaip taktinį vandalizmą prieš sovietų valdžią. Mat garsųjį paveikslą jis suniokojo 1985 m. birželio 15 d., kai 1940 m. tą pačią dieną Raudonoji armija okupavo Lietuvą.

Pirmomis valandomis po išpuolio muziejaus darbuotojai ant paveikslo burnomis purškė vandenį. Paaiškėjo, kad rūgštis sugraužė apie 30 procentų dažų. Restauravimo darbai prasidėjo tą pačią dieną. Iš pradžių specialistai tikėjosi „Danają“ restauruoti per ketverius metus. Tačiau prireikė net 12 metų. Kiek tai kainavo, neskelbiama. Po vandalo išpuolio garsiąją „Danają“ saugo neperšaunamas stiklas

Knygos rankraštį skaičiusiems rusų žurnalistams susidarė įspūdis, kad vyras siekia už Lietuvos laisvę kovojusio kankinio įvaizdžio. Jis nė kiek nesigaili savo poelgio ir be sąžinės graužaties lygiai taip pat vėl pasielgtų, rašo "Lietuvos rytas".
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Susižadėjo televizijos laidų vedėja Justė Žičkutė: pačiu tinkamiausiu laiku ištariau labiausiai jaudinantį „taip“
Televizijos laidų vedėja Justė Žičkutė džiaugiasi nauju gyvenimo etapu ir sužadėtinės...
Italijoje susituokė Artūras Zuokas ir Augusta Jusionytė: dabar – mūsų laikas papildyta (11)
Italijoje įvyko slaptos politiko Artūro Zuoko ir smuikininkės Augustos Jusionytės vestuvės.
Graikijos salose atostogavusi Vasha pasidalijo pasakiškomis nuotraukomis ir tuo, kas nuvylė: kai kur mokėti didelių pinigų neverta (15)
Rudenį atlikėja Gabrielė Grygolaitytė-Vasha nusprendė palepinti save atostogomis garsiausiose...
Po Krymo tilto sprogimo – garsenybių reakcijos: su gimtadieniu, Putinai, ir naujos Povilaičio „Sudegintų tiltų“ versijos vaizdai iš įvykio tapo interneto memais
Šeštadienį ryte pranešta, jog Krymo tilto geležinkelio linijoje kilo stiprus gaisras....
Top naujienos
Vilniečius nustebino gautos sąskaitos už karštą vandenį: sumos – įspūdingos (5)
Nors šildymo sezonas dar nė neprasidėjo, vilniečiai jau dalijasi daug didesnėmis gautomis...
Karo ekspertai: viename sektoriuje situacija ukrainiečiams lėtai, bet blogėja
Pilietinio gynybos ir saugumo analizės centro „Locked N‘ Loaded“ ekspertai teigia, kad...
Vienu smūgiu merginai žandikaulį sulaužęs ir ją išžaginti bandęs jurbarkietis po avarijos į teismo salę negrįš teismo posėdžiai vyks nuotoliniu būdu (6)
Žiaurus nusikaltimas Tauragės rajone, kai per vakarėlį jaunuolis iš Jurbarko paauglei...
Karas Ukrainoje. Rusija vėl atakuoja Ukrainą: iš įvairių regionų pranešama apie sprogimus britų žvalgyba: žinome, kad rusų amunicija baigiasi (1)
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Žiniasklaida: Ukraina Vakarams siūlo naują saugumo susitarimą
Ukrainos valdžia suvienijo jėgas su buvusiu NATO generaliniu sekretoriumi Andersu Fogu Rasmusenu...
Buvęs emigrantas Tomas grįžo į Panevėžį ir atidarė savo barą: kai pradėjau pasakoti, kas čia bus, į mane žiūrėjo kaip į kvailį
Į ketvirtus metus Panevėžyje veikiantį grilio barą „ Mėsmalė “ atvažiuojame antradienį,...
„HBH“ verslą vaikams atidavusi Rada Matulevičienė: didžiulis tėvų verslas - gyvenimo dovana ar prievolė?
„HBH“ restoraną šalia Palangos žino dauguma lietuvių. Vieni čia atvyksta pasivaikščioti po...
Po kilusio pasipiktinimo – Šimašiaus žinia: sprendžiama dėl kuklesnės Kalėdų eglės (4)
Pasirodžius žiniai, kad už kalėdinę sostinės eglę planuojama mokėti rekordinę 250 tūkst....
Iki Sumų nukeliavusi Milda pasidalino, koks baisiausias Ukrainoje matytas vaizdas: tai ne mirusiųjų kūnai ar žmonių ašaros (1)
Vakar parduotuvėje sutikta pažįstama pasakė tai, ko ateinant karo žiemai, aš jau nebesitikėjau...
Po konflikto tarp valdančiųjų – skuba raminti aistras: reikia vengti tokios retorikos (1)
Pasigirdus kritikai krašto apsaugos ministrui Arvydui Anušauskui dėl pozicijos vokiečių brigados...


Danaja (Rembrantas)

1985 m. birželio 15 d. peiliu supjaustė ir sieros rūgštimi „Danają“ Ermitažo ekspozicijų salėje apipylė lietuvis Bronius Maigys.Vandalas, nuniokojęs garsų paveikslą


Danaja (Rembrantas)

1985 m. birželio 15 d. peiliu supjaustė ir sieros rūgštimi „Danają“ Ermitažo ekspozicijų salėje apipylė lietuvis Bronius Maigys.Vandalas, nuniokojęs garsų paveikslą  Niekieno nepastebėtas vyras peržengė virvių užtvaras, dešine ranka jis du kartus peiliu dūrė į paveikslą, o kaire iš stiklinio indo pylė ant jo sieros rūgštį. Kai apsaugos darbuotojai vyrą nutempė nuo sudarkytos drobės, paaiškėjo, kad jis prie kojų dar buvo prisitvirtinęs sprogmenų, kišenėje turėjo elektros bateriją.Tarp išprotėjusių vandalų – ir lietuvis

Tuomet 47-erių metų, vos keturias klases baigęs B. Maigys buvo pripažintas psichikos ligoniu.


Leon Somov ir Jazzu

Leon Somov ir Jazzu − Lietuvos elektronikos/pop/eksperimentinės muzikos grupė.

2009 m. „Leon Somov ir Jazzu“ laimėjo „Best Baltic Act” apdovanojimą MTV Europos muzikos apdovanojimai 2009. 2011 m. jie laimėjo „Geriausios elektroninės muzikos grupės“ apdovanojimą Lietuvos muzikos asociacijos apdovanojimuose (M.A.M.A.). 2011 ir 2012 m. Jazzu laimėjo „Geriausios atlikėjos“, o Leonas Somovas tapo „Metų prodiuseriu“ 2012. M.A.M.A. apdovanojimuose.http://www.alfa.lt/straipsnis/15237657/apdovanojimuose-m-a-m-a-2013-triumfavo-leon-somov-ir-jazzu#.U02JZPmSx1Y 2013 m. „Leon Somov & Jazzu“ laimėjo net 3 apdovanojimus – „Geriausios elektroninės muzikos grupės“, „Metų albumo“ ir „Metų grupės“ – Lietuvos muzikos asociacijos apdovanojimuose (M.A.M.A.)

 Metai Apdovanojimas Kategorija Kūrinys Rezultatas 2009 MTV Europos muzikos apdovanojimai Geriausias Baltijos šalių atlikėjas   2012 M.A.M.A. 2011 Metų elektroninės muzikos grupė ar atlikėjas   Metų albumas „Score“  2014 M.A.M.A. 2013 Metų elektroninės muzikos grupė ar atlikėjas, atlikėja   Metų grupė   Metų koncertinė grupė, atlikėjas, atlikėja   Metų albumas „Lees and Seas“  2015 M.A.M.A. 2014 Metų grupė   2016 M.A.M.A. 2015 Metų popmuzikos grupė, atlikėja ar atlikėjas   Metų grupė   Metų albumas „Istorijos“  Metų kūrinys, daina „Po mano oda“  „Auksinių diskų“ apdovanojimai Lietuvos atlikėjams išdalinti auksinių ir platininių diskų apdovanojimai.  Auksinis diskas „Istorijos“  2017 M.A.M.A. 2016 Metų grupė   Metų koncertinė grupė, atlikėjas ar atlikėja   Metų daina „Gaila“  2018 M.A.M.A. 2017 Metų popmuzikos grupė, atlikėja ar atlikėjas   Metų koncertinė grupė, atlikėjas ar atlikėja   Metų albumas „Moments“  Metų daina „Nieko nesakyk“  Metų grupė   2019 M.A.M.A. 2018 Metų koncertinė grupė, atlikėjas, atlikėja

Tiesa, nors Dynoro apdovanojimų sulaukė, jų atsiimti neatvyko, tačiau jų į sceną atsiimti ne kartą lipo "G&G Sindikato" nariai.
Vakaro metu netrūko ir aštresnio humoro. Nors šiemet Donny Montell nebuvo apdovanotas, dėmesio jam buvo skirta itin daug. Parodijų meistras Justinas Jankevičius nepagailėjo atlikėjui ir aštresnio humoro strėlių.
Į „Žalgirio“ areną penktadienio vakarą susirinko per dešimt tūkstančių žiūrovų. Ceremonijos vairas šįkart patikėtas režisieriui ir atlikėjui Vidui Bareikiui ir komikui Justinui Jankevičiui.
Penktadienio vakarą ant raudonojo kilimo netrūko ne tik seksualių suknelių, skandalingų pareiškimų, bet ir karštų bučinių.
DELFI fotografai užfiksavo Nataliją Bunkę su širdies draugu Edgaru, Godą Alijevą, Vashą, Mad Money su širdies drauge Deimante, Karoliną Meschino su mylimuoju bei "Flying Saucer Gang" grupės nariu Remigijumi Daškevičiumi, Indrė Morkūnienė, Rolandas Skaisgirys ir kiti. Dar iki raudonojo kilimo pradžios vienas iš renginio organizatorių – Martynas Tyla – DELFI sakė, kad šiemet į VIP zoną norėjusių patekti garsenybių buvo visas būrys.
Daugiau apie šių metų M.A.M.A. raudonąjį kilimą skaitykite čia.
Jazzu padėkos kalba sujautrino ne vieną
Šiemet metų atlikėjos apdovanojimo sulaukė dainininkė Justė Arlauskaitė-Jazzu. Atsiimdama jį Justė atvirai išsakė savo mintis, kurios sujautrino ne vieną "Žalgirio" arenoje apdovanojimus stebėjusį žiūrovą.
Martynas Tyla: apdovanojimai kasmet tobulėja
Vienas didžiausių kasmetinių renginių kaskart sulaukia diskusijų dėl sudarinėjamo VIP sąrašo. Kiekvienais metais jis kinta, o ant raudonojo kilimo išvystame ne tik muzikos versle pasižymėjusias asmenybes, bet ir kitose srityse žinomus žmones. Pasiteiravus, ar dalinant kvietimus į M.A.M.A vadovaujamasi „juoduoju sąrašu“, kuris automatiškai pasufleruoja garsenybes, kurios šiame renginyje nėra laukiamos, M. Tyla nusijuokia.
„Jei vienais metais nepapuolėte, tai žiūrėkite – kitais metais papulsite. Pirmenybė visada yra teikiama muzikos srities atstovams. Taip pat tiems, kurie artistams kuria drabužius ar kitaip prisideda prie šou dalies. Visi tokie žmonės turi tam tikrą pirmumo teisę – mes visada juos norime matyti. O nepageidaujamų asmenų, ko gero, nėra. Dalis žmonių paprasčiausiai į apdovanojimus nėra kviečiami todėl, kad vietų skaičius yra ribotas. Kiek žinau, net ir dabar turime problemų su laisvomis vietomis, nes jų trūksta tikrai nusipelniusiems žmonėms, kurie kažką nuveikė šiais metais. Deja, net ir jiems gali neatsirasti vietos. Iš anksto pasakau – mes atsiprašome tų, kurių nepakvietėme, kurie jaučiasi verti būti apdovanojimuose, tačiau nepapuolė. Tikrai nuoširdžiai atsiprašau, bet arena nėra guminė. Būna, kad susitinku žmones po apdovanojimų ir jie sako: „Pamiršai mane“, tačiau ne, nepamiršau. Matyt, tam buvo kažkokia priežastis arba to padaryti mums neleido taupumas. Aš su savo gera širdimi tikrai sukviesčiau visus, kiek galima“, – DELFI juokavo M. Tyla.
Anot renginio organizatoriaus, sudarinėjant VIP žmonių sąrašą išeikvojama nemažai pastangų ir laiko. Nepaisant to, persona non grata čia nėra – vienintelis esantis trukdis, kuris neleidžia pakviesti garsenybių, kiek norisi, yra paprasčiausias vietų trūkumas.
„Tokio žmogaus, kurio mes nenorėtume matyti, ko gero, šiandien nėra. Manau, kad žmonės patys jaučia, ar šiuose apdovanojimuose jie jausis savo vietoje, ar ne. Tikiuosi, kad jie įvertins, kur ateina. Sunku pasakyti, ką žmogus turėtų padaryti, kad jį reikėtų išvaryti iš tos salės. Matyt, labai neadekvačiai elgtis. Tų vadinamųjų juodųjų sąrašų tikrai nėra, paprasčiausiai pas mus egzistuoja tvarka. Jeigu pakvietimas yra skirtas Petrui Petraičiui, tai pageidaujama, kad jis ir ateitų. Vienintelis prašymas, skirtas visiems VIP svečiams, yra tas, kad prašoma su savimi turėti asmens dokumentą. Įėjimą kontroliuojantys asmenys turės teisę jo paprašyti. O kas jau bus tas plius vienas, kuris ateis kartu su kviečiamu žmogumi – jau kiekvieno asmeninis reikalas“, – aiškino jis.
Įdomu tai, kad garsenybės, norėdamos patekti į VIP sąrašą ir suspindėti ant raudonojo apdovanojimų kilimo, yra pasiryžusios net maldauti ir kaulyti nemokamo bilieto iš pačių M.A.M.A organizatorių. O jei šis planas neišdega – kvietimą į ceremoniją bandoma gauti per asmenis, kurie nenori ar negali pasirodyti minimame renginyje.
„Iš tikrųjų būna tokių situacijų. Neretai būna sunku pasakyti „ne“. Arena nėra guminė, o tas apsilankymas kiekvieno žmogaus kainuoja ir mums. Juk už kiekviena nemokamą žmogaus atėjimą į renginį sumoka jo organizatoriai. Tikrai yra tų, kurie kreipiasi tiesiogiai, prašo, spaudžia, kad gautų VIP kvietimą į apdovanojimus. Nutinka ir taip, kad yra bandoma kvietimą gauti per antrus ar trečius asmenis. Būtent dėl šios priežasties mes ir padarėme vardinius kvietimus“, – pabrėžė M. Tyla.
Pasiteiravus, ar per kelerius metus, kuomet vyksta M.A.M.A, nepasitaikė konfliktinių situacijų, į kurias būtų įsivėlusios pramogų verslo garsenybės, pašnekovas tikino, kad tokių incidentų neprisimena.
Žinomo muzikos prodiuserio teigimu, šiemet specialių kvietimų į šį renginį sulaukė maždaug nuo 2 000 iki 2 500 žmonių.
„Į šį skaičių įeina ir nominantai su savo palyda, o jų yra apie 40. Žinoma, kažkas atvyksta, kažkas ne – ši dalis mums sukelia nemažai keblumų. Tiesą sakant, nugalėtojų vardus mes sužinome anksčiausiai vos dieną prieš apdovanojimus, kuomet gauname duomenis iš audito kompanijos. Dėl šios priežasties mes net nespėjame įrašyti pasveikinimų, kokie būna užsienyje. Turime keblumų, todėl paskutinė diena iki apdovanojimų būna labai sudėtinga“, – prisipažino pašnekovas.
M. Tyla supranta, kad kasmet vykstantys apdovanojimai sulaukia įvairių nuomonių: žmonės neretai svarsto, kodėl vienos garsenybės yra maloniai kviečiamos, o kitos – lieka už borto arba raginamos susimokėti už bilietą. Tačiau „Metų muzikos apdovanojimų“ pirmininkas dar kartą prašo supratimo.
„Jeigu visus reikėtų pakviesti, kas yra susiję su muzikos pasauliu, ko gero, visa arena būtų atėjusi nemokamai. Tikrai 10 000 susidarytų ir dar vietų pritrūktų. Todėl, manau, yra normalu, kad pirmenybė yra teikiama to momento garsenybėms, kurios stovi ant nuveiktų darbų aukštumos. M.A.M.A šiais metais vadovaujasi šiuolaikiškumu ir žvilgsniu į priekį. Net ir atlikėjai, kurie bus scenoje, tikėtina, kad ir ateityje bus toliau dominuojantys“, – kalbėjo jis.
Nors, kaip pasakoja M. Tyla, apdovanojimai kasmet tobulėja, raudonasis kilimas išlieka gana panašus.
„Laikomės klasikinio VIP zonos principo. Mes šią vietą neretai vadiname masalu visuomenei. Juk reikia sutikti, kad dalis visuomenės to raudonojo kilimo laukia labiau, nei pačių apdovanojimų. Jokia paslaptis, kad ši renginio dalis drąsiai konkuruoja su pačiu šou scenoje. Tiesa, nereikia pamiršti, kad tai yra šventė, kuomet visi atvyksta pasipuošę, norima pademonstruoti save, pasirodyti prieš kitus“, – pasakojo pašnekovas.
Nors VIP kvietimas į M.A.M.A suteikia nemažai džiaugsmo, su juo kartu jaučiama ir pareiga neprašauti renkantis vakarinį įvaizdį. Prašmatnų black tie aprangos kodą šis renginys diktuoja jau nuo pat pradžios.
„Mes buvome bene pirmieji, kurie prieš 8-erius metus tai užakcentavome. Buvo labai sunku. Kai kurie žmonės to nesuprato. Netgi valdžioje buvę žmonės, kiek atsimenu, atėjo vilkėdami megztiniais ir kroksais, nors kvietime buvo aiškiai pabrėžtas aprangos kodas. Džiugu, kad kiekvienais metais tai kelia vis mažiau klausimų ir visu tuo užsikrėtė kiti renginiai. Jaučiamės savotiškais pionieriais. Ne veltui sakoma, kad pradėti reikia nuo savęs. Mes pradėjome tai ir pradžioje buvo sunku, tačiau dabar muzikantams ir kitiems svečiams dėl to klausimų nebekyla“, – džiaugėsi žinomas prodiuseris.
Tiesa, norintys patekti į šio renginio VIP zoną, gali ne tik laukti pakvietimo, bet ir paprasčiausiai įsigyti brangiau kainuojantį bilietą. Tiesa, tuo pasirūpinti reiktų gerokai anksčiau – bent mėnesiui prieš apdovanojimus.
„Mano žiniomis, tokių bilietų jau nebėra. Galimybė nusipirkti bilietą į VIP zoną – normali, visame pasaulyje priimta praktika. Tai taip pat galioja, jei vyksite į „Oskarus“ ar į „Grammy“ apdovanojimus. Tiesa, ten jie kainuoja gana nepigiai. Mūsų VIP bilietas kainuoja nuo 150 eurų iki 200, o „Grammy“ – apie 5 000 JAV dolerių ir daugiau“, – tikino vienas iš M.A.M.A organizatorių.
Nors VIP bilietas atsieina brangiau, M. Tyla pasakoja, kad su juo apdovanojimų žiūrovas gauna nemažai privilegijų.
„Jis įgyja teisę papulti į VIP zoną, kurioje rinksis visos ryškiausios Lietuvos garsenybės, gali sėdėti prie visų žinomiausių šalies atlikėjų, nominantų ir kvėpuoti jiems į nugaras. Taip pat VIP bilietą turintys asmenys gauna galimybę užsisakyti ekskursiją po užkulisius ir sudalyvauti dūzgėse – vakarėlyje po apdovanojimų su žvaigždėmis. Tiesą sakant, būtent šis vakarėlis ir labiausiai imponuoja VIP bilietų turėtojams. Be viso to, yra suteikiama automobilio pasistatymo vieta prie VIP įėjimo, o tai gana aktualu, nes viešnioms su aukštakulniais nėra labai lengva ateiti iki arenos. Asmuo, turintis tokį bilietą, taip pat gali užsisakyti maistą, gėrimus, kuris jam bus patiektas prie staliuko, todėl žmogui net nereikia kelti savo sėdynės. Žmonės dažnai už tai dėkoja, nes jie gauna namų atmosferą arenos salėje, jie džiaugiasi, kad kelias valandas buvo galima sėdėti, atsipalaiduoti, o jais buvo pasirūpinta“, – DELFI pasakojo jis.M.A.M.A apdovanojimų nominantai (nugalėtojai pažymėti):
METŲ PROVERŽIS
Dynoro
Flying Saucer Gang
Ieva Zasimauskaitė
8 kambarys
Kiti kambariai
METŲ ELEKTRONINĖS MUZIKOS GRUPĖ, ATLIKĖJAS, ATLIKĖJA
Beissoul&Einius
Dynoro
Happyendless
Junior A
Ten Walls
METŲ ALTERNATYVOS GRUPĖ, ATLIKĖJAS, ATLIKĖJA
Alina Orlova
Golden Parazyth
Migloko
Shishi
Timid Kooky
METŲ HIP-HOP GRUPĖ, ATLIKĖJAS, ATLIKĖJA
Despotin Fam
Flying Saucer Gang
G&G Sindikatas
8 kambarys
Mad Money
METŲ ROKO GRUPĖ, ATLIKĖJAS, ATLIKĖJA
Colours of Bubbles
Freaks on Floor
Garbanotas
Mountainside
The Station
METŲ GRUPĖ
Colours of Bubbles
Freaks on Floor
Garbanotas
G&G Sindikatas
Golden Parazyth
METŲ KONCERTINĖ GRUPĖ, ATLIKĖJAS AR ATLIKĖJA
Andrius Mamontovas
Daddy was a Milkman
G&G Sindikatas
Leon Somov&Jazzu
SEL
METŲ ATLIKĖJA
Alina Orlova
Ieva Narkutė
Ieva Zasimauskaitė
Jazzu
Monique
METŲ ATLIKĖJAS
Daddy was a Milkman
Dynoro
Justinas Jarutis
Saulius Prūsaitis
Vidas Bareikis
METŲ VAIZDO KLIPAS
Antikvariniai Kašpirovskio Dantys „Daug dienų"
Beissoul&Einius „Rooftop"
Donatas Montvydas „Žiūrėk, ką padarei"
Garbanotas „Liūdnos akys"
Monique „Žinau, ką turiu"
METŲ ALBUMAS
Daddy was a Milkman „Intimate us"
Garbanotas „Room for you"
G&G Sindikatas „99"
Happyendless „Kinetika"
Ieva Narkutė „Kai muzika baigias"
METŲ DAINA - KŪRINYS
Donatas Montvydas ir SEL „Nieko verta"
Dynoro „In my mind"
Ieva Zasimauskaitė „When We're old"
Jovani feat. Jazzu „Keep it to myself"
Saulius Prūsaitis „39"
Kviečiame visas M.A.M.A naujienas sekti kartu su DELFI. Skaitytojams žadame pateikti ne tik nugalėtojų sąrašą ar įamžinti ant raudonojo kilimo sužibėjusias garsenybes, bet ir parodyti šou užkulisius.
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Susižadėjo televizijos laidų vedėja Justė Žičkutė: pačiu tinkamiausiu laiku ištariau labiausiai jaudinantį „taip“
Televizijos laidų vedėja Justė Žičkutė džiaugiasi nauju gyvenimo etapu ir sužadėtinės...
Italijoje susituokė Artūras Zuokas ir Augusta Jusionytė: dabar – mūsų laikas papildyta (11)
Italijoje įvyko slaptos politiko Artūro Zuoko ir smuikininkės Augustos Jusionytės vestuvės.
Graikijos salose atostogavusi Vasha pasidalijo pasakiškomis nuotraukomis ir tuo, kas nuvylė: kai kur mokėti didelių pinigų neverta (15)
Rudenį atlikėja Gabrielė Grygolaitytė-Vasha nusprendė palepinti save atostogomis garsiausiose...
Po Krymo tilto sprogimo – garsenybių reakcijos: su gimtadieniu, Putinai, ir naujos Povilaičio „Sudegintų tiltų“ versijos vaizdai iš įvykio tapo interneto memais
Šeštadienį ryte pranešta, jog Krymo tilto geležinkelio linijoje kilo stiprus gaisras....
Top naujienos
Vilniečius nustebino gautos sąskaitos už karštą vandenį: sumos – įspūdingos (7)
Nors šildymo sezonas dar nė neprasidėjo, vilniečiai jau dalijasi daug didesnėmis gautomis...
Karo ekspertai: viename sektoriuje situacija ukrainiečiams lėtai, bet blogėja
Pilietinio gynybos ir saugumo analizės centro „Locked N‘ Loaded“ ekspertai teigia, kad...
Vienu smūgiu merginai žandikaulį sulaužęs ir ją išžaginti bandęs jurbarkietis po avarijos į teismo salę negrįš teismo posėdžiai vyks nuotoliniu būdu (8)
Žiaurus nusikaltimas Tauragės rajone, kai per vakarėlį jaunuolis iš Jurbarko paauglei...
Karas Ukrainoje. Rusija vėl atakuoja Ukrainą: iš įvairių regionų pranešama apie sprogimus britų žvalgyba: žinome, kad rusų amunicija baigiasi (1)
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Nevykusio „Žalgirio“ projekto vargai Ispanijoje: po trijų turų jau keliami ultimatumai
Daugiau nei nuviliantis startas, pasitikėjimo kreditas – išnaudotas, dėl ateities – daug...
Buvęs emigrantas Tomas grįžo į Panevėžį ir atidarė savo barą: kai pradėjau pasakoti, kas čia bus, į mane žiūrėjo kaip į kvailį
Į ketvirtus metus Panevėžyje veikiantį grilio barą „ Mėsmalė “ atvažiuojame antradienį,...
„HBH“ verslą vaikams atidavusi Rada Matulevičienė: didžiulis tėvų verslas – gyvenimo dovana ar prievolė?
„HBH“ restoraną šalia Palangos žino dauguma lietuvių. Vieni čia atvyksta pasivaikščioti po...
Žiniasklaida: Ukraina Vakarams siūlo naują saugumo susitarimą
Ukrainos valdžia suvienijo jėgas su buvusiu NATO generaliniu sekretoriumi Andersu Fogu Rasmusenu...
Tiesioginė transliacija / Delfi tema. Kodėl greitoji pagalbos nespėja suteikti laiku?
Praėjusią savaitę nuskambėjo liūdna žinia – Anykščiuose mirė 39 metų sportininkas, nes...
Po kilusio pasipiktinimo – Šimašiaus žinia: sprendžiama dėl kuklesnės Kalėdų eglės (5)
Pasirodžius žiniai, kad už kalėdinę sostinės eglę planuojama mokėti rekordinę 250 tūkst....


Leon Somov ir Jazzu


Petras Lisauskas

Petras Lisauskas (g. 1981 m. lapkričio 29 d. Alytuje) – Lietuvos šokėjas, aktorius, choreografas, šiuolaikinio šokio kūrėjas bei režisierius, VšĮ Šokio teatro „PADI DAPI Fish“ ir meno grupės „Žuvies akis" narys, Lietuvos kino apdovanojimo „Sidabrinė gervė“ ir Kultūros ministerijos Jaunojo kūrėjo premijos laureatas, Auksinio scenos kryžiaus nominantas (2012, 2013 m.). Nuo 2015 m. Alytaus miesto teatro Meno vadovas.

Gimė architektų šeimoje. Tėvas – dailininkas ir architektas.

Baigė Alytaus dailės mokyklą ir Jaunojo architekto mokyklą prie Vilniaus Gedimino technikos universiteto. Mokykliniais metais garsėjo kaip perspektyvus sportininkas, buvo kūjo metikas (treneris Jonas Baltrušaitis). Pelnė daug medalių. Lietuvos kūjo metimo čempionas, Lietuvos lengvosios atletikos jaunių čempionate nurungęs 9 konkurentus, laimėjo auksą.Šokėjo kailyje – Kalėdų Senelis ir klounas Baigęs Adolfo Ramanausko–Vanago vidurinę mokyklą, Kauno technologijos universitete studijavo architektūrą. Kadangi dėl nepažangumo turėjo kartoti kursą, nusprendė atsisakyti studijų; dėl to tėvas nutraukė finansavimą. Dirbo Kaune, o vėliau ir Vilniuje. Buvo barmenas, prekių saugojimo zonos darbuotojas („Senukuose“), valytojas.

Išmėginęs įvairius laikinus darbus, 2003 metais paskutiniuoju numeriu sąraše įstojo į Lietuvos muzikos ir teatro akademijos (LMTA) aktorių-šokėjų kursą, nors iki tol tebuvo matęs iki penkių spektaklių. Dėl antsvorio (tuo metu būdamas 1,85 m ūgio, svėrė 102 kilogramus) ir netinkamo pasirengimo patyrė įvairių traumų, tarp jų – tarpslankstelinį nervų uždegimą. Ilgą laiką negalėjo jo išsigydyti, pusmetį vos paeidavo. Dalinis judėjimo apribojimas paskatino gilintis į judesio technikas, taip pat atsisakyti žalingų įpročių, rūkymo ir alkoholio vartojimo. Antrame kurse Trakų pilyje pradėjo dirbto Viduramžių puotos vedėju–juokdariu. Šiame darbe išmoko betarpiško bendravimo su žmonėmis, pasijuokti iš savo klaidų, improvizuoti. Per pažįstamą Vytautą Kontrimą susidomėjo socialine klounų veikla bei Sahadža jogaSahadža Joga. Baigęs kelis seminarus, pradėjo linksminti sergančius vaikus įvairiose ligoninėse. Prieš Kalėdas dirbdavo (ir iki šiol dirba) Kalėdų Seneliu. Pirmąjį Jono Vaitkaus režisuotą spektaklį šoko Nacionaliniame operos ir baleto teatre. Po pertraukos 2008 metais LMTA Teatro ir kino fakultete baigė aktorių-šokėjų kursą (Vadovė Aira Naginevičiūtė-Adomaitienė), vaidybos bakalauras. 2013 m. Klaipėdos universiteto (KU) Menų fakultete, Režisūros katedroje, baigė teatro režisūrą, įgijo magistro laipsnį.

Yra ~17 spektaklių choreografas bei režisierius. Dirba kaip laisvai samdomas menininkas. 2007 metais gavo meno kūrėjo statusą. Šoko daugiau kaip 30 spektaklių ir projektų. Sukūrė 7 vaidmenis dramos projekruose. Vaidino ir šokio su tokiais kūrėjais – Oskaro Koršunovo „Vienatvėje dviese“, Anthony Minghella „Madamme Butterfly“, Jono Vaitkaus „Ugnyje ir tikėjime“ ir kituose pastatymuose. Dirbo su Loreta Juodkaite.Open Space – a project for the open minded people
Svarbiausi darbai teatre – Vyčio Jankausko „Pėdsakai“, toliau sekęs pirmas Lisausko darbas „Sankryža“ su Tautvilu Gurevičiumi, Roberto Wilsono opera „Pasija pagal Joną“ (Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras, 2007 m.). Gastroliavo su „Sankryža“, taip pat ir su „La Mariée“ (A. Šeiko). Su „Sankryža“ pasirodė Rusijoje, Londone ir Italijoje, o su „La Mariée“ – Vokietijoje.

Dalyvavo Kontaktinės improvizacijos festivalyje Latvijoje.Petras Lisauskas  (Menų spaustuvė) Po šokio spektaklio „Sankryža“ pastatymo kartu su grupės draugu Tautvilu Gurevičiumi „Menų spaustuvėje“ (Vilniuje) Agnija Šeiko pakvietė į šiuolaikinio meno festivalį „PLArTFORMA“. Dirbo Vilniuje, šoko Kauno šokio teatre „Aura“. Klaipėdos šiuolaikinio šokio studijos „Žuvies akis“ (Vadovė Agnija Sarulienė) šokėjas ir dėstytojas. Klaipėdos universitete choreografijos bei teatro katedrų studentams dėstė scenos judesį. Nuo 2015 metų Alytaus miesto teatro meno vadovas.Alytaus miesto teatro renginiai

2012 metų pabaigoje kartu su Agnija Šeiko ir Goda Giedraityte Klaipėdoje įsteigė šiuolaikinio šokio teatrą VšĮ „PADI DAPI Fish“. 2012 m. laimėjęs profesionalių šokėjų vyrų atranką,Po juodo darbo – tarptautinės perspektyvos (Valerija LEBEDEVA, 2012-02-10) dalyvavo meistriškumo kursuose, kurių metu susipažino su Palle Granhoj nuo devintojo dešimtmečio vystoma „Obstrukcijos technika“ („Obstruction technique“) ir pradėjo šokti danų choreografo Pallė GranhojausDanų choreografas Pallė Granhojus šokio spektaklyje „Vyrai ir Mahleris“ (), inicijuotame tarptautinio tinklo „DNA: Development of New Art“. Po repeticijų Granhøj Dans teatre Orhuso mieste (Danija) ir Liublianoje (Slovėnija), kurioje buvo ir spektaklio premjera, 2012–2013 metais spektaklį pristatė tarptautiniuose festivaliuose DNA tinklo šalyse (Lietuvoje premjera įvyko 2012 metų rugsėjo pabaigoje tarptautinio šiuolaikinių menų festivalio „Plartforma“ metu Klaipėdoje).DNA: Development of New Art Spektaklis yra „Granhøj Dans“Granhøj Dans koprodukcija.Petras Lisauskas šoks naujajame garsaus danų choreografo Palle Granhoj pastatyme „Men & Mahler“ buvo pripažintas geriausiu 2012 metų šokio spektakliu Danijoje, pelnė „Reumert“, lietuviško Auksinio scenos kryžiaus analogo, apdovanojimą. Nuo 2013 metų pradėjo bendradarbiavimą su Danų fizinio teatro atstovais Don*Gnu

2013 metais artėjančių šv. Velykų proga Didįjį ketvirtadienį Klaipėdoje su profesionaliais atlikėjais (muzikantais ir dviem dainininkėmis) debiutavo su Giovanni Battista Pergolesi (1710–1736) kūriniu „Stabat Mater“ kaip režisierius; jis „Stabat Mater“ atlikėjams taip pat sukūrė kostiumus ir minimalistinį scenovaizdį. Projekto premjera įvyko 2012 metų vasarą. Vėliau sakralinio teatro kompozicija buvo pristatyta Kražių festivalyje, Šiaulių Frenkelio viloje, Pakruojo ir Druskininkų bažnyčiose. Spektaklis jau parodytas daugiau nei 20 kartų. Šiuo savo darbu Petras Lisauskas 2012 metų sausį Klaipėdos universitete apsigynė dramos režisūros magistro laipsnį.P. Lisauskas: norėjau akcentuoti ne kančią, o atleidimo šviesą (Rita Bočiulytė, 2013-03-22)

2013 metais Berlyno Meno centre (Vokietija) šoko spektaklyje „Laisvų vietų aikštelėje nėra“,LITAUEN TANZT CONTEMPORARY  (Vokietija) šokio operoje „WASTED LAND“ (Lietuvos šokių pristatymuose).WASTED LAND (Litauen tanzt contemporary, Berlin) Tarptautiniame šiuolaikinio šokio festivalyje „Naujasis Baltijos šokis '13“ ir 2013 m. lapkričio 27-30 d. Šiaulių dailės galerijoje vykusiame Šiuolaikinio meno festivalyje „VIRUS 18“ŠIAULIUOSE STARTUOJA ŠIUOLAIKINIO MENO FESTIVALIS „VIRUS 18“  Klaipėdos menininkų grupė „Žuvies akis“ Vilniuje pristatė choreografo Petro Lisausko kompoziciją „TUAŠ“„Naujasis Baltijos šokis ‘13“: nuo Izraelio iki svetur kuriančių lietuvių  (LR KM) (šokį, poeziją ir muziką jungiantis pasirodymas).Šokio teatras „Padi Dapi Fish“ pristato „TUAŠ“  (2013-09-23) 2013 metais režisuotas interaktyvus šokio spektaklis „Virvė, virvelė, virvytė, virvogalis“ („VVV+v“), skirtas vaikams nuo 6 iki 11 metų (Idėja: Petras Lisauskas. Choreografija ir šokis: Petras Lisauskas, Darius Berulis, Inga Kuznecova. Muzika: Saulius Petreikis).FESTIVALIS KITOKS TEATRAS VAIKAMS PRISTATO’13: VVV+v  Lodzėje (Lenkija) susipažino su amerikiečių choreografe Rosanna Gamson, kuri po spektaklio „Men & Mahler“ pakvietė į Los Andželą bendram projektui,P. Lisauskas: „Karaliumi geriau netapti“ P.Lisauskas: „Karaliumi geriau netapti“ vėliau kartu bendradarbiavo.ROSANNA GAMSON/WORLD WIDE (RGWW) tinklalapis

Šokio seminarų vedėjas, improvizacijos pedagogas.Judesio improvizacija su Petru Lisausku  („Bičių sąskrydis“) Klaipėdoje veda užsiėmimus vaikams ir jaunimui „Žuvies akies“ šokio studijoje.„Žuvies akies“ šokio studijos mokytojai . Su kolege Dovile Binkauskaitė dalyvauja gydytojų klounų projekte „Raudonos nosys“. Dirbo šokio pedagogu privačioje VšĮ Klaipėdos „Universa Via“ tarptautinėje mokykloje. Kūrybiško mokymo mokykloje programos „Kūrybinės partnerystės“ kūrybos agentas (Kelmės rajono Kražių gimnazija, Alytaus rajono Simno specialioji mokykla, Klaipėdos siuvimo ir paslaugų verslo mokyklos projektas „Šokantis žmogus“, Kelmės rajono Elvyravos pagrindinės mokyklos projektas „Kalbos raiškos mokymasis per istorinės teatrinės pjesės statymą“, Šiaulių rajono Meškuičių gimnazijos projektas „ŽONGLIRUOJU ir keičiuosi“, Telšių rajono Nevarėnų pagrindinės mokyklos projektas „Pažink mane – pažink save“).Petras Lisauskas („Kūrybinės partnerystės“ kūrėjai) Praktikuoja sahadža jogaSelfrealization Tour in the Baltic States, susidomėjęs ja studijų metais, dirbdamas vaikų studijoje, kasmet dalyvaudamas vaikų studijos organizuojamoje stovykloje.Aktoriui šalutinis jogos poveikis – sveikata (Sandra Lukošiūtė, 2012-12-05)

2009 metais Petras Lisauskas debiutavo režisierės Ramunės Čekuolytės–Che kino juostoje „Stiklainis uogienės“Stiklainis uogienės. Čia jis nusifilmavo su Romu Ramanausku, Daliumi Skamaraku, Rasa Marozaite, Edita Užaite ir kitais aktoriais. Dėl „Sidabrinės gervės“ geriausio antraplanio metų aktoriaus kategorijoje su P. Lisausku konkuravo Albinas Keleris („Atsisveikinimas“) ir Marius Repšys („Bergenas“).Lietuvos kino „Sidabrinė gervė“ – alytiškiui  (Alytaus gidas)

Šiuolaikinio šokio asociacijos narys.

Vedęs. Žmona – Edita – klaipėdietė, su kuria po studijų grįžo gyventi į Klaipėdą.Kas sieja šokį ir automobilį  (Valerija LEBEDEVA, Vakarų ekspresas, 2010-09-03) Dukra Lada. Sūnus Pranas

"Nematomas frontas". Taip kovas su Lietuvos partizanais vadino jose dalyvavę Sovietų Sąjungos...
ve.lt > Žinios > Kultūra > Kultūros naujienos
Kultūros naujienos
Kas sieja šokį ir automobilį
AKTORIUS ir šokėjas P. Lisauskas labiausiai žavisi komandiniu darbu ir kūryba. "Iš pokalbio, diskusijos gimsta apsčiai įdomių dalykų", - įsitikinęs jis.
© Viliaus MAČIULAIČIO nuotr.
Pernai "Memelio mieste" nuolatinį prieglobstį suradusi šiuolaikinio šokio studija "Žuvies akis", vadovaujama klaipėdietės Agnijos Šeiko, šį rudenį pasitinka kur kas tvirtesnė - prie jos choreografių komandos prisijungė stipriosios lyties atstovas. Petras Lisauskas - aktorius, šokėjas, kurio antraplanis vaidmuo kine šiemet įvertintas "Sidabrine gerve" - su Klaipėda sieja ne tik pedagoginius, bet ir kūrybinius planus.
Su P. Lisausku susitinkame "Žuvies akies" studijoje, kurioje verda ruošimosi naujajam sezonui darbai. Naujas kolega - tikras "Žuvies akies" šokėjų bei choreografių Dovilės Binkauskaitės, Giedrės Juškaitės ir A. Šeiko talkininkas. Sukalti lentynas arba išklijuoti sienas Petrui nėra problema - pečiuitas vyras šmaikštauja ne veltui esąs visai nepanašus į šokėją.
Jo įsitikinimų taip pat nepavadinsi vėjo perpučiamais: "Jeigu tikiu tuo, ką sakau, kovosiu iki galo. Būrėja kartą yra pasakiusi, kad mane liežuvis ir plaks, ir trauks. Kaipgi kitaip - gimęs Gaidžio metais, pagal Zaratustros kalendorių - kranklys, tai va, ir giedu giesmes... Į profesiją taip pat sudedu visą dūšią - nenoriu meluoti", - šypsosi jis.
Nuoširdumą P. Lisauskas rieškučiomis semia iš bendravimo su vaikais - su žmona augina du mažylius, dirba pedagoginį darbą.
"Iš vaikų galima labai daug mokytis. Stebėti, kaip jie pasako tiesą, kaip žaidžia, kaip naudoja fantaziją, man įdomu ne vien kaip tėvui, bet ir kaip aktoriui, kūrėjui. Stebėdavau, kaip dukrelė mokosi vaikščioti - juk šiuolaikiniame šokyje pusiau koordinuoti judesiai, judesio paieška yra labai aktualu", - sakė P. Lisauskas.
Panašiu keliu žengia ir pamažu Lietuvoje populiarėjanti judesio terapija, motyvuojanti žmogų nebijoti paties savęs, pajusti savo kūno galimybes. "Čia pradedama nuo paprastų dalykų - kietas judesys, minkštas judesys, pasitelkiami grupės formavimo žaidimai ir pan.", - aiškino pokalbininkas.
Šiuos mokslo metus P. Lisauskas pradėjo kaip vienos uostamiesčio privačios mokyklos choreografas. Po pamokų - užsiėmimai "Žuvies akies" studijoje, kuriuose laukiami visi norintieji - tiek mažieji "žuveliukai", tiek jaunimas bei suaugusieji. Šiuolaikinis šokis neturi amžiaus, kūno sudėjimo arba kitokio "cenzo".
"Kartą draugui, kuris domisi automobiliais, mėginau paaiškinti, kas yra šiuolaikinis šokis. Baletas - tarsi rolsroisas, nepakeičiama klasika, atpažįstama iš tolo. Pramoginiai šokiai, salsa - tai "tiuninguotos" mašinos. O šiuolaikinis šokis - kai eini pėsčias, o sakai, kad važiuoji. Arba bandai automobilį su trimis ar vienu ratu. Tai eksperimentas", - sakė P. Lisauskas.
Taiklūs palyginimai - iš patirties, kurioje buvo įvairių bandymų. Po mokyklos įstojęs studijuoti architektūros, P. Lisauskas gana greit suprato pataikęs ne ten. Alytiškis išmėgino įvairius laikinus darbus ir, paskatintas dažnai girdimo "Tau tik teatre vaidinti!", stojo iš naujo - jau į Lietuvos muzikos ir teatro akademiją, kurioje tąkart buvo renkamas eksperimentinis aktorių ir šiuolaikinio šokio šokėjų kursas.
Dauguma "eksperimentinių" pirmakursių apie šiuolaikinį šokį težinojo labai mažai - dūsavo dėl aktorystės. Ne išimtis buvo ir Petras. Tačiau buvęs kūjo metikas, svėręs per šimtą kilogramų, drauge su visais buvo pastatytas prie baleto lazdos.
"Nuo tada ilgai vaikščiojau skausmuose. Išmankštinti tokią masę ir "perlaužti" jau susiformavusį raumenyną kainavo didelių pastangų. Prasidėjo problemos dėl nugaros, kurį laiką negalėjau nė normaliai vaikščioti ar sėdėti. Tačiau netgi iš neigiamos patirties gali išmokti vertingų dalykų - būtų keista per gyvenimą keliauti lydimam vien teigiamų emocijų, - sakė jis.
- Negalėdamas judėti, šokti supratau, kad man tai iš tikrųjų patinka. Tada atsirado didelė motyvacija dirbti - nepaisant to, kad kurse buvau "lūzeris", nesyk girdėjęs prognozę, kad šokėju nebus. Bet vėliau šokti spektaklyje "Pėdsakai" mane netikėtai pakvietė choreografas Vytis Jankauskas. Pasijutau pastebėtas, sulaukiau komplimentų iš kritikų." Metro įvertinimas suteikė galingą stimulą dirbti toliau. Universalumas iki šiol vienas iš pagrindinių P. Lisausko orientyrų.
Šiuo metu jo planuose - vyrų šokio duetas, vaikiškas spektaklis ir kita. "Žinoma, neišsiversiu be baisiojo žodžio "finansai". Tačiau jeigu Dievas davė dantis - duos ir duonos", - ramiai apibendrina šokėjas.
P. Lisausko pažintis su "Žuvies akies" siela A. Šeiko užsimezgė seniai - žinoma, per šokį.
"Vilniuje, "Menų spaustuvėje", su grupės draugu Tautvilu Gurevičiumi pastatėme šokio spektaklį "Sankryža". Tada Agnija mus pakvietė į šiuolaikinio meno festivalį "PLArTFORMA". Iškart radome bendrą kalbą ir pradėjome mąstyti, ką galėtume nuveikti kartu. Juolab kad mano žmona - klaipėdietė, ir po studijų grįžome gyventi į pajūrį. Vėliau, tiesa, teko padirbėti Vilniuje, pastarąjį sezoną dirbau Kauno šokio teatre "Aura", o dabar vėl esu čia", - pasakojo pokalbininkas.
Norintieji lankyti šiuolaikinio šokio pamokas jaunimui ir suaugusiesiems laukiami "Žuvies akies" studijoje ("Memelio miestas", buvusi "Laivitės" teritorija). Informacija ir registracija mob. telefonu: 8 611 14800, 8 610 09498, 8 686 88407. Elektroninis paštas - zuviesakis.lt@gmail.com.
Griežtai draudžiama "Vakarų eksprese" paskelbtą informaciją kopijuoti ir platinti kitose interneto svetainėse, tradicinėse žiniasklaidos priemonėse ar kitaip ją naudoti neturint raštiško leidėjų sutikimo. Turinio naudojimo taisyklės.
Tavo komentaras
Šiandien VE.lt skaitykite
"Menas evoliucionuoja, nuomonę į jį keičia jo metamorfozės, tačiau lieka svarbu parodyti...
"Pastaruoju metu man taip norėjosi grožio, o moters polėkį labiausiai atskleidžia suknelė",...
Šiandien posėdyje ministrų kabinetas pritarė siūlymui nuo šių metų gegužės 1 d....
Klaipėda, Paskelbta prieš 7 val.
Klaipėda, Paskelbta prieš 8 val.
Sportas, Paskelbta prieš 9 val.
Lietuvos naujienos, Paskelbta prieš 10 val.
Po šilto laikotarpio - išbandymas šalnomis
Teismas neatėmė nei laisvės, nei pinigų (3)
Po gaisro Kuršių nerijoje - pareigūnų reidai (6)
Antrasis LRL finalo dalyvis – "Dragūnas"
"Klaipėdos granitui" nepavyko patekti į LFF turnyro... (2)
4-ojo autobuso keleiviams - speciali viktorina (3)
15 seniūnaitijų liko be seniūnaičių (5)
Skirs lėšų sunkiosios atletikos čempionatams (4)
Įvairybės
reklama
Horoskopai
Sveikinimai
Savaitės lankomiausi
Daugiausiai komentuoti


Petras Lisauskas


Petras Lisauskas

Gimė architektų šeimoje. Tėvas – dailininkas ir architektas.

Baigė Alytaus dailės mokyklą ir Jaunojo architekto mokyklą prie Vilniaus Gedimino technikos universiteto. Mokykliniais metais garsėjo kaip perspektyvus sportininkas, buvo kūjo metikas (treneris Jonas Baltrušaitis).


Petras Lisauskas

Gimė architektų šeimoje. Tėvas – dailininkas ir architektas.

Baigė Alytaus dailės mokyklą ir Jaunojo architekto mokyklą prie Vilniaus Gedimino technikos universiteto. Mokykliniais metais garsėjo kaip perspektyvus sportininkas, buvo kūjo metikas (treneris Jonas Baltrušaitis). Pelnė daug medalių. Lietuvos kūjo metimo čempionas, Lietuvos lengvosios atletikos jaunių čempionate nurungęs 9 konkurentus, laimėjo auksą.Šokėjo kailyje – Kalėdų Senelis ir klounas Baigęs Adolfo Ramanausko–Vanago vidurinę mokyklą, Kauno technologijos universitete studijavo architektūrą. Kadangi dėl nepažangumo turėjo kartoti kursą, nusprendė atsisakyti studijų; dėl to tėvas nutraukė finansavimą. Dirbo Kaune, o vėliau ir Vilniuje. Buvo barmenas, prekių saugojimo zonos darbuotojas („Senukuose“), valytojas.

Išmėginęs įvairius laikinus darbus, 2003 metais paskutiniuoju numeriu sąraše įstojo į Lietuvos muzikos ir teatro akademijos (LMTA) aktorių-šokėjų kursą, nors iki tol tebuvo matęs iki penkių spektaklių. Dėl antsvorio (tuo metu būdamas 1,85 m ūgio, svėrė 102 kilogramus) ir netinkamo pasirengimo patyrė įvairių traumų, tarp jų – tarpslankstelinį nervų uždegimą. Ilgą laiką negalėjo jo išsigydyti, pusmetį vos paeidavo. Dalinis judėjimo apribojimas paskatino gilintis į judesio technikas, taip pat atsisakyti žalingų įpročių, rūkymo ir alkoholio vartojimo. Antrame kurse Trakų pilyje pradėjo dirbto Viduramžių puotos vedėju–juokdariu. Šiame darbe išmoko betarpiško bendravimo su žmonėmis, pasijuokti iš savo klaidų, improvizuoti. Per pažįstamą Vytautą Kontrimą susidomėjo socialine klounų veikla bei Sahadža jogaSahadža Joga. Baigęs kelis seminarus, pradėjo linksminti sergančius vaikus įvairiose ligoninėse. Prieš Kalėdas dirbdavo (ir iki šiol dirba) Kalėdų Seneliu. Pirmąjį Jono Vaitkaus režisuotą spektaklį šoko Nacionaliniame operos ir baleto teatre. Po pertraukos 2008 metais LMTA Teatro ir kino fakultete baigė aktorių-šokėjų kursą (Vadovė Aira Naginevičiūtė-Adomaitienė), vaidybos bakalauras. 2013 m. Klaipėdos universiteto (KU) Menų fakultete, Režisūros katedroje, baigė teatro režisūrą, įgijo magistro laipsnį.

Yra ~17 spektaklių choreografas bei režisierius. Dirba kaip laisvai samdomas menininkas. 2007 metais gavo meno kūrėjo statusą. Šoko daugiau kaip 30 spektaklių ir projektų. Sukūrė 7 vaidmenis dramos projekruose. Vaidino ir šokio su tokiais kūrėjais – Oskaro Koršunovo „Vienatvėje dviese“, Anthony Minghella „Madamme Butterfly“, Jono Vaitkaus „Ugnyje ir tikėjime“ ir kituose pastatymuose. Dirbo su Loreta Juodkaite.Open Space – a project for the open minded people
Svarbiausi darbai teatre – Vyčio Jankausko „Pėdsakai“, toliau sekęs pirmas Lisausko darbas „Sankryža“ su Tautvilu Gurevičiumi, Roberto Wilsono opera „Pasija pagal Joną“ (Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras, 2007 m.). Gastroliavo su „Sankryža“, taip pat ir su „La Mariée“ (A. Šeiko). Su „Sankryža“ pasirodė Rusijoje, Londone ir Italijoje, o su „La Mariée“ – Vokietijoje.


Petras Lisauskas

Gimė architektų šeimoje. Tėvas – dailininkas ir architektas.

Baigė Alytaus dailės mokyklą ir Jaunojo architekto mokyklą prie Vilniaus Gedimino technikos universiteto. Mokykliniais metais garsėjo kaip perspektyvus sportininkas, buvo kūjo metikas (treneris Jonas Baltrušaitis). Pelnė daug medalių. Lietuvos kūjo metimo čempionas, Lietuvos lengvosios atletikos jaunių čempionate nurungęs 9 konkurentus, laimėjo auksą.Šokėjo kailyje – Kalėdų Senelis ir klounas Baigęs Adolfo Ramanausko–Vanago vidurinę mokyklą, Kauno technologijos universitete studijavo architektūrą. Kadangi dėl nepažangumo turėjo kartoti kursą, nusprendė atsisakyti studijų; dėl to tėvas nutraukė finansavimą. Dirbo Kaune, o vėliau ir Vilniuje. Buvo barmenas, prekių saugojimo zonos darbuotojas („Senukuose“), valytojas.

Išmėginęs įvairius laikinus darbus, 2003 metais paskutiniuoju numeriu sąraše įstojo į Lietuvos muzikos ir teatro akademijos (LMTA) aktorių-šokėjų kursą, nors iki tol tebuvo matęs iki penkių spektaklių. Dėl antsvorio (tuo metu būdamas 1,85 m ūgio, svėrė 102 kilogramus) ir netinkamo pasirengimo patyrė įvairių traumų, tarp jų – tarpslankstelinį nervų uždegimą. Ilgą laiką negalėjo jo išsigydyti, pusmetį vos paeidavo. Dalinis judėjimo apribojimas paskatino gilintis į judesio technikas, taip pat atsisakyti žalingų įpročių, rūkymo ir alkoholio vartojimo. Antrame kurse Trakų pilyje pradėjo dirbto Viduramžių puotos vedėju–juokdariu. Šiame darbe išmoko betarpiško bendravimo su žmonėmis, pasijuokti iš savo klaidų, improvizuoti. Per pažįstamą Vytautą Kontrimą susidomėjo socialine klounų veikla bei Sahadža jogaSahadža Joga. Baigęs kelis seminarus, pradėjo linksminti sergančius vaikus įvairiose ligoninėse. Prieš Kalėdas dirbdavo (ir iki šiol dirba) Kalėdų Seneliu. Pirmąjį Jono Vaitkaus režisuotą spektaklį šoko Nacionaliniame operos ir baleto teatre. Po pertraukos 2008 metais LMTA Teatro ir kino fakultete baigė aktorių-šokėjų kursą (Vadovė Aira Naginevičiūtė-Adomaitienė), vaidybos bakalauras. 2013 m. Klaipėdos universiteto (KU) Menų fakultete, Režisūros katedroje, baigė teatro režisūrą, įgijo magistro laipsnį.

Yra ~17 spektaklių choreografas bei režisierius. Dirba kaip laisvai samdomas menininkas. 2007 metais gavo meno kūrėjo statusą. Šoko daugiau kaip 30 spektaklių ir projektų. Sukūrė 7 vaidmenis dramos projekruose. Vaidino ir šokio su tokiais kūrėjais – Oskaro Koršunovo „Vienatvėje dviese“, Anthony Minghella „Madamme Butterfly“, Jono Vaitkaus „Ugnyje ir tikėjime“ ir kituose pastatymuose. Dirbo su Loreta Juodkaite.Open Space – a project for the open minded people
Svarbiausi darbai teatre – Vyčio Jankausko „Pėdsakai“, toliau sekęs pirmas Lisausko darbas „Sankryža“ su Tautvilu Gurevičiumi, Roberto Wilsono opera „Pasija pagal Joną“ (Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras, 2007 m.). Gastroliavo su „Sankryža“, taip pat ir su „La Mariée“ (A. Šeiko). Su „Sankryža“ pasirodė Rusijoje, Londone ir Italijoje, o su „La Mariée“ – Vokietijoje.

Dalyvavo Kontaktinės improvizacijos festivalyje Latvijoje.Petras Lisauskas  (Menų spaustuvė) Po šokio spektaklio „Sankryža“ pastatymo kartu su grupės draugu Tautvilu Gurevičiumi „Menų spaustuvėje“ (Vilniuje) Agnija Šeiko pakvietė į šiuolaikinio meno festivalį „PLArTFORMA“. Dirbo Vilniuje, šoko Kauno šokio teatre „Aura“. Klaipėdos šiuolaikinio šokio studijos „Žuvies akis“ (Vadovė Agnija Sarulienė) šokėjas ir dėstytojas. Klaipėdos universitete choreografijos bei teatro katedrų studentams dėstė scenos judesį. Nuo 2015 metų Alytaus miesto teatro meno vadovas.Alytaus miesto teatro renginiai


Petras Lisauskas

Gimė architektų šeimoje. Tėvas – dailininkas ir architektas.

Baigė Alytaus dailės mokyklą ir Jaunojo architekto mokyklą prie Vilniaus Gedimino technikos universiteto. Mokykliniais metais garsėjo kaip perspektyvus sportininkas, buvo kūjo metikas (treneris Jonas Baltrušaitis). Pelnė daug medalių. Lietuvos kūjo metimo čempionas, Lietuvos lengvosios atletikos jaunių čempionate nurungęs 9 konkurentus, laimėjo auksą.Šokėjo kailyje – Kalėdų Senelis ir klounas Baigęs Adolfo Ramanausko–Vanago vidurinę mokyklą, Kauno technologijos universitete studijavo architektūrą. Kadangi dėl nepažangumo turėjo kartoti kursą, nusprendė atsisakyti studijų; dėl to tėvas nutraukė finansavimą. Dirbo Kaune, o vėliau ir Vilniuje. Buvo barmenas, prekių saugojimo zonos darbuotojas („Senukuose“), valytojas.

Išmėginęs įvairius laikinus darbus, 2003 metais paskutiniuoju numeriu sąraše įstojo į Lietuvos muzikos ir teatro akademijos (LMTA) aktorių-šokėjų kursą, nors iki tol tebuvo matęs iki penkių spektaklių. Dėl antsvorio (tuo metu būdamas 1,85 m ūgio, svėrė 102 kilogramus) ir netinkamo pasirengimo patyrė įvairių traumų, tarp jų – tarpslankstelinį nervų uždegimą. Ilgą laiką negalėjo jo išsigydyti, pusmetį vos paeidavo. Dalinis judėjimo apribojimas paskatino gilintis į judesio technikas, taip pat atsisakyti žalingų įpročių, rūkymo ir alkoholio vartojimo. Antrame kurse Trakų pilyje pradėjo dirbto Viduramžių puotos vedėju–juokdariu. Šiame darbe išmoko betarpiško bendravimo su žmonėmis, pasijuokti iš savo klaidų, improvizuoti. Per pažįstamą Vytautą Kontrimą susidomėjo socialine klounų veikla bei Sahadža jogaSahadža Joga. Baigęs kelis seminarus, pradėjo linksminti sergančius vaikus įvairiose ligoninėse. Prieš Kalėdas dirbdavo (ir iki šiol dirba) Kalėdų Seneliu. Pirmąjį Jono Vaitkaus režisuotą spektaklį šoko Nacionaliniame operos ir baleto teatre. Po pertraukos 2008 metais LMTA Teatro ir kino fakultete baigė aktorių-šokėjų kursą (Vadovė Aira Naginevičiūtė-Adomaitienė), vaidybos bakalauras. 2013 m. Klaipėdos universiteto (KU) Menų fakultete, Režisūros katedroje, baigė teatro režisūrą, įgijo magistro laipsnį.

Yra ~17 spektaklių choreografas bei režisierius. Dirba kaip laisvai samdomas menininkas. 2007 metais gavo meno kūrėjo statusą. Šoko daugiau kaip 30 spektaklių ir projektų. Sukūrė 7 vaidmenis dramos projekruose. Vaidino ir šokio su tokiais kūrėjais – Oskaro Koršunovo „Vienatvėje dviese“, Anthony Minghella „Madamme Butterfly“, Jono Vaitkaus „Ugnyje ir tikėjime“ ir kituose pastatymuose. Dirbo su Loreta Juodkaite.Open Space – a project for the open minded people
Svarbiausi darbai teatre – Vyčio Jankausko „Pėdsakai“, toliau sekęs pirmas Lisausko darbas „Sankryža“ su Tautvilu Gurevičiumi, Roberto Wilsono opera „Pasija pagal Joną“ (Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras, 2007 m.). Gastroliavo su „Sankryža“, taip pat ir su „La Mariée“ (A. Šeiko). Su „Sankryža“ pasirodė Rusijoje, Londone ir Italijoje, o su „La Mariée“ – Vokietijoje.

Dalyvavo Kontaktinės improvizacijos festivalyje Latvijoje.Petras Lisauskas  (Menų spaustuvė) Po šokio spektaklio „Sankryža“ pastatymo kartu su grupės draugu Tautvilu Gurevičiumi „Menų spaustuvėje“ (Vilniuje) Agnija Šeiko pakvietė į šiuolaikinio meno festivalį „PLArTFORMA“. Dirbo Vilniuje, šoko Kauno šokio teatre „Aura“. Klaipėdos šiuolaikinio šokio studijos „Žuvies akis“ (Vadovė Agnija Sarulienė) šokėjas ir dėstytojas. Klaipėdos universitete choreografijos bei teatro katedrų studentams dėstė scenos judesį. Nuo 2015 metų Alytaus miesto teatro meno vadovas.Alytaus miesto teatro renginiai

2012 metų pabaigoje kartu su Agnija Šeiko ir Goda Giedraityte Klaipėdoje įsteigė šiuolaikinio šokio teatrą VšĮ „PADI DAPI Fish“. 2012 m. laimėjęs profesionalių šokėjų vyrų atranką,Po juodo darbo – tarptautinės perspektyvos (Valerija LEBEDEVA, 2012-02-10) dalyvavo meistriškumo kursuose, kurių metu susipažino su Palle Granhoj nuo devintojo dešimtmečio vystoma „Obstrukcijos technika“ („Obstruction technique“) ir pradėjo šokti danų choreografo Pallė GranhojausDanų choreografas Pallė Granhojus šokio spektaklyje „Vyrai ir Mahleris“ (), inicijuotame tarptautinio tinklo „DNA: Development of New Art“. Po repeticijų Granhøj Dans teatre Orhuso mieste (Danija) ir Liublianoje (Slovėnija), kurioje buvo ir spektaklio premjera, 2012–2013 metais spektaklį pristatė tarptautiniuose festivaliuose DNA tinklo šalyse (Lietuvoje premjera įvyko 2012 metų rugsėjo pabaigoje tarptautinio šiuolaikinių menų festivalio „Plartforma“ metu Klaipėdoje).DNA: Development of New Art Spektaklis yra „Granhøj Dans“Granhøj Dans koprodukcija.Petras Lisauskas šoks naujajame garsaus danų choreografo Palle Granhoj pastatyme „Men & Mahler“ buvo pripažintas geriausiu 2012 metų šokio spektakliu Danijoje, pelnė „Reumert“, lietuviško Auksinio scenos kryžiaus analogo, apdovanojimą. Nuo 2013 metų pradėjo bendradarbiavimą su Danų fizinio teatro atstovais Don*Gnu


Petras Lisauskas

Gimė architektų šeimoje. Tėvas – dailininkas ir architektas.

Baigė Alytaus dailės mokyklą ir Jaunojo architekto mokyklą prie Vilniaus Gedimino technikos universiteto. Mokykliniais metais garsėjo kaip perspektyvus sportininkas, buvo kūjo metikas (treneris Jonas Baltrušaitis). Pelnė daug medalių. Lietuvos kūjo metimo čempionas, Lietuvos lengvosios atletikos jaunių čempionate nurungęs 9 konkurentus, laimėjo auksą.Šokėjo kailyje – Kalėdų Senelis ir klounas Baigęs Adolfo Ramanausko–Vanago vidurinę mokyklą, Kauno technologijos universitete studijavo architektūrą. Kadangi dėl nepažangumo turėjo kartoti kursą, nusprendė atsisakyti studijų; dėl to tėvas nutraukė finansavimą. Dirbo Kaune, o vėliau ir Vilniuje. Buvo barmenas, prekių saugojimo zonos darbuotojas („Senukuose“), valytojas.

Išmėginęs įvairius laikinus darbus, 2003 metais paskutiniuoju numeriu sąraše įstojo į Lietuvos muzikos ir teatro akademijos (LMTA) aktorių-šokėjų kursą, nors iki tol tebuvo matęs iki penkių spektaklių. Dėl antsvorio (tuo metu būdamas 1,85 m ūgio, svėrė 102 kilogramus) ir netinkamo pasirengimo patyrė įvairių traumų, tarp jų – tarpslankstelinį nervų uždegimą. Ilgą laiką negalėjo jo išsigydyti, pusmetį vos paeidavo. Dalinis judėjimo apribojimas paskatino gilintis į judesio technikas, taip pat atsisakyti žalingų įpročių, rūkymo ir alkoholio vartojimo. Antrame kurse Trakų pilyje pradėjo dirbto Viduramžių puotos vedėju–juokdariu. Šiame darbe išmoko betarpiško bendravimo su žmonėmis, pasijuokti iš savo klaidų, improvizuoti. Per pažįstamą Vytautą Kontrimą susidomėjo socialine klounų veikla bei Sahadža jogaSahadža Joga. Baigęs kelis seminarus, pradėjo linksminti sergančius vaikus įvairiose ligoninėse. Prieš Kalėdas dirbdavo (ir iki šiol dirba) Kalėdų Seneliu. Pirmąjį Jono Vaitkaus režisuotą spektaklį šoko Nacionaliniame operos ir baleto teatre. Po pertraukos 2008 metais LMTA Teatro ir kino fakultete baigė aktorių-šokėjų kursą (Vadovė Aira Naginevičiūtė-Adomaitienė), vaidybos bakalauras. 2013 m. Klaipėdos universiteto (KU) Menų fakultete, Režisūros katedroje, baigė teatro režisūrą, įgijo magistro laipsnį.

Yra ~17 spektaklių choreografas bei režisierius. Dirba kaip laisvai samdomas menininkas. 2007 metais gavo meno kūrėjo statusą. Šoko daugiau kaip 30 spektaklių ir projektų. Sukūrė 7 vaidmenis dramos projekruose. Vaidino ir šokio su tokiais kūrėjais – Oskaro Koršunovo „Vienatvėje dviese“, Anthony Minghella „Madamme Butterfly“, Jono Vaitkaus „Ugnyje ir tikėjime“ ir kituose pastatymuose. Dirbo su Loreta Juodkaite.Open Space – a project for the open minded people
Svarbiausi darbai teatre – Vyčio Jankausko „Pėdsakai“, toliau sekęs pirmas Lisausko darbas „Sankryža“ su Tautvilu Gurevičiumi, Roberto Wilsono opera „Pasija pagal Joną“ (Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras, 2007 m.). Gastroliavo su „Sankryža“, taip pat ir su „La Mariée“ (A. Šeiko). Su „Sankryža“ pasirodė Rusijoje, Londone ir Italijoje, o su „La Mariée“ – Vokietijoje.

Dalyvavo Kontaktinės improvizacijos festivalyje Latvijoje.Petras Lisauskas  (Menų spaustuvė) Po šokio spektaklio „Sankryža“ pastatymo kartu su grupės draugu Tautvilu Gurevičiumi „Menų spaustuvėje“ (Vilniuje) Agnija Šeiko pakvietė į šiuolaikinio meno festivalį „PLArTFORMA“. Dirbo Vilniuje, šoko Kauno šokio teatre „Aura“. Klaipėdos šiuolaikinio šokio studijos „Žuvies akis“ (Vadovė Agnija Sarulienė) šokėjas ir dėstytojas. Klaipėdos universitete choreografijos bei teatro katedrų studentams dėstė scenos judesį. Nuo 2015 metų Alytaus miesto teatro meno vadovas.Alytaus miesto teatro renginiai

2012 metų pabaigoje kartu su Agnija Šeiko ir Goda Giedraityte Klaipėdoje įsteigė šiuolaikinio šokio teatrą VšĮ „PADI DAPI Fish“. 2012 m. laimėjęs profesionalių šokėjų vyrų atranką,Po juodo darbo – tarptautinės perspektyvos (Valerija LEBEDEVA, 2012-02-10) dalyvavo meistriškumo kursuose, kurių metu susipažino su Palle Granhoj nuo devintojo dešimtmečio vystoma „Obstrukcijos technika“ („Obstruction technique“) ir pradėjo šokti danų choreografo Pallė GranhojausDanų choreografas Pallė Granhojus šokio spektaklyje „Vyrai ir Mahleris“ (), inicijuotame tarptautinio tinklo „DNA: Development of New Art“. Po repeticijų Granhøj Dans teatre Orhuso mieste (Danija) ir Liublianoje (Slovėnija), kurioje buvo ir spektaklio premjera, 2012–2013 metais spektaklį pristatė tarptautiniuose festivaliuose DNA tinklo šalyse (Lietuvoje premjera įvyko 2012 metų rugsėjo pabaigoje tarptautinio šiuolaikinių menų festivalio „Plartforma“ metu Klaipėdoje).DNA: Development of New Art Spektaklis yra „Granhøj Dans“Granhøj Dans koprodukcija.Petras Lisauskas šoks naujajame garsaus danų choreografo Palle Granhoj pastatyme „Men & Mahler“ buvo pripažintas geriausiu 2012 metų šokio spektakliu Danijoje, pelnė „Reumert“, lietuviško Auksinio scenos kryžiaus analogo, apdovanojimą. Nuo 2013 metų pradėjo bendradarbiavimą su Danų fizinio teatro atstovais Don*Gnu

2013 metais artėjančių šv. Velykų proga Didįjį ketvirtadienį Klaipėdoje su profesionaliais atlikėjais (muzikantais ir dviem dainininkėmis) debiutavo su Giovanni Battista Pergolesi (1710–1736) kūriniu „Stabat Mater“ kaip režisierius; jis „Stabat Mater“ atlikėjams taip pat sukūrė kostiumus ir minimalistinį scenovaizdį. Projekto premjera įvyko 2012 metų vasarą. Vėliau sakralinio teatro kompozicija buvo pristatyta Kražių festivalyje, Šiaulių Frenkelio viloje, Pakruojo ir Druskininkų bažnyčiose. Spektaklis jau parodytas daugiau nei 20 kartų. Šiuo savo darbu Petras Lisauskas 2012 metų sausį Klaipėdos universitete apsigynė dramos režisūros magistro laipsnį.P. Lisauskas: norėjau akcentuoti ne kančią, o atleidimo šviesą (Rita Bočiulytė, 2013-03-22)

2013 metais Berlyno Meno centre (Vokietija) šoko spektaklyje „Laisvų vietų aikštelėje nėra“,LITAUEN TANZT CONTEMPORARY  (Vokietija) šokio operoje „WASTED LAND“ (Lietuvos šokių pristatymuose).WASTED LAND (Litauen tanzt contemporary, Berlin) Tarptautiniame šiuolaikinio šokio festivalyje „Naujasis Baltijos šokis '13“ ir 2013 m. lapkričio 27-30 d. Šiaulių dailės galerijoje vykusiame Šiuolaikinio meno festivalyje „VIRUS 18“ŠIAULIUOSE STARTUOJA ŠIUOLAIKINIO MENO FESTIVALIS „VIRUS 18“  Klaipėdos menininkų grupė „Žuvies akis“ Vilniuje pristatė choreografo Petro Lisausko kompoziciją „TUAŠ“„Naujasis Baltijos šokis ‘13“: nuo Izraelio iki svetur kuriančių lietuvių  (LR KM) (šokį, poeziją ir muziką jungiantis pasirodymas).Šokio teatras „Padi Dapi Fish“ pristato „TUAŠ“  (2013-09-23) 2013 metais režisuotas interaktyvus šokio spektaklis „Virvė, virvelė, virvytė, virvogalis“ („VVV+v“), skirtas vaikams nuo 6 iki 11 metų (Idėja: Petras Lisauskas. Choreografija ir šokis: Petras Lisauskas, Darius Berulis, Inga Kuznecova. Muzika: Saulius Petreikis).FESTIVALIS KITOKS TEATRAS VAIKAMS PRISTATO’13: VVV+v  Lodzėje (Lenkija) susipažino su amerikiečių choreografe Rosanna Gamson, kuri po spektaklio „Men & Mahler“ pakvietė į Los Andželą bendram projektui,P. Lisauskas: „Karaliumi geriau netapti“ P.Lisauskas: „Karaliumi geriau netapti“ vėliau kartu bendradarbiavo.ROSANNA GAMSON/WORLD WIDE (RGWW) tinklalapis

Šokio seminarų vedėjas, improvizacijos pedagogas.Judesio improvizacija su Petru Lisausku  („Bičių sąskrydis“) Klaipėdoje veda užsiėmimus vaikams ir jaunimui „Žuvies akies“ šokio studijoje.„Žuvies akies“ šokio studijos mokytojai .


Petras Lisauskas

Gimė architektų šeimoje. Tėvas – dailininkas ir architektas.

Baigė Alytaus dailės mokyklą ir Jaunojo architekto mokyklą prie Vilniaus Gedimino technikos universiteto. Mokykliniais metais garsėjo kaip perspektyvus sportininkas, buvo kūjo metikas (treneris Jonas Baltrušaitis). Pelnė daug medalių. Lietuvos kūjo metimo čempionas, Lietuvos lengvosios atletikos jaunių čempionate nurungęs 9 konkurentus, laimėjo auksą.Šokėjo kailyje – Kalėdų Senelis ir klounas Baigęs Adolfo Ramanausko–Vanago vidurinę mokyklą, Kauno technologijos universitete studijavo architektūrą. Kadangi dėl nepažangumo turėjo kartoti kursą, nusprendė atsisakyti studijų; dėl to tėvas nutraukė finansavimą. Dirbo Kaune, o vėliau ir Vilniuje. Buvo barmenas, prekių saugojimo zonos darbuotojas („Senukuose“), valytojas.

Išmėginęs įvairius laikinus darbus, 2003 metais paskutiniuoju numeriu sąraše įstojo į Lietuvos muzikos ir teatro akademijos (LMTA) aktorių-šokėjų kursą, nors iki tol tebuvo matęs iki penkių spektaklių. Dėl antsvorio (tuo metu būdamas 1,85 m ūgio, svėrė 102 kilogramus) ir netinkamo pasirengimo patyrė įvairių traumų, tarp jų – tarpslankstelinį nervų uždegimą. Ilgą laiką negalėjo jo išsigydyti, pusmetį vos paeidavo. Dalinis judėjimo apribojimas paskatino gilintis į judesio technikas, taip pat atsisakyti žalingų įpročių, rūkymo ir alkoholio vartojimo. Antrame kurse Trakų pilyje pradėjo dirbto Viduramžių puotos vedėju–juokdariu. Šiame darbe išmoko betarpiško bendravimo su žmonėmis, pasijuokti iš savo klaidų, improvizuoti. Per pažįstamą Vytautą Kontrimą susidomėjo socialine klounų veikla bei Sahadža jogaSahadža Joga. Baigęs kelis seminarus, pradėjo linksminti sergančius vaikus įvairiose ligoninėse. Prieš Kalėdas dirbdavo (ir iki šiol dirba) Kalėdų Seneliu. Pirmąjį Jono Vaitkaus režisuotą spektaklį šoko Nacionaliniame operos ir baleto teatre. Po pertraukos 2008 metais LMTA Teatro ir kino fakultete baigė aktorių-šokėjų kursą (Vadovė Aira Naginevičiūtė-Adomaitienė), vaidybos bakalauras. 2013 m. Klaipėdos universiteto (KU) Menų fakultete, Režisūros katedroje, baigė teatro režisūrą, įgijo magistro laipsnį.

Yra ~17 spektaklių choreografas bei režisierius. Dirba kaip laisvai samdomas menininkas. 2007 metais gavo meno kūrėjo statusą. Šoko daugiau kaip 30 spektaklių ir projektų. Sukūrė 7 vaidmenis dramos projekruose. Vaidino ir šokio su tokiais kūrėjais – Oskaro Koršunovo „Vienatvėje dviese“, Anthony Minghella „Madamme Butterfly“, Jono Vaitkaus „Ugnyje ir tikėjime“ ir kituose pastatymuose. Dirbo su Loreta Juodkaite.Open Space – a project for the open minded people
Svarbiausi darbai teatre – Vyčio Jankausko „Pėdsakai“, toliau sekęs pirmas Lisausko darbas „Sankryža“ su Tautvilu Gurevičiumi, Roberto Wilsono opera „Pasija pagal Joną“ (Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras, 2007 m.). Gastroliavo su „Sankryža“, taip pat ir su „La Mariée“ (A. Šeiko). Su „Sankryža“ pasirodė Rusijoje, Londone ir Italijoje, o su „La Mariée“ – Vokietijoje.

Dalyvavo Kontaktinės improvizacijos festivalyje Latvijoje.Petras Lisauskas  (Menų spaustuvė) Po šokio spektaklio „Sankryža“ pastatymo kartu su grupės draugu Tautvilu Gurevičiumi „Menų spaustuvėje“ (Vilniuje) Agnija Šeiko pakvietė į šiuolaikinio meno festivalį „PLArTFORMA“. Dirbo Vilniuje, šoko Kauno šokio teatre „Aura“. Klaipėdos šiuolaikinio šokio studijos „Žuvies akis“ (Vadovė Agnija Sarulienė) šokėjas ir dėstytojas. Klaipėdos universitete choreografijos bei teatro katedrų studentams dėstė scenos judesį. Nuo 2015 metų Alytaus miesto teatro meno vadovas.Alytaus miesto teatro renginiai

2012 metų pabaigoje kartu su Agnija Šeiko ir Goda Giedraityte Klaipėdoje įsteigė šiuolaikinio šokio teatrą VšĮ „PADI DAPI Fish“. 2012 m. laimėjęs profesionalių šokėjų vyrų atranką,Po juodo darbo – tarptautinės perspektyvos (Valerija LEBEDEVA, 2012-02-10) dalyvavo meistriškumo kursuose, kurių metu susipažino su Palle Granhoj nuo devintojo dešimtmečio vystoma „Obstrukcijos technika“ („Obstruction technique“) ir pradėjo šokti danų choreografo Pallė GranhojausDanų choreografas Pallė Granhojus šokio spektaklyje „Vyrai ir Mahleris“ (), inicijuotame tarptautinio tinklo „DNA: Development of New Art“. Po repeticijų Granhøj Dans teatre Orhuso mieste (Danija) ir Liublianoje (Slovėnija), kurioje buvo ir spektaklio premjera, 2012–2013 metais spektaklį pristatė tarptautiniuose festivaliuose DNA tinklo šalyse (Lietuvoje premjera įvyko 2012 metų rugsėjo pabaigoje tarptautinio šiuolaikinių menų festivalio „Plartforma“ metu Klaipėdoje).DNA: Development of New Art Spektaklis yra „Granhøj Dans“Granhøj Dans koprodukcija.Petras Lisauskas šoks naujajame garsaus danų choreografo Palle Granhoj pastatyme „Men & Mahler“ buvo pripažintas geriausiu 2012 metų šokio spektakliu Danijoje, pelnė „Reumert“, lietuviško Auksinio scenos kryžiaus analogo, apdovanojimą. Nuo 2013 metų pradėjo bendradarbiavimą su Danų fizinio teatro atstovais Don*Gnu

2013 metais artėjančių šv. Velykų proga Didįjį ketvirtadienį Klaipėdoje su profesionaliais atlikėjais (muzikantais ir dviem dainininkėmis) debiutavo su Giovanni Battista Pergolesi (1710–1736) kūriniu „Stabat Mater“ kaip režisierius; jis „Stabat Mater“ atlikėjams taip pat sukūrė kostiumus ir minimalistinį scenovaizdį. Projekto premjera įvyko 2012 metų vasarą. Vėliau sakralinio teatro kompozicija buvo pristatyta Kražių festivalyje, Šiaulių Frenkelio viloje, Pakruojo ir Druskininkų bažnyčiose. Spektaklis jau parodytas daugiau nei 20 kartų. Šiuo savo darbu Petras Lisauskas 2012 metų sausį Klaipėdos universitete apsigynė dramos režisūros magistro laipsnį.P. Lisauskas: norėjau akcentuoti ne kančią, o atleidimo šviesą (Rita Bočiulytė, 2013-03-22)

2013 metais Berlyno Meno centre (Vokietija) šoko spektaklyje „Laisvų vietų aikštelėje nėra“,LITAUEN TANZT CONTEMPORARY  (Vokietija) šokio operoje „WASTED LAND“ (Lietuvos šokių pristatymuose).WASTED LAND (Litauen tanzt contemporary, Berlin) Tarptautiniame šiuolaikinio šokio festivalyje „Naujasis Baltijos šokis '13“ ir 2013 m. lapkričio 27-30 d. Šiaulių dailės galerijoje vykusiame Šiuolaikinio meno festivalyje „VIRUS 18“ŠIAULIUOSE STARTUOJA ŠIUOLAIKINIO MENO FESTIVALIS „VIRUS 18“  Klaipėdos menininkų grupė „Žuvies akis“ Vilniuje pristatė choreografo Petro Lisausko kompoziciją „TUAŠ“„Naujasis Baltijos šokis ‘13“: nuo Izraelio iki svetur kuriančių lietuvių  (LR KM) (šokį, poeziją ir muziką jungiantis pasirodymas).Šokio teatras „Padi Dapi Fish“ pristato „TUAŠ“  (2013-09-23) 2013 metais režisuotas interaktyvus šokio spektaklis „Virvė, virvelė, virvytė, virvogalis“ („VVV+v“), skirtas vaikams nuo 6 iki 11 metų (Idėja: Petras Lisauskas. Choreografija ir šokis: Petras Lisauskas, Darius Berulis, Inga Kuznecova. Muzika: Saulius Petreikis).FESTIVALIS KITOKS TEATRAS VAIKAMS PRISTATO’13: VVV+v  Lodzėje (Lenkija) susipažino su amerikiečių choreografe Rosanna Gamson, kuri po spektaklio „Men & Mahler“ pakvietė į Los Andželą bendram projektui,P. Lisauskas: „Karaliumi geriau netapti“ P.Lisauskas: „Karaliumi geriau netapti“ vėliau kartu bendradarbiavo.ROSANNA GAMSON/WORLD WIDE (RGWW) tinklalapis

Šokio seminarų vedėjas, improvizacijos pedagogas.Judesio improvizacija su Petru Lisausku  („Bičių sąskrydis“) Klaipėdoje veda užsiėmimus vaikams ir jaunimui „Žuvies akies“ šokio studijoje.„Žuvies akies“ šokio studijos mokytojai . Su kolege Dovile Binkauskaitė dalyvauja gydytojų klounų projekte „Raudonos nosys“. Dirbo šokio pedagogu privačioje VšĮ Klaipėdos „Universa Via“ tarptautinėje mokykloje. Kūrybiško mokymo mokykloje programos „Kūrybinės partnerystės“ kūrybos agentas (Kelmės rajono Kražių gimnazija, Alytaus rajono Simno specialioji mokykla, Klaipėdos siuvimo ir paslaugų verslo mokyklos projektas „Šokantis žmogus“, Kelmės rajono Elvyravos pagrindinės mokyklos projektas „Kalbos raiškos mokymasis per istorinės teatrinės pjesės statymą“, Šiaulių rajono Meškuičių gimnazijos projektas „ŽONGLIRUOJU ir keičiuosi“, Telšių rajono Nevarėnų pagrindinės mokyklos projektas „Pažink mane – pažink save“).Petras Lisauskas („Kūrybinės partnerystės“ kūrėjai) Praktikuoja sahadža jogaSelfrealization Tour in the Baltic States, susidomėjęs ja studijų metais, dirbdamas vaikų studijoje, kasmet dalyvaudamas vaikų studijos organizuojamoje stovykloje.Aktoriui šalutinis jogos poveikis – sveikata (Sandra Lukošiūtė, 2012-12-05)


Pasaulio senjorų komandinis šachmatų čempionatas – žaidėjų, kuriems čempionato vykdymo metų gruodžio 31 d. sueina 50 ir daugiau metų, varžybos. Kovos tarp komandų vyksta prie 4-ių lentų. Jos vyksta 3-jose grupėse: atvirajame 50+, atvirajame 65+ ir moterų 50+ metų amžiaus grupėse. Komanda turi būti sudaryta iš vienos federacijos žaidėjų. Komandų skaičius iš kiekvienos šachmatų federacijos neribojamas.

 Nr.  Amžius Varžybų data  Miestas 1-oji vieta  2-oji vieta  3-ioji vieta  Ratai  Koman-dos Žaidėjai1  60+2004.10.05-12  Port Erinas   Izraelis, (26½), Vokietija, (26½)  -  Šveicarija, (20)  8  12  592  50+2014.07.12-22  Vilnius Lietuva 1, (17)  Anglija 1, (15)   Rusijos moterys, (12)   9   18    83 3  65+2014.07.12-22  Vilnius Sankt Peterburgas, (17)  Rusija, (16)   Latvija, (12)   9   10    46 4  50+2015.02.24-03.04  Drezdenas Slovakija, (17)  Vokietija, (15)   Anglija1, (13)   9   45    209 5  65+2015.02.24-03.04 Drezdenas Rusija, (18)   Kaisa Vokietija, (13)   Vokietija, (13)   9   42    195 6 50+2016.06.26-07.04  Drezdenas Vokietija 1, (16)  Armėnija, (16)   Anglija 1, (15)   9   57    7  65+2016.06.26-07.04  Drezdenas Rusija, (18)   Sankt Peterburgas  (15)   Belgija 1, (13)   9   50     8 50+2017.04.24-05.02  Kreta Sankt Peterburgas, (18)  Armėnija, (15)   Anglija 1, (14)   9   22   9 65+2017.04.24-05.02  Kreta Rusija, (18 iš 18)  Prancūzija, (15)   Švedija, (12)   9   22  10 50+2018.07.07-15  Dresdenas JAV (16 tšk. iš 18)   Anglija 1 (15)   Lasker Schachstiftung GK  Vokietija (15)    9   67  33511 65+2018.07.07-15  Dresdenas Rusija (18 tšk. iš 18)   Sankt Peterburgas (14)    Vokietija 2  (14)  9   61  30512 50+2019.04.16-24  Rodas JAV, (17 tšk. iš 18)   Italija  (14)  [[Izraelis (12) 9    26 12213 65+2019.04.16-24  Rodas Rusija, (14 tšk. iš 18)   Anglija 1  (13)  Prancūzija (13) 9    27
 12

Vyrų čempionatai Nr. Amžius Varžybų data Miestas 1-oji vieta 2-oji vieta 3-ioji vieta Ratai Koman-dos Žaidėjai1 60+2004.10.05-12 Port Erinas Izraelis, (26½), Vokietija, (26½) - Šveicarija, (20) 8 12 592 50+2014.07.12-22 Vilnius Lietuva 1, (17)


GJan

Greta Jančytė (žinoma GJan sceniniu vardu; g. 1995 m. balandžio 24 d. Vilniuje, Trakų Vokėje) – Lietuvos dainininkė ir dainų autorė. Baigus mokyklą, įstojo į Vilniaus dailės akademiją. 2016 m. pasirašė bendradarbiavimo sutartį su Rumunijos leidybos kompanija „Global records“. Tais pačiais metais pasirodė vaizdo klipas „Wild“.

Nuoroda tikrinta 2018-07-08.Apdovanojimų T.Ė.T.Ė. nominantų pristatymą paįvairino kunigaikščio Vildaugo šou . lrytas.lt.


GJan


GJan

Metai Apdovanojimas Kategorija Kūrinys Rezultatas 2013 T.Ė.T.Ė.Išdalinti alternatyvios muzikos apdovanojimai T.Ė.T.Ė.. lrytas.lt.


Salės futbolas

Salės futbolas, futsal, futsalas – komandinė sporto šaka, futbolo atmaina. Salės futbolo veiklą prižiūri FIFA ir AMF. Žaidimą sudaro dvi komandos po 5 žaidėjus (įskaitant vartininką), žaidžiama ant kieto grindinio, krepšinio ar rankinio aikštelės išmatavimų salėje.

2020 m. FIFA salės futbolo pasaulio taurė vyks Lietuvoje rugsėjo 12–spalio 4 dienomis.

thumb|250px|2020 m. LSPFA logotipas
Smulkiau apie einamojo sezono varžybas žr. Lietuvos salės futbolo varžybos 2021–2022 m.

Yra duomenų kad salės futbolas buvo žaidžiamas dar sovietų okupacijos metais. Po nepriklausomybės atgavimo salės futbolo varžybos vykdavo apskričių mastu. Pirmasis, neoficialus, Lietuvos čempionatas įvyko 1998 m., tuometinio LFF prezidento Vytauto Dirmeikio iniciatyva.https://www.sportas.lt/naujiena/426933/sales-futbolo-istorija-lietuvoje-nuo-apskriciu-pirmenybiu-iki-fifa-pasaulio-cempionato Netrukus buvo įkurta Lietuvos salės futbolo asociacija, kuri savo veiklos pradžią laiko 1999 metų spalio 15 dieną, kai įvyko pirmosios oficialios rungtynės tarp „Širvintų“ ir „Mažeikių“.https://futsal.lt/apie-mus LSFA pradėjo organizuoti kasmetines Lietuvos lygos varžybas nuo 2001 m. Nuo 2020 m. prie LSFA prijungtas paplūdimio futbolas, ir pavadinimas pakeistas į Lietuvos salės ir paplūdimio futbolo asociacija. LSPFA vadovauja Vidmantas Butkevičius.https://rekvizitai.vz.lt/en/company/lietuvos_sales_futbolo_asociacija/ LSPFA yra LFF narė.

Vytauto Dirmeikio iniciatyva. Netrukus buvo įkurta Lietuvos salės futbolo asociacija, kuri savo veiklos pradžią laiko 1999 metų spalio 15 dieną, kai įvyko pirmosios oficialios rungtynės tarp „Širvintų“ ir „Mažeikių“. LSFA pradėjo organizuoti kasmetines Lietuvos lygos varžybas nuo 2001 m. Nuo 2020 m. prie LSFA prijungtas paplūdimio futbolas, ir pavadinimas pakeistas į Lietuvos salės ir paplūdimio futbolo asociacija.

|Registration code||195737888|
|Manager||Karolis Dieninis, direktorius|
|Address||Stadiono g. 2, LT-02106 Vilnius|
|Mobile phone|
|Email address||Contact by email »|
|Website||http://www.futsal.lt|
|Employees||6 people (insured)|
|Average salary||1,764.30 € (2022-08)|
|Social insurance taxes||2,455.57 € (2022-08)|
|Company age||21 year 2 months 11 days|
|Report||Professional report » 79 Eur only until Oct 31st|
|Rating|
|US dollar||USD||1.0312 €|
|Pound sterling||GBP||1.1399 €|
|Polish zloty||PLN||0.2055 €|
|Belarussian ruble||BYN||0.4074 €|
|Australian dollar||AUD||0.6510 €|
|Canadian dollar||CAD||0.7512 €|
|Chinese yuan||CNY||0.1442 €|
|Czech koruna||CZK||0.0408 €|
|Danish krone||DKK||0.1344 €|
|Japanese yen||JPY||0.0071 €|
|Norwegian krone||NOK||0.0967 €|
|Swedish krona||SEK||0.0913 €|
|Swiss franc||CHF||1.0331 €|
|Turkish lira||TRY||0.0555 €|
|Ukrainian hryvnia||UAH||0.0278 €|


Salės futbolas


Salės futbolas

thumb|250px|2020 m. LSPFA logotipas
Smulkiau apie einamojo sezono varžybas žr. Lietuvos salės futbolo varžybos 2021–2022 m.


Salės futbolas

thumb|250px|2020 m. LSPFA logotipas
Smulkiau apie einamojo sezono varžybas žr. Lietuvos salės futbolo varžybos 2021–2022 m.

Yra duomenų kad salės futbolas buvo žaidžiamas dar sovietų okupacijos metais.