Vilniaus sporto rūmai

Turto bankas ketino 2020 m. paskelbti būsimo Konferencijų ir kongresų centro rangovo bei operatoriaus konkursus. https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1169704/vilniaus-zydu-bendruomenes-vadovas-nemoralia-vadina-turizmo-akcija-prie-sporto-rumu  Žymiausias pasaulio litvakų rabinas Chaimas Kanievskis pasirašė sprendimą, aiškinantį, kad ta vieta amžinai bus laikoma žydų kapinėmis, ir prieštaraujantį bet kokiai kitai veiklai tenai.http://defendinghistory.com/doyen-of-litvak-rabbis-chaim-kanievsky-signs-impassioned-plea-to-save-old-vilna-jewish-cemetery-from-convention-center-project/101647 .

Nacionalinė turizmo verslo asociacija (NTVA), Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacija (LVRA) bei Lietuvos turizmo asociacija (LTA) prie Vilniaus koncertų ir sporto rūmų išrikiavo tuščių kėdžių eiles su simboliniais eurų banknotais, koronaviruso krizės metu pabrėžiant, kad ten pastatytas Kongresų centras būtų viena efektyviausių ilgalaikių turizmo verslo gelbėjimo priemonių, padėtų išlaikyti esamas darbo vietas ir kurti naujas, o kartu skatintų ir bendrą šalies ekonomikos atsigavimą. https://www.lrytas.lt/bustas/architektura/2020/05/01/news/prie-sporto-rumu-vilniuje-tylioji-turizmo-verslo-akcija-14722464/  Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas Simonas Gurevičius šią akciją pavadino nemoralia. https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1169704/vilniaus-zydu-bendruomenes-vadovas-nemoralia-vadina-turizmo-akcija-prie-sporto-rumu

Nacionalinė turizmo verslo asociacija (NTVA), Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacija (LVRA) bei Lietuvos turizmo asociacija (LTA) prie Vilniaus koncertų ir sporto rūmų išrikiavo tuščių kėdžių eiles su simboliniais eurų banknotais, koronaviruso krizės metu pabrėžiant, kad ten pastatytas Kongresų centras būtų viena efektyviausių ilgalaikių turizmo verslo gelbėjimo priemonių, padėtų išlaikyti esamas darbo vietas ir kurti naujas, o kartu skatintų ir bendrą šalies ekonomikos atsigavimą. Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas Simonas Gurevičius šią akciją pavadino nemoralia.

Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas Simonas Gurevičius nemoralia vadina turizmo atstovų surengtą protesto akciją prie Vilniaus koncertų ir sporto rūmų. Jo teigimu, buvusių žydų kapinių vietoje išrikiuotos kėdės su simboliniais eurų banknotais žeidžia ten palaidotų žmonių atminimą.
Penktadienio rytą prie apleistų rūmų turizmo verslo atstovai nebylia akcija paragino Vyriausybę įgyvendinti planus vietoje Sporto rūmų įkurti Kongresų centrą.
„Manau, Lietuvos turizmo asociacijos suklydo rengdamos tokią akciją“, – BNS šeštadienį sakė S. Gurevičius.
„Valstybei minint Lietuvos žydų istorijos metus ar bet kokiais kitais metais, mažų mažiausiai nemoralu statyti kėdes su eurų banknotais virš Šiaurės Jeruzalę kūrusių žmonių galvų, jų palaikų“, – pridūrė jis.
Žydų organizacijos skirtingai vertina iniciatyvą įkurti Kongresų centrą vietoje Sporto rūmų.
Lietuvos Vyriausybė projektą suderino su Lietuvos žydų bendruomene ir Londone įsikūrusiu Europos žydų kapinių išsaugojimo komitetu.
Rekonstrukcijos šalininkai teigia, kad sovietinės okupacijos metu statant Vilniaus koncertų ir sporto rūmus buvo sunaikinti iki tol toje vietoje buvę palaidojimai, o pats pastatas, kaip ir jį supusios kapinės, yra įtrauktas į Kultūros vertybių registrą ir negali būti nugriautas.
Tačiau S. Gurevičiaus vadovaujama bendruomenė ir kai kurios užsienio žydų organizacijos projektui prieštarauja, kritiką yra reiškę ir dešimtys JAV kongresmenų. Kritikai sako, kad kongresų centro įrengimas išniekintų žydams šventą vietą.
S. Gurevičius teigia, kad Kongresų rūmai turėtų būti statomi kitoje vietoje, o kapinių teritorija galėtų virsti edukaciniu memorialu apie Lietuvos žydų indėlį į pasaulio mokslą, meną ir kultūrą, tai taptų net didesniu turistų traukos centru.
„Net ekonomiškai neapsimoka renovuoti Sporto Rūmų, pigiau yra pastatyti naują pastatą kitoje vietoje, tad pakeitę jų lokaciją, ne žydams ar kam nors kitam, o savo mylimam miestui ir Valstybei padarytume paslaugą“, – sakė S. Gurevičius.
Valstybės turtą valdantis Turto bankas metų pradžioje pranešė, kad būsimo Konferencijų ir kongresų centro rangovo bei operatoriaus konkursus planuojama paskelbti šiemet.
Tylią akciją penktadienį prie Sporto rūmų surengė Nacionalinė turizmo verslo asociacija, Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacija bei Lietuvos turizmo asociacija.
Jų teigimu, laiku pastatytas Kongresų centras būtų viena efektyviausių ilgalaikių turizmo verslo gelbėjimo priemonių, padėtų išlaikyti esamas darbo vietas ir kurti naujas, o kartu skatintų ir bendrą šalies ekonomikos atsigavimą.
„Šioje vietoje jau daug metų laukiame įsikuriant Kongresų centro, bet krizės akivaizdoje mūsų sektoriui jis tampa kritiškai svarbus. Skaudžiai nukraujavusiems viešbučiams, restoranams ir kitiems paslaugų tiekėjams Kongresų centras padės atsitiesti ir sukurs naujų darbo vietų, todėl investicijų nukreipimas į šį projektą yra viena efektyviausių ilgalaikių kovos su krize priemonių“, – pranešime spaudai teigė Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacijos prezidentė Evalda Šiškauskienė.
Akcijos organizatoriai teigia, kad tuščios kėdės tarptautinę darbo dieną atspindi dabartinę visų turizmo sektoriuje dirbančių įmonių situaciją – išnykusius klientų srautus, o simboliniai pinigų banknotai primena, kad situacijos sprendimas bei pinigai, kuriuos valstybė galėtų uždirbti, guli panosėje.


Vilniaus sporto rūmai

Vilniaus sporto rūmai – pastatas Vilniaus miesto centre. Rūmai pradėti statyti 1965 m., baigti – 1971 m. Eduardo Chlomausko bei jo kolegų suprojektuoti rūmai turi neįprastą bangos ar laivo pavidalo stogo formą (laikančiąją konstrukciją sukūrė H. V. Karvelis). Rūmai ilgą laiką buvo vienu iš miesto simbolių.Tautą ugdo ne alus ir krepšinis


Vilniaus sporto rūmai


Kęstaičių Šv. Roko bažnyčia

miniatiūra|220px|right|Atminimo kryžius bažnyčios vietoje

Kęstaičių Šv. Roko bažnyčia – katalikų bažnyčia, stovėjusi Kęstaičiuose, Gadūnavo seniūnijoje, Telšių rajone. Dabar bažnyčią mena atminimo paminklas ir grupė kryžių.

Bažnyčia pastatyta XVII a. http://xxiamzius.lt/numeriai/2006/12/01/ora_01.html Pirmąją bažnytėlę rėmė dvarininkas Kęstavičius. Jonas Antanas Rimgaila 1738 m. nutarė įkurti Kęstaičiuose ligoninę vargšams invalidams ir visiems kenčiantiems, kuriems reikėjo padėti. 1793 m. prie bažnyčios pastatyta altarija. 1808 m. medinė bažnyčia ir ligoninė sudegė, 1820 m. pastatyta nauja bažnyčia.http://www.laikrastisplunge.lt/index.php?option=com_content&view=article&catid=2%3Akatalim-viesa&id=1730%3Aroskist-viesnuoslisja-ir-ksstaisi-basnysios-isstosrisja&Itemid=10

Kęstaičių bažnyčią ir Kunigų invalidų namus uždaryti Rusijos valdžia ėmė ruoštis nuo 1886 m. balandžio, kai Telšių apskrities viršininkas apžiūrėjo bažnyčią ir prie jos veikusius kunigų globos namus. Rusijos pareigūnai ketino uždarytos bažnyčios ir globos namų turtą perduoti Skuode tuo metu steigiamai stačiatikių parapijai. Buvo pradėtas rengti Kęstaičių filijos, priklausiusios Alsėdžių parapijai, panaikinimo įsakymas. 1886 m. vasarą Vilniaus ir Kauno generalgubernatorius Ivanas Kochanovas gavo iš vidaus reikalų viceministerio kunigaikščio Gagarino pranešimą, kad tais metais liepos 10 d. „Viešpats imperatorius teikėsi Aukščiausiai įsakyti: ištuštinti Kęstaičių invalidų namus, ... esančią prie tų namų bažnyčią uždaryti“.

Uždaryti bažnyčią buvo paskirta rugsėjo 24 diena. Dar gerokai prieš tą dieną policija saugojo, kad Kęstaičių invalidų namų vedėjas kun. Juknevičius neišvežtų kur nors invalidų namų turto. Gyventojai, žinios apie bažnyčios uždarymą paveikti, būriais rinkosi į Kęstaičių bažnyčią. Tikintieji vieni kitus pakeisdami ištisai budėjo bažnyčioje, giedojo šventas giesmes, meldėsi. Komisija atvažiavo rugsėjo 24 d. ir rado pilną bažnyčią žmonių. Kad atvykusi komisija negalėtų uždaryti bažnyčios, moterys nukėlė bažnyčios duris ir jas paslėpė. Valdžios atstovai ir kunigai, atėję į bažnyčią, rado ją atvirą ir be durų.

Po rugsėjo 24 d. žmonės iš bažnyčios nebeišėjo ir toliau ją saugojo dieną ir naktį. Žemaičiai plūdo į Kęstaičius iš visų pusių. Bažnyčią lankančių skaičius po kelių savaičių padidėjo tiek, kad jau negalėjo sutilpti ne tik bažnyčioje, bet ir šventoriuje. Buvo padarytos bažnyčioje barikados, kad per praeinamąją zakristiją valdžios atstovai ir kunigai negalėtų prieiti prie didžiojo altoriaus, kuriame buvo laikomas Švč. Sakramentas. Kad kunigai negalėtų Jo iš bažnyčios išnešti, zakristiją užvertė akmenimis, o skersai bažnyčios sustatė ilgus suolus ir visą laiką ant jų sėdėdami nieko neprileisdavo eiti prie altoriaus. Maistą bažnyčios budėtojams gamindavo vienuolyno virtuvėje. Žemaičiai buvo įpratę Kęstaičių kunigams ir vienuoliams vežti aukas, daugiausia avinų, todėl tokių aukų pasipylė iš visos apylinkės, todėl visi, kas tik norėjo, galėjo valgyti iki soties. Policija dar labiau įtūžo dėl virtuvių pamiškėje ir ne kartą bandė išvartyti katilus ir užgesinti ugnį, bet virtuvės moterys, švaistydamos liepsnojančius nuodėgulius, juos išvaikydavo.

Nepajėgdama paimti bažnyčios valdžia kreipėse į patį carą, kuris pasiuntė kazokus. Lapkričio 19 d. iš Telšių į Kęstaičius išjojo eskadronai kazokų, paskui juos tarškėjo keletas vežimų, prikrautų kirvių, pjūklų, kastuvų, kopėčių, virvių, sienojams griauti bursiukų ir kitų įrankių ir dar iš paskos kažin kam buvo vežami besitalaškuojantys gaisrininkų bosai. Kazokai jojo greitai, ir vežimai paskui juos bildėjo su dideliu trenksmu. Pagaliau ketvertu arklių pakinkytoje karietoje atvažiavo pats gubernatorius, lydimas keliolikos raitų ant širmų žirgų kazokų, su orkestro dūdomis. Gubernatorius apžiūrėjo iš lauko bažnyčią, o viduje pamatė daugybę žmonių. Tada kazokai ėmė šturmuoti bažnyčią, daug žmonių nukentėjo, buvo pralietas kraujas, galiausiai bažnyčia paimta http://www.lkbkronika.lt/index.php?option=com_content&view=article&id=146&Itemid=107 – kirviais sukapojo altorius, kryžius, sakyklą, klausyklas, šventoriuje kryžiaus kelio stotis – koplytėles, sudaužė paveikslus ir bandė nugriauti bokštą bei nuplėšti stogą, bet, nebaigę savo darbo, kartu su gubernatoriumi išvyko iš Kęstaičių.http://www.mokslai.lt/referatai/referatas/zemaitija-anksciau-puslapis16.html Tarp sužeistųjų ir suimtųjų buvo ir moterų.http://www.bernardinai.lt/archyvas/straipsnis/55691

1890 m. bažnyčia ir ligoninė nugriautos.http://www.laikrastisplunge.lt/index.php?option=com_content&view=article&catid=2%3Akatalim-viesa&id=1730%3Aroskist-viesnuoslisja-ir-ksstaisi-basnysios-isstosrisja&Itemid=10

2006 m. minint 120 metų skerdynių jubiliejų buvo aptvarkyta buvusios Kęstaičių bažnyčios aplinka, pastatyta meniška rodyklė, Alsėdžių parapija pastatė kryžių.http://katalikai.lt/index.php?id=10&nid=141

| |
TELŠIŲ VYSKUPO GANYTOJIŠKASIS PARAGINIMAS VYSKUPIJOS TIKINTIESIEMS DALYVAUTI 2007 METŲ ŽEMAIČIŲ KALVARIJOS ATLAIDUOSE
Mieli Broliai Seserys – Žemaičių Žemės Tikintieji!
Vėl prabėgo metai ir vėl kviečiu Jus į Žemaičių Kalvarijos didžiuosius atlaidus š. m. liepos 1 – 12 dienomis!
Šiais metais šie atlaidai turėtų būti ypatingi, nes tai pirmieji didieji metiniai atlaidai po praėjusių metų spalio 8–sios šventės, kai Jums gausiais susirinkus, Popiežiaus Benedikto XVI pašventintom karūnom ir Jo įgalioti vainikavome Žemaičių Kalvarijos stebuklingąją Dievo Motinos paveikslą – Krikščioniškų Šeimų Karalienės vardu. Visi trokštame, kad mūsų šeimos būtų šviesios, laimingos, stabilios. Trokštame kad jose žydėtų meilė – Dievui ir vieni kitiems, kad jose būtų išsaugota tai, kas buvo pažadėta prie Dievo altoriaus – tarpusavio ištikimybė ir rūpestis vieni kitais iki paskutinės gyvenimo šioj žemėje dienos. Trokštame, kad gražios stabilios gimtosios šeimos tikėjimo šviesa ir meilės šiluma jos pajautimas, jos prisiminimas būtų jaunajai mūsų Tėvynės vaikų kartai ta tikroji kelrodė žvaigždė, neleidžianti pasiklysti gyvenimo kryžkelėse, neleidžianti pražudyti savo žemiškojo ir amžinojo gyvenimo laimės.
Marija – Krikščioniškųjų šeimų Karalienė, realizuojant šeimos troškimus, yra geriausia Mokytoja, Padėjėja, Vadovė ir Užtarėja pas Dievą. Ji nori mums padėti. Ji kviečia mus su Ja susitikti Žemaičių Kalvarijos Krikščioniškų šeimų Karalienės namuose, Jos šventovėje.
Kasmet su virpuliu širdyje ir džiaugsmo ašaromis akyse žvelgiu į jaunas šeimas, tėčius su mažamečiais vaikais ant pečių, mamas už rankos vedančias didesnius vaikus Žemaičių Kalvarijos Kryžiaus kelio kalnų takais ir takeliais. Iš visos širdies tada meldžiu toms šeimoms, jų vaikams stiprybės, kai ateities gyvenime pasitaikys neišvengiamos sunkumų ir išbandymų valandos, kad tų sunkumų valandomis prisimintų tą meilės ir sunkumų kelią, kuriuo ėjo Marijos Sūnus Jėzus Kristus, norėdamas mus visus po visų sunkumų ir išbandymų matyti amžinai laimingus didžiojoje Dievo vaikų šeimoje. Taigi kviečiu šeimas, ypač jaunas šeimas, gausiai lankyti šią Marijos Šeimų Karalienės ir Jos dieviškojo Sūnaus šventovę ir augti tikėjime ir tikrojoje meilėje. Kviečiu visus atvykti pas Krikščioniškųjų šeimų Karalienę ir Jos globai ir užtarimui pavesti ne tik savo, bet ir savo vaikų bei vaikaičių, artimųjų ir pažįstamų šeimas.
Šiemet atlaidų metu turėsime ir komplikacijų, nes tuo metu ypač savaitgalį liepos 6 – 8 dienomis Vilniuje vyks Respublikinė dainų šventė, jos dalyvių didžioji dalis – mūsų Lietuvos bažnyčių chorų giesmininkai. Taigi, nedidelė dalis mūsų šaunių giesmininkų galės atvykti į atlaidus ir mūsų visų vardu giesme melsti mūsų šeimoms malonių. Todėl visi pasiruoškime sutartinai ir drąsiai giedoti tiek šv. Mišių tiek ir Kryžiaus kelio procesijos metu. Visų tų parapijų chorai, kurie nevyks į dainų šventę Vilniuje savo dekanatui paskirtą dieną tesuvažiuoja į Žemaičių Kalvariją ir, vienam stipresniam chorui vadovaujant, teįsijungia į bendrą giedojimą Sumos ir Kryžiaus kelio metu. Kad visi galėtume giedoti kartu Sumos metu giedokime tas giesmes, kurias išmokome ir giedojome prieš du metus Eucharistinio kongreso Švėkšnoje pagrindinių Mišių metu. Prašome klebonus ir parapijų vargonininkus pasirūpinti, kad iš visų parapijų atvykstantys maldininkai turėtų su savimi tų giesmių bent žodžius,o dar geriau ir gaidas. Te nuo žemaičių giesmės suvirpa ne tik žemaičių žemė, bet ir aukštasis Dangus.
Tačiau toli gražu ne visi pajėgs atvykti atlaidų dienomis į mums visiems brangią šventovę: kam senatvė, kam sušlubavusi sveikata, kam ligonio slaugymas, mažų kūdikių priežiūra tai sutrukdys. Visus, tame tarpe ir rimtų priežasčių sutrukdytus, kviečiame per visas Žemaičių Kalvarijos atlaidų dienas dvasiniu būdu kasdien lankyti šią šventovę. Parapijų bažnyčiose, kaimų bendruomenės susibūrimuose, šeimų būreliuose namuose ar net individualiai kalbėkime “Kristaus Kraujo litaniją”. Liepos mėnesį pamaldūs katalikai visame pasaulyje skiria Švč. Jėzaus Kraujo už mus kryžiaus kelyje išlieto prisiminimui ir tuo krauju išreikštos Jėzaus meilės mums nusidėjėliams apmąstymui. Dvasia jungdamiesi su maldininkais, Žemaičių Kalvarijoje apvaikštančiais Marijos Sūnaus kryžiaus kelią, kasdien kalbėkime Kristaus Kraujo litaniją, o pasibaigus Žemaičių Kalvarijos atlaidams iki liepos mėnesio galo tą litaniją kalbėkime už kunigus, kurie tuo metu atliks metines rekolekcijas bei už naujus pašaukimus į kunigystę, nes tuo metu gavę brandos atestatus mūsų jaunuoliai spręs, kokį gyvenimo kelią pasirinkti. Prašykime, kad Viešpats pašauktų kuo daugiau kilniai kunigystei ir kad pajutę šį Viešpaties pašaukimą būtų drąsus, nepasiduotų pasaulio dvasios žmonių, net savo artimųjų ar draugų atkalbinėjimams, kad tame pašaukime surastų savo gyvenimo laimę, prasme ir džiaugsmą.
Tomis pačiomis intencijomis bent kartą liepos 1 – 12 dienomis, t.y. Žemaičių Kalvarijos atlaidų metu, parapijų bažnyčiose, kaimų ar gatvių bendruomenėse, šeimų ir artimųjų būreliuose namuose atgiedokime Žemaičių Kalvarijos kalnus, ypač su tais, kurie negalės į Kalvariją nukeliauti.
Tomis dienomis, kai mūsų vyskupijos žmonių širdys bus nukreiptos į Viešpaties kryžiaus kelio apmąstymą, savo dėmesį nukreipkime ir savo gyvenamą aplinką, į ten stovinčius sodybose, pakelėse, palaukėse bei miškų laukymėse kryžius, koplytėles. Kiek jų yra apleistų, užmirštų! Prieš 20 metų, atgimimo laikais, juos statėme, remontavome, dažėme o vėliau užmiršome. Jie prašyte prašosi mūsų dėmesio, mūsų rūpesčio jų remontu, atnaujinimu. Tegul nuo šių metų Žemaičių Klavarijos atlaidų iki Visų Šventųjų šventės visoje vyskupijoje vyksta kryžių, koplytėlių atnaujinimo, remonto ir sunykusių vietoje naujų statymo vajus. Tai bus mūsų atsiliepiančios meilės į kryžiumi mums parodytą Viešpaties meilę ženklas.
Praėjusiais metais lapkričio pabaigoje minėjome Kęstaičių bažnyčios gynimo – garsiųjų Kęstaičių skerdynių 120 metų jubiliejų. Tą sukaktį minint, buvo aptvarkyta buv. Kęstaičių bažnyčios aplinka, pastatyta meniška rodyklė, Alsėdžių parapija pastatė kryžių. Tą jubiliejų minėdami pakvietėme, ir kitas parapijas mūsų protėvių ginant bažnyčią išlietu krauju aplaistytoj vietoj pastatyti po kryžių, kad toje visiems brangioje vietoje išaugtų kryžių kalnelis. Maldininkus, vykstančius į Žemaičių Kalvariją ar grįžtančius iš jos, kviečiu aplankyti šia vietą bei pasimelsti, kad protėvių pralietas už šventąjį tikėjimą kraujas būtų tvirto iš šviesaus tikėjimo sėkla mūsų, o ypač jaunosios kartos, sielose.
Atlaidų išvakarėse – t. y. liepos 1 dieną - mūsų jaunimas dalyvaus Lietuvos Katalikiškojo jaunimo dienose Klaipėdoje. Todėl šiemet liepos 1 d., 16 val. į šv. Mišias Panų kalne kviečiame Marijos legiono nares ir narius bei visas katalikes moteris, po tų Mišių, kas pajėgs, pėsčiomis, procesijos būdu keliaukite į Žemaičių Kalvariją, kur 19 val. bus atlaidų pradžios mišparai ir po jų Eucharistinė procesija apie baziliką.
Visą atlaidų tvarkaraštį, dienų intencijas, pamaldų tvarką Jums paskelbs Jūsų klebonai. Apie tai skelbimai bus iškabinti bažnyčių skelbimų lentose, paskelbti rajoniniuose bei katalikiškuose laikraščiuose.
Krikščioniškų šeimų Karalienė visų jūsų laukia savo šventovėje!
Jonas Boruta SJ
Jūsų vyskupas


Kęstaičių Šv. Roko bažnyčia


Kęstaičių Šv. Roko bažnyčia

Bažnyčia pastatyta XVII a. http://xxiamzius.lt/numeriai/2006/12/01/ora_01.html Pirmąją bažnytėlę rėmė dvarininkas Kęstavičius.


Kęstaičių Šv. Roko bažnyčia

Bažnyčia pastatyta XVII a. http://xxiamzius.lt/numeriai/2006/12/01/ora_01.html Pirmąją bažnytėlę rėmė dvarininkas Kęstavičius. Jonas Antanas Rimgaila 1738 m. nutarė įkurti Kęstaičiuose ligoninę vargšams invalidams ir visiems kenčiantiems, kuriems reikėjo padėti. 1793 m. prie bažnyčios pastatyta altarija. 1808 m. medinė bažnyčia ir ligoninė sudegė, 1820 m. pastatyta nauja bažnyčia.http://www.laikrastisplunge.lt/index.php?option=com_content&view=article&catid=2%3Akatalim-viesa&id=1730%3Aroskist-viesnuoslisja-ir-ksstaisi-basnysios-isstosrisja&Itemid=10

Kęstaičių bažnyčią ir Kunigų invalidų namus uždaryti Rusijos valdžia ėmė ruoštis nuo 1886 m. balandžio, kai Telšių apskrities viršininkas apžiūrėjo bažnyčią ir prie jos veikusius kunigų globos namus. Rusijos pareigūnai ketino uždarytos bažnyčios ir globos namų turtą perduoti Skuode tuo metu steigiamai stačiatikių parapijai. Buvo pradėtas rengti Kęstaičių filijos, priklausiusios Alsėdžių parapijai, panaikinimo įsakymas. 1886 m. vasarą Vilniaus ir Kauno generalgubernatorius Ivanas Kochanovas gavo iš vidaus reikalų viceministerio kunigaikščio Gagarino pranešimą, kad tais metais liepos 10 d. „Viešpats imperatorius teikėsi Aukščiausiai įsakyti: ištuštinti Kęstaičių invalidų namus, ... esančią prie tų namų bažnyčią uždaryti“.

Uždaryti bažnyčią buvo paskirta rugsėjo 24 diena. Dar gerokai prieš tą dieną policija saugojo, kad Kęstaičių invalidų namų vedėjas kun. Juknevičius neišvežtų kur nors invalidų namų turto. Gyventojai, žinios apie bažnyčios uždarymą paveikti, būriais rinkosi į Kęstaičių bažnyčią. Tikintieji vieni kitus pakeisdami ištisai budėjo bažnyčioje, giedojo šventas giesmes, meldėsi. Komisija atvažiavo rugsėjo 24 d. ir rado pilną bažnyčią žmonių. Kad atvykusi komisija negalėtų uždaryti bažnyčios, moterys nukėlė bažnyčios duris ir jas paslėpė. Valdžios atstovai ir kunigai, atėję į bažnyčią, rado ją atvirą ir be durų.

Po rugsėjo 24 d. žmonės iš bažnyčios nebeišėjo ir toliau ją saugojo dieną ir naktį. Žemaičiai plūdo į Kęstaičius iš visų pusių. Bažnyčią lankančių skaičius po kelių savaičių padidėjo tiek, kad jau negalėjo sutilpti ne tik bažnyčioje, bet ir šventoriuje. Buvo padarytos bažnyčioje barikados, kad per praeinamąją zakristiją valdžios atstovai ir kunigai negalėtų prieiti prie didžiojo altoriaus, kuriame buvo laikomas Švč. Sakramentas. Kad kunigai negalėtų Jo iš bažnyčios išnešti, zakristiją užvertė akmenimis, o skersai bažnyčios sustatė ilgus suolus ir visą laiką ant jų sėdėdami nieko neprileisdavo eiti prie altoriaus. Maistą bažnyčios budėtojams gamindavo vienuolyno virtuvėje. Žemaičiai buvo įpratę Kęstaičių kunigams ir vienuoliams vežti aukas, daugiausia avinų, todėl tokių aukų pasipylė iš visos apylinkės, todėl visi, kas tik norėjo, galėjo valgyti iki soties. Policija dar labiau įtūžo dėl virtuvių pamiškėje ir ne kartą bandė išvartyti katilus ir užgesinti ugnį, bet virtuvės moterys, švaistydamos liepsnojančius nuodėgulius, juos išvaikydavo.


Kęstaičių Šv. Roko bažnyčia

Bažnyčia pastatyta XVII a. http://xxiamzius.lt/numeriai/2006/12/01/ora_01.html Pirmąją bažnytėlę rėmė dvarininkas Kęstavičius. Jonas Antanas Rimgaila 1738 m. nutarė įkurti Kęstaičiuose ligoninę vargšams invalidams ir visiems kenčiantiems, kuriems reikėjo padėti. 1793 m. prie bažnyčios pastatyta altarija. 1808 m. medinė bažnyčia ir ligoninė sudegė, 1820 m. pastatyta nauja bažnyčia.http://www.laikrastisplunge.lt/index.php?option=com_content&view=article&catid=2%3Akatalim-viesa&id=1730%3Aroskist-viesnuoslisja-ir-ksstaisi-basnysios-isstosrisja&Itemid=10

Kęstaičių bažnyčią ir Kunigų invalidų namus uždaryti Rusijos valdžia ėmė ruoštis nuo 1886 m. balandžio, kai Telšių apskrities viršininkas apžiūrėjo bažnyčią ir prie jos veikusius kunigų globos namus. Rusijos pareigūnai ketino uždarytos bažnyčios ir globos namų turtą perduoti Skuode tuo metu steigiamai stačiatikių parapijai. Buvo pradėtas rengti Kęstaičių filijos, priklausiusios Alsėdžių parapijai, panaikinimo įsakymas. 1886 m. vasarą Vilniaus ir Kauno generalgubernatorius Ivanas Kochanovas gavo iš vidaus reikalų viceministerio kunigaikščio Gagarino pranešimą, kad tais metais liepos 10 d. „Viešpats imperatorius teikėsi Aukščiausiai įsakyti: ištuštinti Kęstaičių invalidų namus, ... esančią prie tų namų bažnyčią uždaryti“.

Uždaryti bažnyčią buvo paskirta rugsėjo 24 diena. Dar gerokai prieš tą dieną policija saugojo, kad Kęstaičių invalidų namų vedėjas kun. Juknevičius neišvežtų kur nors invalidų namų turto. Gyventojai, žinios apie bažnyčios uždarymą paveikti, būriais rinkosi į Kęstaičių bažnyčią. Tikintieji vieni kitus pakeisdami ištisai budėjo bažnyčioje, giedojo šventas giesmes, meldėsi. Komisija atvažiavo rugsėjo 24 d. ir rado pilną bažnyčią žmonių. Kad atvykusi komisija negalėtų uždaryti bažnyčios, moterys nukėlė bažnyčios duris ir jas paslėpė. Valdžios atstovai ir kunigai, atėję į bažnyčią, rado ją atvirą ir be durų.

Po rugsėjo 24 d. žmonės iš bažnyčios nebeišėjo ir toliau ją saugojo dieną ir naktį. Žemaičiai plūdo į Kęstaičius iš visų pusių. Bažnyčią lankančių skaičius po kelių savaičių padidėjo tiek, kad jau negalėjo sutilpti ne tik bažnyčioje, bet ir šventoriuje. Buvo padarytos bažnyčioje barikados, kad per praeinamąją zakristiją valdžios atstovai ir kunigai negalėtų prieiti prie didžiojo altoriaus, kuriame buvo laikomas Švč. Sakramentas. Kad kunigai negalėtų Jo iš bažnyčios išnešti, zakristiją užvertė akmenimis, o skersai bažnyčios sustatė ilgus suolus ir visą laiką ant jų sėdėdami nieko neprileisdavo eiti prie altoriaus. Maistą bažnyčios budėtojams gamindavo vienuolyno virtuvėje. Žemaičiai buvo įpratę Kęstaičių kunigams ir vienuoliams vežti aukas, daugiausia avinų, todėl tokių aukų pasipylė iš visos apylinkės, todėl visi, kas tik norėjo, galėjo valgyti iki soties. Policija dar labiau įtūžo dėl virtuvių pamiškėje ir ne kartą bandė išvartyti katilus ir užgesinti ugnį, bet virtuvės moterys, švaistydamos liepsnojančius nuodėgulius, juos išvaikydavo.

Nepajėgdama paimti bažnyčios valdžia kreipėse į patį carą, kuris pasiuntė kazokus. Lapkričio 19 d. iš Telšių į Kęstaičius išjojo eskadronai kazokų, paskui juos tarškėjo keletas vežimų, prikrautų kirvių, pjūklų, kastuvų, kopėčių, virvių, sienojams griauti bursiukų ir kitų įrankių ir dar iš paskos kažin kam buvo vežami besitalaškuojantys gaisrininkų bosai. Kazokai jojo greitai, ir vežimai paskui juos bildėjo su dideliu trenksmu. Pagaliau ketvertu arklių pakinkytoje karietoje atvažiavo pats gubernatorius, lydimas keliolikos raitų ant širmų žirgų kazokų, su orkestro dūdomis. Gubernatorius apžiūrėjo iš lauko bažnyčią, o viduje pamatė daugybę žmonių. Tada kazokai ėmė šturmuoti bažnyčią, daug žmonių nukentėjo, buvo pralietas kraujas, galiausiai bažnyčia paimta http://www.lkbkronika.lt/index.php?option=com_content&view=article&id=146&Itemid=107 – kirviais sukapojo altorius, kryžius, sakyklą, klausyklas, šventoriuje kryžiaus kelio stotis – koplytėles, sudaužė paveikslus ir bandė nugriauti bokštą bei nuplėšti stogą, bet, nebaigę savo darbo, kartu su gubernatoriumi išvyko iš Kęstaičių.http://www.mokslai.lt/referatai/referatas/zemaitija-anksciau-puslapis16.html Tarp sužeistųjų ir suimtųjų buvo ir moterų.http://www.bernardinai.lt/archyvas/straipsnis/55691

1890 m. bažnyčia ir ligoninė nugriautos.http://www.laikrastisplunge.lt/index.php?option=com_content&view=article&catid=2%3Akatalim-viesa&id=1730%3Aroskist-viesnuoslisja-ir-ksstaisi-basnysios-isstosrisja&Itemid=10


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0134.jsonl--Q1626325--Požiūris į homoseksualumą visuomenėje-4--lt-0134-200

Seksualinės mažumos Lietuvoje

LGBT teisės Lietuvoje — Lietuvoje egzistuojanti teisinė bazė, reglamentuojanti LGBT (lesbiečių, gėjų, biseksualų ir translyčių) asmenų gyvenimo aspektus. Nuo 1993 m., kuomet Lietuvoje dekriminalizuotas homoseksualumas, tos pačios lyties porų lytinis gyvenimas valstybėje yra teisėtas. Tačiau nei civilinė partnerystė, nei tos pačios lyties asmenų santuokos šalyje nėra įteisintos. Netradicinės orientacijos žmonių apsauga nuo diskriminacijos Lietuvoje buvo įteisinta kaip įstojimo į Europos Sąjungą dalis, o šalies pirmosios gėjų eitynės įvyko 2010 m. Vilniuje.Gabrilavičiūtė, L., Vaitkevičius, A. et al. „Gėjų eitynės Vilniuje prasidėjo: dalyviai saugiai atvežti autobusu, dalyvauja R.Žilinskas, A.M.Pavilionienė, neišvengta incidentų (nuolat pildoma)“15 min. Originalas archyvuotas 2010-05-08. Nuoroda tikrinta 2022-05-29.

Neigiamas požiūris į seksualines mažumas Lietuvoje išlieka paplitęs. 2015 m. „Eurobarometro“ duomenimis, 24 % lietuvių palaiko tos pačios lyties asmenų santuokas. Tai – vienas žemiausių rodiklių Europos Sąjungoje, kuris žemesnis tik Latvijoje, Rumunijoje bei Bulgarijoje. Tos pačios lyties porų santuokos palaikymo vidurkis visos ES mastu siekia 61 %.

Pagal skirtingas apklausas šio klausimo vertinimas labai skiriasi. 2006 m. „Vilmorus“ atlikta apklausa parodė, kad 42 % gyventojų pritartų tos pačios lyties asmenų partnerystėms, 12 % – santuokai, 13% – teisei įsivaikinti.http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/article.php?id=23338407 2009 m. vykdytų „Spinter“ tyrimų apklausos duomenimis 16 % pritarė Vilniaus homoseksualų eitynėms, 81,5 % apklaustųjų homoseksualumą laikė iškrypimu, liga ar ištvirkimu.http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/article.php?id=22822011 2011 m. RAIT apklausos duomenimis homoseksualų partnerystės įstatymui pritartų 4 % gyventojų.Vyro ir moters partnerystės įteisinimui Lietuvoje pritaria 70 %, gėjų – 4 % gyventojų 2021 m. vykdyta „Norstat“ tyrimų apklausa parodo, kad 30 % Lietuvos gyventojų pritaria tos pačios lyties asmenų partnerystei, o 65 % – nepritartų.Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija, Naujausia apklausa: partnerystei pritartų 30 proc. gyventojų, tolerantiškiausias jaunimas, priešiškumu išsiskiria Tauragė

Priešiškais pasisakymais prieš gėjus, lesbietes, biseksualus ir transseksualus Lietuvoje pasižymi kraštutinės dešiniosios (Jaunoji Lietuva, Lietuvių tautinio jaunimo centras) ir kraštutinės kairiosios (Socialistinis liaudies frontas) organizacijos. 2011 m. vykstant rinkimams į savivaldybių tarybas partija „Jaunoji Lietuva“ Vilniaus savivaldybėje naudojo šūkį „Be žydrų, juodų, raudonų ir be taboro čigonų.“NAUJI RINKIMINIŲ KAMPANIJŲ STANDARTAI LIETUVOJE? Lietuvos žmogaus teisių centras 2012 m. sausio 13 d. Lietuvių tautinio jaunimo centras kvietė dalyvauti akcijoje pavadinimu „Švarus patriotų kraujas Sausio tryliktosios aukoms pagerbti“, kurioje negalėjo dalyvauti homoseksualai.Švarus patriotų kraujas sausio tryliktosios aukoms pagerbti"

2008–2012 m. kaip atsvara už tradicinę šeimą pasisakančių parlamentarų grupei „Už tradicinę šeimą“ (iki šiol veikia laikinoji grupė „Už tradicinę šeimą“) įsteigta laikinoji Seimo narių grupė „Už lygybę“, kuriai priklausė 11 parlamentarų iš beveik visų tuomet didžiausių parlamentinių partijų.

Lietuvos liuteronų religinė bendrija bažnyčios požiūrį į homoseksualų teises laiko iššūkiu, o homoseksualius santykius laiko nuodėmingais.Lietuvos liuteronai nelaimins gėjų santuokų

Lietuvoje didžiausia pagal tikinčiųjų skaičių Romos Katalikų Bažnyčia oficialiai pasisako prieš nepagarbų elgesį su homoseksualais,http://katekizmas.lt/kbk1996p2003/N183D3.html Nemažai vyrų ir moterų jaučia stiprų potraukį į homoseksualizmą. Šis, žiūrint objektyviai, netvarkingas potraukis daugeliui yra sunkus išmėginimas. Su jais reikia elgtis pagarbiai, su užuojauta, taktiškai, vengti kaip nors neteisingai juos atstumti. Tie asmenys yra pašaukti vykdyti Dievo valią savo gyvenime, o jeigu yra krikščionys, sunkumus, su kuriais gali susidurti dėl savojo polinkio, turi jungti su Išganytojo kryžiaus auka. Arkivyskupas Sigitas Tamkevičius LGBT judėjimą tapatina su „visuomenės susinaikinimu“ ir „rimta grėsme“Arkivyskupas Sigitas Tamkevičius. Ar apginsime šeimą?, jis yra teigęs, jog „kova už žmogaus teises išauga į homoseksualizmo propagavimą, o abejojantys homoseksualizmo etiškumu apšaukiami homofobais“.Arkivyskupas Sigitas Tamkevičius. Ar apginsime šeimą?. Kontroversiškų minčių apie homoseksualus yra išsakę tokie žinomi katalikų dvasininkai kaip Ričardas DoveikaR.Doveika atsiprašė gėjų mamų už teiginius, kad homoseksualais tampama po abortų, br. Astijus KungysBrolis Astijus Kungys: Žmonės, kurie vienas kitą myli, yra pederastai

Ar apginsime šeimą?, jis yra teigęs, jog „kova už žmogaus teises išauga į homoseksualizmo propagavimą, o abejojantys homoseksualizmo etiškumu apšaukiami homofobais“. Arkivyskupas Sigitas Tamkevičius. Ar apginsime šeimą?.

Mums šiandien tarsi daug ką leidžia, provokuoja kaip su tuo vakar ir šiandien rodytu spektakliu, Kristaus atvaizdu, bet tai yra toks primityvus ženklas.
Gali ir kunigai kai kurie teigiamai rašyti, įvardinti, kad ten viskas gerai, man tai yra primityvus ženklas. Primityvus tas autorius arba režisierius, kuris naudoja.
Juk žiūrėkit – gatvės ženklas, nepatinka Lietuva kam nors, na ką, gatvės ženklas koks parodyti? Sudeginkim vėliavą! Kitas ženklas – nepatinka sako Lietuva, homofobiškas kraštas. Nupaišykim du piderastus, du gėjus. Gėjais negalima vadinti. Reikia tikru pavadinimu vadinti “paiderastos”. Ištikrųjų, ar jūs žinote tai?
Aš vienoje konferencijoje taip išsišokau, Marijampolėje. Jų ten sėdėjo. Jau matėsi. Ir aš sakau… Aš tada jiems jiems sakau: “Mažulėliai, jeigu gėjus tai jis yra linksmutis (aš truputį perlenkiau lazdą), na durnelis toks, kvailelis. Tai kaip tuos žmones galime vadinti gėjais, linksmučiais, durneliais? Tai yra negražu, tai nepadoru. Reikia vadinti tikru vardu, o tikras vardas yra “paider” + “eros”.”
“Paider”, žinome, yra “vaikas”, “jaunuolis”, ir tas buvo senojoje, klasikinėje Graikijoje. Paiderastas tai reiškia agape filios ir eros, t.y. fizinė, kūniška meilė (tai yra normalu), tai jaunuolių meilė – paiderastus. Tie du žmonės, kurie viens kitą myli, jie yra piderastai ir viskas. Nebijokim to sakyti, jie nėra gėjai, linksmučiai, kvaileliai. Taigi nupaišai, kad Lietuva yra homofobiškas kraštas, nupaišai du besibučiuojančius piderastus ir tada į juos mėtai pomidorus, taip išreikšdamas Lietuvoje esančią homofobiją. Juk taip yra primityvu!
Ir dabar tas autorius, kuris švenčiausią Viešpaties Jėzaus ikoną, prieš kurią tūkstančiai žmonių meldėsi, atėjo motinos melstis už savo vaikus ir visa kita, jis primityviai naudodamas kas yra mums brangu, nors ir labai gerą dalyką norėdamas parodyti (jeigu žiūrėti į kitus autorius). Šiandien, dvasiniu būdu, realiai, Kristaus atvaizdas yra apmėtomas!
Gerb. Brolio Astijaus Kungio pamokslas sakytas krikščioniškame renginyje Kaune.
Kaunas, 2012 10 07


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0134.jsonl--Q1626325--Požiūris į homoseksualumą visuomenėje-4--lt-0134-201

Seksualinės mažumos Lietuvoje


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0134.jsonl--Q1626325--Požiūris į homoseksualumą visuomenėje-4--lt-0134-204

Seksualinės mažumos Lietuvoje


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0134.jsonl--Q1626325--Požiūris į homoseksualumą visuomenėje-4--lt-0134-205

Seksualinės mažumos Lietuvoje


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0134.jsonl--Q1626325--Požiūris į homoseksualumą visuomenėje-4--lt-0134-206

Seksualinės mažumos Lietuvoje


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0134.jsonl--Q1626325--Požiūris į homoseksualumą visuomenėje-4--lt-0134-216

Seksualinės mažumos Lietuvoje


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0134.jsonl--Q1626325--Požiūris į homoseksualumą visuomenėje-4--lt-0134-202

Seksualinės mažumos Lietuvoje


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0134.jsonl--Q1626325--Požiūris į homoseksualumą visuomenėje-4--lt-0134-211

Seksualinės mažumos Lietuvoje

Pagal skirtingas apklausas šio klausimo vertinimas labai skiriasi. 2006 m. „Vilmorus“ atlikta apklausa parodė, kad 42 % gyventojų pritartų tos pačios lyties asmenų partnerystėms, 12 % – santuokai, 13% – teisei įsivaikinti.http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/article.php?id=23338407 2009 m. vykdytų „Spinter“ tyrimų apklausos duomenimis 16 % pritarė Vilniaus homoseksualų eitynėms, 81,5 % apklaustųjų homoseksualumą laikė iškrypimu, liga ar ištvirkimu.http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/article.php?id=22822011 2011 m. RAIT apklausos duomenimis homoseksualų partnerystės įstatymui pritartų 4 % gyventojų.Vyro ir moters partnerystės įteisinimui Lietuvoje pritaria 70 %, gėjų – 4 % gyventojų 2021 m. vykdyta „Norstat“ tyrimų apklausa parodo, kad 30 % Lietuvos gyventojų pritaria tos pačios lyties asmenų partnerystei, o 65 % – nepritartų.Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija, Naujausia apklausa: partnerystei pritartų 30 proc. gyventojų, tolerantiškiausias jaunimas, priešiškumu išsiskiria Tauragė

Priešiškais pasisakymais prieš gėjus, lesbietes, biseksualus ir transseksualus Lietuvoje pasižymi kraštutinės dešiniosios (Jaunoji Lietuva, Lietuvių tautinio jaunimo centras) ir kraštutinės kairiosios (Socialistinis liaudies frontas) organizacijos. 2011 m. vykstant rinkimams į savivaldybių tarybas partija „Jaunoji Lietuva“ Vilniaus savivaldybėje naudojo šūkį „Be žydrų, juodų, raudonų ir be taboro čigonų.“NAUJI RINKIMINIŲ KAMPANIJŲ STANDARTAI LIETUVOJE? Lietuvos žmogaus teisių centras 2012 m. sausio 13 d. Lietuvių tautinio jaunimo centras kvietė dalyvauti akcijoje pavadinimu „Švarus patriotų kraujas Sausio tryliktosios aukoms pagerbti“, kurioje negalėjo dalyvauti homoseksualai.Švarus patriotų kraujas sausio tryliktosios aukoms pagerbti"

2008–2012 m. kaip atsvara už tradicinę šeimą pasisakančių parlamentarų grupei „Už tradicinę šeimą“ (iki šiol veikia laikinoji grupė „Už tradicinę šeimą“) įsteigta laikinoji Seimo narių grupė „Už lygybę“, kuriai priklausė 11 parlamentarų iš beveik visų tuomet didžiausių parlamentinių partijų.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0134.jsonl--Q1626325--Požiūris į homoseksualumą visuomenėje-4--lt-0134-215

Seksualinės mažumos Lietuvoje

Pagal skirtingas apklausas šio klausimo vertinimas labai skiriasi. 2006 m. „Vilmorus“ atlikta apklausa parodė, kad 42 % gyventojų pritartų tos pačios lyties asmenų partnerystėms, 12 % – santuokai, 13% – teisei įsivaikinti.http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/article.php?id=23338407 2009 m. vykdytų „Spinter“ tyrimų apklausos duomenimis 16 % pritarė Vilniaus homoseksualų eitynėms, 81,5 % apklaustųjų homoseksualumą laikė iškrypimu, liga ar ištvirkimu.http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/article.php?id=22822011 2011 m. RAIT apklausos duomenimis homoseksualų partnerystės įstatymui pritartų 4 % gyventojų.Vyro ir moters partnerystės įteisinimui Lietuvoje pritaria 70 %, gėjų – 4 % gyventojų 2021 m. vykdyta „Norstat“ tyrimų apklausa parodo, kad 30 % Lietuvos gyventojų pritaria tos pačios lyties asmenų partnerystei, o 65 % – nepritartų.Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija, Naujausia apklausa: partnerystei pritartų 30 proc. gyventojų, tolerantiškiausias jaunimas, priešiškumu išsiskiria Tauragė

Priešiškais pasisakymais prieš gėjus, lesbietes, biseksualus ir transseksualus Lietuvoje pasižymi kraštutinės dešiniosios (Jaunoji Lietuva, Lietuvių tautinio jaunimo centras) ir kraštutinės kairiosios (Socialistinis liaudies frontas) organizacijos. 2011 m. vykstant rinkimams į savivaldybių tarybas partija „Jaunoji Lietuva“ Vilniaus savivaldybėje naudojo šūkį „Be žydrų, juodų, raudonų ir be taboro čigonų.“NAUJI RINKIMINIŲ KAMPANIJŲ STANDARTAI LIETUVOJE? Lietuvos žmogaus teisių centras 2012 m. sausio 13 d. Lietuvių tautinio jaunimo centras kvietė dalyvauti akcijoje pavadinimu „Švarus patriotų kraujas Sausio tryliktosios aukoms pagerbti“, kurioje negalėjo dalyvauti homoseksualai.Švarus patriotų kraujas sausio tryliktosios aukoms pagerbti"

2008–2012 m. kaip atsvara už tradicinę šeimą pasisakančių parlamentarų grupei „Už tradicinę šeimą“ (iki šiol veikia laikinoji grupė „Už tradicinę šeimą“) įsteigta laikinoji Seimo narių grupė „Už lygybę“, kuriai priklausė 11 parlamentarų iš beveik visų tuomet didžiausių parlamentinių partijų.

Lietuvos liuteronų religinė bendrija bažnyčios požiūrį į homoseksualų teises laiko iššūkiu, o homoseksualius santykius laiko nuodėmingais.Lietuvos liuteronai nelaimins gėjų santuokų

Lietuvoje didžiausia pagal tikinčiųjų skaičių Romos Katalikų Bažnyčia oficialiai pasisako prieš nepagarbų elgesį su homoseksualais,http://katekizmas.lt/kbk1996p2003/N183D3.html Nemažai vyrų ir moterų jaučia stiprų potraukį į homoseksualizmą. Šis, žiūrint objektyviai, netvarkingas potraukis daugeliui yra sunkus išmėginimas. Su jais reikia elgtis pagarbiai, su užuojauta, taktiškai, vengti kaip nors neteisingai juos atstumti. Tie asmenys yra pašaukti vykdyti Dievo valią savo gyvenime, o jeigu yra krikščionys, sunkumus, su kuriais gali susidurti dėl savojo polinkio, turi jungti su Išganytojo kryžiaus auka. Arkivyskupas Sigitas Tamkevičius LGBT judėjimą tapatina su „visuomenės susinaikinimu“ ir „rimta grėsme“Arkivyskupas Sigitas Tamkevičius. Ar apginsime šeimą?, jis yra teigęs, jog „kova už žmogaus teises išauga į homoseksualizmo propagavimą, o abejojantys homoseksualizmo etiškumu apšaukiami homofobais“.Arkivyskupas Sigitas Tamkevičius.


Seksualinės mažumos Lietuvoje

Pirmosios Lietuvoje homoseksualų ir jų palaikytojų eitynės įvyko 2010 m. gegužės 9 d., tuometinei Vilniaus savivaldybei, vadovaujamai mero Viliaus Navicko, išdavus leidimą jį surengti. Eitynėse žygiavo 350 dalyvių, iš jų – 2 Seimo nariai (Marija Aušrinė Pavilionienė ir Rokas Žilinskas), juo saugojo 800 policijos pareigūnų. Eitynėms suteikta vieta – Upės gatvė.

2021 m. rugsėjo 4 dieną Laisvės alėjoje Kaune surengtosios pirmosios miesto istorijoje LGBT ir juos palaikančiųjų eitynės Kaunas Pride, organizuotos Gegužės 1-osios profesinės sąjungos. Dalyvių skaičius siekė 2000–3000. Prie Kauno soboro prieš eitynes protestavo grupelė žmonių, kalbėjusi maldas, taip pat Stanislovas Buškevičius ir Vytautas Šustauskas. Tarp žymesnių dalyvių eitynių buvo inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė, Seimo narys Tomas

Šeštadienį Kaune pirmą kartą vyko „Kaunas Pride“ eitynės, kuriomis siekta atkreipti dėmesį į LGBTQ+ bendruomenės žmonių problemas. Dar iki vidurdienio pareigūnai užfiksavo keletą provokacijų – vieni LGBT renginio dalyviai buvo apipilti alumi, kitoje vietoje į eitynių dalyvių pusę paleistos nekorektiškos replikos, o jau prasidėjus eitynėms agresyvių žmonių būrys blokavo Laisvės alėjos kelią ir susistumdė su pareigūnais. Eitynėse Kaune dalyvavo apie 2 tūkst. žmonių, dėl viešosios tvarkos pažeidimo, agresyvaus elgesio necenzūrinių žodžių sulaikyti 22 žmonės
EITYNIŲ TRANSLIACIJA IŠ LAISVĖS ALĖJOS:
Atnaujinta 17.32
„Kaunas Pride“ žygiavo ir JAV ambasadorius, ragina Lietuvą užtikrinti lygias galimybes
LGBT eitynėse Kaune žygiavęs Jungtinių Valstijų ambasadorius Robertas Gilchristas ragina Lietuvą užtikrinti lygias galimybes seksualinėms mažumoms.
„Daugiau nei 50 metų vykstančios „Pride“ eisenos visame pasaulyje yra skirtos pabrėžti lygybę, pagarbą, teisingumą, drąsą ir, svarbiausia, meilę. Tai yra metas švęsti, tačiau taip pat iš naujo įsipareigoti kurti saugesnę, įtraukesnę pasaulio visuomenę visų LGBTQI+ bendruomenės narių atžvilgiu“, – JAV ambasados pareiškime feisbuke šeštadienį cituojamas ambasadorius.
„JAV remia LGBTQI+ bendruomenę Lietuvoje. Visi žmonės, nesvarbu, kas jie yra ar ką myli, nusipelno vienodo vertinimo įstatymuose, gyvenimo be baimės ir prigimtinio orumo pripažinimo“, – teigė R. Gilchristas.
Atnaujinta 14.40 val.
Eitynės baigėsi plojimais ir skanduote „ačiū“
Eitynių kolona, lydima policijos pareigūnų, grįžo prie Soboro, kur ir prasidėjo visas renginys.
Skirtingai nei eitynių pradžioje, šįkart prie Soboro nebuvo susirinkusios priešiškai nusiteikusios minios. Grįžę eitynių dalyviai sustojo Nepriklausomybės aikštėje, kur vyksta koncertas ir šokiai.
Čia visi susirinkę renginį palydėjo plojimais ir skanduotėmis „ačiū“.
Visi eitynių dalyviai grįžo prie Soboro, o policijos pareigūnai vėl pastatė tvoras, taip užkardydami praėjimą iki Nepriklausomybės aikštės. Prie tvorų susirinko smalsuolių minia, kuri iš tolo stebi aikštėje esančius LGBTQ+ eitynių dalyvius.
Laisvės partijos pirmininkė Aušrinė Armonaitė po eitynių žurnalistams sakė, kad į jos nugarą buvo mestas kiaušinis.
Komentuodama įvykusias eitynes, ji teigė, kad žmonėms reikia pokyčių, ypač sprendžiant su partneryste susijusius klausimus.
Policija informuoja, kad į sulaikymo įstaigas iš viso pristatyta 13 asmenų. Duomenų apie nukentėjusius asmenis nėra.
Atnaujinta 14.30 val.
Eisenos dalyviai netrukus grįš prie Soboro
Kol kas eitynių kolona juda be trikdžių, prie fontano buvę prieš renginį nusiteikę žmonės išsiskirstė. Netrukus dalyvių kolona pasieks Soborą.
Minia skanduoja šūkius „Demonstruokimės“, taip pat skamba būgnų garsai, antroje eisenos dalyje incidentų kol kas neužfiksuota.
Eitynes stebintis praeiviai reaguoja įvairiai: vieni žvelgia su smalsumu, kiti palaiko, dar kai kurie mano, kad toks renginys nebuvo būtinas.
Atnaujinta 14.21 val.
Į policiją pristatyti 8 asmenys, eisenos dalyviai pasitinkami ir plojimais
Policija praėjus kiek daugiau nei valandai nuo eitynių pradžios informuoja, kad į sulaikymo įstaigas pristatyti 8 asmenys.
Eisenos dalyviai apie 14.30 val. apsisuko, Laisvės alėja grįžta atgal link Soboro.
Dalis žmonių eiseną stebi alėjoje esančių pastatų languose, dalyvius pasitinka palaikymo plojimais.
Vienu metu LGBT eitynių dalyviai buvo abiejose Laisvės alėjose pusėse ir emocingai sveikino vieni kitus.
Apsisukusi eitynių kolona praėjo pro alėjos fontaną ir S. Daukanto gatvę. Šįkart neramumų išvengta: pareigūnai sudarė koridorių, kad dalyviai galėtų laisvai judėti.
Dalyviai skanduoja „ačiū“ policijos pareigūnams.
Atnaujinta 13.56 val.
Prie savivaldybės pastato – skanduotė V. Matijošaičiui
Eisenos dalyviai apie 14 val. priėjo Kauno miesto savivaldybės pastatą, čia pasigirdo skanduotė „Tu ne mūsų meras“.
Taip eitynių dalyviai išreiškia protestą prieš miesto valdžią ir konkrečiai mero Visvaldo Matijošaičio veiksmus ir pastarųjų dienų pasisakymus viešojoje erdvėje.
Savo ruožtu policijos pareigūnai informuoja, kad iš viso į policijos įstaigas šiuo metu pristatyti 3 asmenys. Pradėtas 1 ikiteisminis tyrimas pagal Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 284 str.
Atnaujinta 13.33 val.
Agresyvūs asmenys blokavo kelią eisenai, įvyko susirėmimas su pareigūnais, keletas žmonių – sulaikyti
Eitynės po maždaug 10-15 minučių sustabdymo vėl pajudėjo. Pareigūnai iš Laisvės alėjų šonų atitraukė agresyviau nusiteikusius asmenis.
Eitynės kuriam laikui buvo sustojusios ties Laisvės alėjoje esančio fontano, ten būrys asmenų skandavo skanduotes „Gėda“, taip pat apsistumdė su pareigūnais.
Keletas jų – sulaikyti, juos išsivedė pareigūnai.
Oficialiai policija praneša, kad sulaikytas vienas asmuo dėl neapykantos kurstymo.
Eitynėms artėjant prie Kauno savivaldybės, prie centrinio knygyno iš pastato atskriejo keletas kiaušinių į eisenos dalyvius.
Laisvės al., netoli Romuvos, sulaikytas dar vienas vyras viešoje vietoje vartojęs necenzūrinius žodžius, trikdęs viešąją tvarką.
Pareigūnai gyventojus perspėja, jog teisėtų policijos pareigūnų reikalavimų nevykdantys asmenys bus sulaikomi.
Prašome gyventojų poziciją reikšti taikiai, kultūringai ir be smurto.
Atnaujinta 13.18 val.
Kitoje Laisvės alėjos pusėje – priešiškai nusiteikusių žmonių būrys, necencūrinė leksika ir skanduotės „eikit lauk“
Praėjus apie 20 minučių nuo eitynių pradžios Daukanto gatvės prieigose susirinkę gana agresyviai nusiteikę žmonės, jie skanduoja įžeidžiančius šūkius, taip pat girdėti necenzūrinė leksika.
Čia dirba gausios policijos pareigūnų pajėgos, jie ramina įsiaudrinusią minią.
Taip pat girdėti šūksniai – „Mes už tradicinę šeimą“.
Priešiškai nusiteikusių žmonių yra kelios dešimtys, juos bando pareigūnai patraukti į šoną, atvyko policijos pareigūnų automobilis.
Po kelių akimirkų pareigūnai susistumdė su blokuojančiais kelią asmenimis. Incidento vietoje pasirodė riaušių malšinimo pareigūnai.
Keletas asmenų buvo išvesti iš minios.
Atnaujinta 13.10 val.
Pareigūnai iš eitynių prieigų išsivedė keletą asmenų
Dar prieš pat eitynių pradžią LRT.lt žurnalistai užfiksavo keletą asmenų, kuriuos iš eisenos prieigų išsivedė policijos pareigūnai.
Vieną vyrą, kuris filmavo telefonu išsivedė neuniformuoti pareigūnai, jį pareigūnai apieškojo, greičiausiai jis sukėlė policijos pareigūnams įtarimų.
Taip pat kitoje vietoje pareigūnai sulaikė kitą vyrą. Policijos atstovė kol kas apie incidentus komentarų nepateikia, apie sulaikytus asmenis, kurie būtų pristatyti į komisariatus informacijos nėra.
Dalis susirinkusių greta eisenos skanduoja „Gėda, gėda“.
Eisenos dalyviai tuo tarpu atsako skanduote „Mes esame visur“, taip pat nešami plakatai su užrašais „Lietuvoje tilpsime visi“.
Eisenoje matomas ir ne vienas angliškas užrašas: „Love is love“; „Born this way“, „We are all human“ ir t.t.
Kaip iš įvykio vietos praneša LRT.lt žurnalistas Valdemaras Šukšta, Daukanto gatvėje susirinko gana agresyviai nusiteikusių žmonių minia, jie dėvi odines striukes, yra su kaukėmis ir skanduoja „Eikite namo“.
Atnaujinta 12.38 val.
Formuojama eisenos dalyvių kolona, kitoje pusėje – keliasdešimt smalsuolių, kai kurie nusiteikę priešiškai
Priešais Soborą formuojasi dalyvių kolona, kuri nusidriekusi palei maldos namus. Dalyviai judės dešine Laisvės alėjos puse: priekyje eilute sustoję policijos pareigūnai, paruoštas automobilis, kuris lydėtų eiseną.
Greta, iš Laisvės alėjos pusės susirinko keliasdešimt smalsuolių, kai kurie nusiteikę priešiškai.
Priešais Soborą per megafoną kalba Vytautas Šustauskas. Susirinkusieji alėjoje šaukia „Gėda“.
V. Šustauskas šaukė, kad LGBTQ+ eitynių dalyviai turėtų rinktis kitur, ragino kauniečius „vienytis ir ginti miesto garbę“.
Eitynių kolonoje esantys dalyviai dabar muša būgnais. Kol kas nieko neskanduoja.
Atnaujinta 12.10 val.
Eitynių dalyviai pradeda rinktis prie Soboro, aplinką stebi gausus skaičius pareigūnų, iš minios išvestas vienas vyras
Apie vidurdienį tarp Soboro ir Gedimino gatvių prie eitynių prisijungė vis daugiau dalyvių. Jiems dalinamos rožinės apsauginės veido kaukės, ant kurių užrašyta „Tyla = mirtis“. Dalis susirinkusiųjų apsigaubę vaivorykštės spalvų vėliavomis, kai kurie neša plakatus su užrašu „Mes esame visur“.
Teismuose su savivaldybe „Kaunas Pride“ organizatorius atstovavusi „Gegužės 1-osios profsąjunga“ dėvi ryškiaspalves liemenes: jie yra savanoriai, kurie stebės eitynių eigą ir saugumą. Tarp dalyvių patruliuoja ir policijos pareigūnai, ir pareigūnai, kurie dėvi skiriamuosius raisčius ant rankų.
LRT RADIJO žurnalistai teigia, kad apie vidurdienį susirinkę apie 300-400 žmonių.
Tiesa, jų gali daugėti, nes iki pajudėjimo Laisvės alėja dar liko valanda laiko.
Pareigūnai griežtai kontroliuoja Laisvės alėjos prieigas, žmonės, kurie bando patekti prie Soboro su kuprinėmis yra tikrinami, žiūrimas jų kuprinių ar rankinių turinys.
Pravažiavimai prie Laisvės alėjos – visiškai uždaryti, bet pėstiesiems praeiti pro Laisvės alėją galima.
Pareigūnai atidžiai stebi viešąją erdvę, tikrina asmenis, kurie gali sukelti įtarimus.
„Pareigūnams teko įsikišti tarp vieno LGBT priešininko ir LGBT narės, nes asmuo uždavė nekorektišką klausimą, pareigūnai iš karto į tai sureagavo ir tie žmonės buvo atskirti“, – sako LRT RADIJO žurnalistas Domantas Butkus.
Apie 12.30 val. pareigūnai išsivedė vieną vyrą, kol kas nėra aišku dėl kokių priežasčių jis buvo nuvestas atokiau nuo renginio.
Atnaujinta 11.45 val.
Dalyvis Jonas: už tai galiu savo gyvybę paaukoti
Dar prieš eitynes prie Soboro pradėjo būriuotis žmonės. Solidaus amžiaus Jonas sakė LGBT palaikymo eitynėse Vilniuje dalyvaujantis kiekvienais metais ir džiaugėsi jų sulaukęs Kaune.
„Tegyvuoja laisvė, atsakomybė, LGBT ir viso pasaulio geros valios žmonės“, „Lietuvos laisvės smaugliai, pirdolinkite pas Putiną!“, skelbė Jono laikomi plakatai.
„Esu pirmas Sovietų Sąjungoje, kuris iškėlė šias problemas. Nenoriu girtis, bet tikrai“, – portalui LRT.lt sakė Jonas.
Jis pabrėžė, kad jam itin rūpi iššūkiai, su kuriais susiduria LGBT: „Labai rūpi. Tik šitaip pasaulis bus teisingas, laisvas ir harmoningas. Ne visi supranta, mano, kad nepatogu, dar daug kas bijo“.
Pasiteiravus, ar pats nebijo dalyvauti eitynėse, atsakė trumpai: „Nebijau, tegu užmuša, nebijau. Galiu paaukoti gyvybę už tai, nebijau, seniai esu pasiruošęs. Tegu visi pasaulyje turi savo meilę ir savo namus, į kuriuos gali grįžti, kai šalta, tegu visi būna maloningi“, – LRT.lt sakė Jonas.
Ragina palaikyti, o ne smerkti
Gintarė ir Algirdas į eitynes atvyko palaikyti LGBT bendruomenės.
„Graži diena, smagi pramoga, esu buvusi Vilniuje, buvo labai šaunu. Tikrai nesmerkiu niekada žmonių pagal jų poreikius, pagal tai, ką jie myli, labai palaikau, todėl norime būti to dalis“, – LRT.lt pasakojo Gintarė.
Algirdas sakė turintis daug draugų, kurių meilė yra įvairi: „Nereikia pykti ant žmonių – geriau, kai žmonėms yra gerai, o ne tiesiog pyktį dėl kitokių pažiūrų laikyti“.
„Labai tikimės, kad viskas bus pozityvu ir smagu. To pykčio labai daugėja, norisi, kad jo būtų mažiau. Kaip sakau, pradėk nuo savęs visada, tas atėjimas ir pabuvimas čia, šypsena duoda labai daug gero“, – pridūrė Gintarė.
Pasikalbėti su LRT.lt sutiko LGBT bendruomenei priklausanti Gabija. Anot jos, jai šios eitynės yra labai svarbios.
„Priklausau bendruomenei ir norėjau tai parodyti. Žinau, kad namuose ar mokykloje negaliu to daryti. Čia bent turiu žmonių, kurie taip pat mano, su kuriais galiu pasidalinti savo nuomone ir to nebijoti“, – kalbėjo Gabija.
Ji vylėsi, kad eitynės praeis ramiai, tačiau pridūrė, kad yra žmonių, kurie LGBT bendruomenės netoleruoja.
Linas, vienas iš atėjusių dalyvauti „Kaunas Pride“ eitynėse, sakė, kad smagu, jog pirmą kartą tokios eitynės vyksta Kaune, svarsto, galbūt tai taps tradicija.
„Palaikau bendrą žinią, kurią išsakė organizatoriai. Norisi geresnės atmosferos, kuri būtų sukurta šiai žmonių grupei, nes yra įvairiausių įtampų, nelygybių, netenkina teisinis reguliavimas. Jeigu tai kažką pakeis, padės – tuo geriau. Tiesiog norisi palaikymą išreikšti. Viską koncentruoti Vilniuje nėra visiškai sveika, norisi, kad visa Lietuva įsitrauktų“, – teigė Linas.
Raigardas ir Viktorija teigė, kad į eitynes atėjo paskleisti tokią žinią: palaikyti, parodyti pasauliui, kad visi turi būti lygūs.
„Ir, kad mes esame visur ir mes esame žmonės. Esu kaunietė, labai džiaugiuosi, kad įvyko toks didelis žingsnis, pagaliau ir čia mes turime paradą. Galbūt tai žingsnis dėl pokyčių Lietuvoje“, – tarė Viktorija.
Raigardas smerkė, kad Kauno miesto savivaldybė nenorėjo suderinti eitynių. Abudu tikisi, kad LGBTQ+ eitynės ir palaikymo akcijos ateityje galėtų vykti ir kituose šalies miestuose.
Palaiko ne visi
Šalia rinkosi ne tik LGBT bendruomenę palaikantys žmonės, tačiau ir prieštaraujantys vykstančioms eitynėms. Genovaitė ir Vida LRT.lt sakė atvykusios pažiūrėti eitynių, tačiau tvirtino joms nepritariančios.
„Aš prieš, labai prieš, dėl to, kad turi būti natūralios šeimos, vaikus auginti. O kokia čia šeima? Kaip tuos vaikus augins, kaip auklės, kur ta mama ir kur tėvas? Na ne, aš prieš esu“, – svarstė Vida.
Jai antrino ir Genovaitė: „Jokiu būdu, kad neduotų jiems vaikų. Jie gali tyliai sau kažkaip gyventi. Kodėl jie čia vaikšto? Vyksta vestuvės, vaikiukai vaikšto su tėvais, visi mato, šaiposi, kraiposi. (...) Einame į pasaulio pabaigą, į susinaikinimą. Kokios tos šeimos, kas iš tų vaikų bus?“
Atnaujinta 11.40 val.
Fiksuojamos pirmos provokacijos, asmenys su LGBT vėliava apipilti alumi
Eitynėse dirbantys LRT.lt žurnalistai informuoja, jog kol kas didesnių incidentų neužfiksuota, tiesa, atsirado keletas asmenų, kurie sukėlė provokacijas.
Viena grupelė asmenų alumi apipylė pro šalį einančius žmones, kurie nešėsi LGBT vėliavą.
Tiesa, pareigūnai šių asmenų kol kas nesulaikė.
Atnaujinta 11.30 val.
Maldininkai surengė savo akciją: tai yra protestas prieš „Kaunas Pride“ eiseną.
Jurgis Jonaitis, vienas iš organizatorių, minėjo, kad Laisvės alėjos ir Vytauto prospekto sankryžoje susirinkę katalikai, kurie apie 2 valandas melstis.
„Melsime šventąjį Rožančių, giedosime giesmes – toks pagrindinis scenarijus“, – sakė J. Jonaitis, Jo teigimu, susirinkusieji nemėgino kontaktuoti su eitynių dalyviais „Norime atsilyginti Dievui už viešai propaguojamas, skelbiamas, mėginamas įtvirtinti nuodėmes prieš prigimtį. Čia pagrindinis tikslas“, – komentavo J. Jonaitis.
Eitynės, anot jo, yra nuodėmė.
„Viešas veiksmas siekiant įtvirtinti moraliai nepadorų elgesį įvairiuose lygmenyse“, – teigė jis.
„Visų pirma tai yra atsilyginimas Dievui, dangui, o visų antra – yra ir kiti tikslai: kad Lietuva išliktų katalikiška šalis. Kad visi lietuviai stengtųsi gyventi dorybingą, skaistų gyvenimą. Ypač jaunimas. Viską, ką mes sakome visai Lietuvos publikai, sakome ir eitynių dalyviams, gal tik labiau pabrėždami“, – pridūrė J. Jonaitis.
Susirinkime dalyvavo ir kunigas Edmundas Naujokaitis iš Panemunės Aušros Vartų Švč. Mergelės Marijos, Gailestingumo Motinos, koplyčios.
„Tai yra protestas prieš „Kaunas Pride“ eiseną. Tai yra atsilyginimo, atsiteisimo malda, kadangi tai yra įžeidimas Dievui ir tai yra ne politinė, o religinė forma. Prašome Dievo atleidimo už šitą renginį, kuris objektyviai, pagal katalikiškus principus, yra nuodėmė, yra blogas“, – kalbėjo E. Naujokaitis.
Pasak jo, demonstravimas LGBT pozicijos yra „nuodėmė“.
Pasimelsti susirinko apie 20 žmonių. Jie pabrėžė, kad yra nusiteikę taikiai.
Beje, dar prieš vidurdienį Laisvės alėjoje pasirodė ir buvęs Kauno meras Vytautas Šustauskas, jis LGBT eitynių nepalaiko, jas vertina neigiamai.
Atnaujinta 11.25 val.
Organizatoriai: renginys vienija skirtingas bendruomenes
Prieš renginį „Kaunas Pride“ organizatoriai surengė spaudos konferenciją. Anot vienos organizatorių Viktorijos Kolbešnikovos, svarbiausia – žmonės iš LGBT bendruomenės.
„Svarbiausia eitynėse draugiškai nusiteikę žmonės. Jei bus kokių nors provokacijų, man atrodo, tiek mes iš savo pusės, tiek policijos pareigūnai esame pasirengę įvairiems dalykams, bet, man atrodo, kad tai, kas yra kalbama viešoje erdvėje, nebūtinai atitinka realybę. Šiandien bus matyti, kad mes tikrai esame puikiai nusiteikę“, – sakė V. Kolbešnikova.
„Žymiai svarbiau pasakyti tai, ką norime pasakyti, o ne tai, ką kas nors prieš mus nori padaryti“, – pridūrė organizatorė.
Pasak organizatorių, tikimasi sulaukti iki tūkstančio dalyvių, tačiau situacija gali pasikeisti.
„Niekada dar tokio solidarumo Kaune ir su kultūros institucijomis, kitais žmonėmis nemačiau. Man atrodo, šis renginys yra vienijantis skirtingas bendruomenes, skirtingus LGBT žmonių balsus, tikrai nieko nepriešina“, – pažymėjo organizatorė.
Šalia Soboro taip pat renkasi prieš eitynes nusiteikusi grupelė, organizuojanti bendrą maldą.
„Tegu meldžiasi, tikrai niekam dar nepakenkė meldimasis. Mes, savo ruoštu, jiems palinkėsime saugumo, palinkėsime, kad jų teisės būtų užtikrintos. Kas iš mūsų religingi, galėsime pasimelsti atgal“, – tvirtino renginio organizatorės.
LGBT balsas nėra girdimas
„LGBTQ+ bendruomenės balsas nuo pat nepriklausomybės pradžios nėra girdimas. Mes nereikalaujame išskirtinių teisių, tiesiog norime prieš įstatymą būti lygūs, kaip tai numato Konstitucijos 29 straipsnis. „Kaunas Pride“ eitynių kaip protesto tikslas atkreipti dėmesį į socialines problemas su kuriomis susiduria LGBTQ+ bendruomenė Kaune bei Lietuvoje“, – teigia renginio organizatoriai.
Pareigūnai užtvėrė Laisvės alėjos prieigas, draudžiamas eismas visose gatvėse, kurios kerta šią vietą. Užtverta ir pėstiesiems skirta S. Daukanto gatvė.
Šeštadienio rytą pareigūnai patruliuoja Laisvės alėjoje, keli jų budi prie tarpuvarčių, vartų. Tvora atitverta Kauno miesto savivaldybė ir šalia jos esanti aikštė.
LRT RADIJAS skelbia, kad organizatoriai tikisi, kad jose dalyvaus apie tūkstantį žmonių. Policijos atstovai sako esantys pasirengę užtikrinti tvarką, yra numatę, kaip elgsis tiek sankcionuoto renginio, tiek nesankcionuotų veiksmų metu.
Kaip sakė policijos atstovė Odeta Vaitkevičienė, šiai dienai policija ruošėsi iš anksto, kiek per eitynes dirbs pareigūnų, ji neatskleidė.
Pareigūnai per eitynes gali paprašyti pateikti dokumentus, patikrinti, ar nesinešama pavojingų daiktų.
O. Vaitkevičienė sakė, kad pareigūnai prieš šią dieną stebėjo viešąją erdvę, skaitė visuomenės komentarus. Iki vakar 15 asmenų buvo prevenciškai įspėti, mat jie ragino nesilaikyti viešosios tvarkos, imtis smurtinių veiksmų.
Pareigūnai ragina atėjusiuosius savo nuomonę ir pilietinę poziciją išreikšti pagarbiai, taikiai ir be smurto, o jei yra galimybė – renginį stebėti per medijas.
Prieš renginį organizatoriai yra pateikę 14 punktų reikalavimų sąrašą, kuriame minimos teisės į santuoką ir įsivaikinimą nepriklausomai nuo partnerių lyties, įstatymų, kurie, pasak jų, leidžia cenzūruoti informaciją apie LGBTQ+ asmenis ir neužtikrina pakankamos jų apsaugos, pakeitimas.
Jie reikalauja efektyviau kovoti su neapykantos kalba ir sveikatos priežiūros paslaugų, kurios būtų teikiamos nediskriminuojant žmonių dėl jų lytinės tapatybės.
Renginio organizatoriai šią savaitę susitiko su Seimo pirmininke Viktorija Čmilyte-Nielsen ir pristatė jai savo reikalavimų sąrašą.
Eitynių organizatoriai kritikavo miesto savivaldybę, jog ši vilkina sprendimą ir siekia nutildyti miesto valdžiai oponuojančius žmones.
Kauno meras Visvaldas Matijošaitis savo ruožtu teigė, kad teismui leidus, eitynės galės vykti, tačiau pats manantis, kad Laisvės alėja nėra skirta tokiems renginiams: „mano asmenine nuomone, nebūtina visur ir viešintis“, teigė jis.
Leidimas renginiui suderintas tik penktadienio pavakarę, po to, kai tai padaryti savivaldybę neskundžiama nutartimi įpareigojo teismas.
Eitynės vidurdienį prasidės nuo Nepriklausomybės aikštės prie Soboro. Dalyvių kolona judės Laisvės alėja iki jos pabaigos, tuomet apsisuks ir judės tuo pačiu maršrutu atgal. Eitynės pasibaigs vėl susirenkant Nepriklausomybės aikštėje.
Organizatoriai šeštadienio renginyje tikisi apie tūkstančio žmonių, leidime numatyta, kad jų gali susirinkti iki 3 tūkstančių.


Seksualinės mažumos Lietuvoje

Pirmosios Lietuvoje homoseksualų ir jų palaikytojų eitynės įvyko 2010 m. gegužės 9 d., tuometinei Vilniaus savivaldybei, vadovaujamai mero Viliaus Navicko, išdavus leidimą jį surengti. Eitynėse žygiavo 350 dalyvių, iš jų – 2 Seimo nariai (Marija Aušrinė Pavilionienė ir Rokas Žilinskas), juo saugojo 800 policijos pareigūnų. Eitynėms suteikta vieta – Upės gatvė.

Antrosios eitynės „Už lygybę“ įvyko 2013 m. liepos 28 d., pirmąkart leidimas rengti eitynes išduotas Vilniaus centrine gatve – Gedimino prospektu. Eitynėse, kurias organizavo Lietuvos gėjų lyga (LGL), žygiavo apie 800 dalyvių,„Baltic Pride“ eitynėse laukiami visi, kam nesvetima tolerancija, tik ne Petras Gražulis, šis kviečia uždegti gedulo žvakutes tarp jų užsienio šalių ambasadoriai, europarlamentarai, 3 Seimo nariai (Marija Aušrinė Pavilionienė, Giedrė Purvaneckienė (LSDP) ir Dalia Kuodytė (LRLS), JAV alternatyvaus roko grupė Betty, įvairios LGBT ir nevyriausybinės LBT remiančios organizacijos iš užsienio, TJA, Vaikų linija, LRLS atstovai, antifa, anarchistai ir kiti.


Seksualinės mažumos Lietuvoje

Pirmosios Lietuvoje homoseksualų ir jų palaikytojų eitynės įvyko 2010 m. gegužės 9 d., tuometinei Vilniaus savivaldybei, vadovaujamai mero Viliaus Navicko, išdavus leidimą jį surengti. Eitynėse žygiavo 350 dalyvių, iš jų – 2 Seimo nariai (Marija Aušrinė Pavilionienė ir Rokas Žilinskas), juo saugojo 800 policijos pareigūnų. Eitynėms suteikta vieta – Upės gatvė.

Antrosios eitynės „Už lygybę“ įvyko 2013 m. liepos 28 d., pirmąkart leidimas rengti eitynes išduotas Vilniaus centrine gatve – Gedimino prospektu. Eitynėse, kurias organizavo Lietuvos gėjų lyga (LGL), žygiavo apie 800 dalyvių,„Baltic Pride“ eitynėse laukiami visi, kam nesvetima tolerancija, tik ne Petras Gražulis, šis kviečia uždegti gedulo žvakutes tarp jų užsienio šalių ambasadoriai, europarlamentarai, 3 Seimo nariai (Marija Aušrinė Pavilionienė, Giedrė Purvaneckienė (LSDP) ir Dalia Kuodytė (LRLS), JAV alternatyvaus roko grupė Betty, įvairios LGBT ir nevyriausybinės LBT remiančios organizacijos iš užsienio, TJA, Vaikų linija, LRLS atstovai, antifa, anarchistai ir kiti.

Per 2010 m. homoseksualų eitynes dėl riaušių kurstymo buvo suimti parlamentarai: tuomet TS-LKD priklausęs Lietuvos tautininkų sąjungos narys Kazimieras Uoka ir TT Petras Gražulis. Pastarasis, neretai laikomas vienu priešiškiausių homoseksualams politikų,Lietuvos gėjų ir lesbiečių „pupuliu“ tapo Petras Gražulis  vėl sulaikytas per 2013 m. eitynes.


Seksualinės mažumos Lietuvoje

Pirmosios Lietuvoje homoseksualų ir jų palaikytojų eitynės įvyko 2010 m. gegužės 9 d., tuometinei Vilniaus savivaldybei, vadovaujamai mero Viliaus Navicko, išdavus leidimą jį surengti. Eitynėse žygiavo 350 dalyvių, iš jų – 2 Seimo nariai (Marija Aušrinė Pavilionienė ir Rokas Žilinskas), juo saugojo 800 policijos pareigūnų. Eitynėms suteikta vieta – Upės gatvė.

Antrosios eitynės „Už lygybę“ įvyko 2013 m. liepos 28 d., pirmąkart leidimas rengti eitynes išduotas Vilniaus centrine gatve – Gedimino prospektu. Eitynėse, kurias organizavo Lietuvos gėjų lyga (LGL), žygiavo apie 800 dalyvių,„Baltic Pride“ eitynėse laukiami visi, kam nesvetima tolerancija, tik ne Petras Gražulis, šis kviečia uždegti gedulo žvakutes tarp jų užsienio šalių ambasadoriai, europarlamentarai, 3 Seimo nariai (Marija Aušrinė Pavilionienė, Giedrė Purvaneckienė (LSDP) ir Dalia Kuodytė (LRLS), JAV alternatyvaus roko grupė Betty, įvairios LGBT ir nevyriausybinės LBT remiančios organizacijos iš užsienio, TJA, Vaikų linija, LRLS atstovai, antifa, anarchistai ir kiti.

Per 2010 m. homoseksualų eitynes dėl riaušių kurstymo buvo suimti parlamentarai: tuomet TS-LKD priklausęs Lietuvos tautininkų sąjungos narys Kazimieras Uoka ir TT Petras Gražulis. Pastarasis, neretai laikomas vienu priešiškiausių homoseksualams politikų,Lietuvos gėjų ir lesbiečių „pupuliu“ tapo Petras Gražulis  vėl sulaikytas per 2013 m. eitynes.

Trečiąkart Lietuvoje organizuojant eitynes 2016 m. didesnių neramumų išvengta. Eitynėse dalyvavo ir Seimo nariai, diplomatai, įvairios bendruomenės – Lietuvos žydų bendruomenės pirmininkė Faina Kukliansky, parlamentarai Dalia Kuodytė (LRLS), Mykolas Majauskas (TS-LKD), Marija Aušrinė Pavilionienė (LSDP), Vytautas Matulevičius (DK), Vilniaus miesto tarybos narys Markas Adamas Haroldas, Izraelio ambasadorius Amiras Maimonas, Švedijos ambasadorė Cecilia Ruthström-Ruin ir kiti.

2019 m. birželio 8 dieną vykusiose ketvirtosiose eitynėse (Baltic Pride) Vilniuje dalyvavo apie 10 000 LGBT asmenų ir juos palaikančiųjų ir dalyvių. Skaičiumi eitynės kol kas gausiausios Baltijos šalyse. Oficialus eitynių šūkis buvo „Mes esame šeima“.


Ramūnas Navardauskas

Ramūnas Navardauskas (g. 1988 m. sausio 30 d.) – Lietuvos dviratininkas, nacionalinis čempionas. Šiuo metu atstovauja profesionaliai komandai ,, Bahrain Merida
Cycling Team“. Pirmasis R. Navardausko treneris – Kęstutis Česaitis.

Jis yra laimėjęs prestižinių plento dviračių lenktynių „Giro d'Italia“ ir „Tour de France“ vieną etapą.

2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse užėmė 47 vietą grupinėse plento lenktynėse. Tais pačias metais Olandijoje vykusio pasaulio čempionato grupinėse lenktynėse buvo aštuntas, o 2014 m. pasaulio pirmenybėse Ispanijoje užėmė 15-ą vietą. 2015 m. pasaulio plento dviračių čempionate JAV iškovojo bronzos medalį. Išrinktas 2015 metų  geriausiu Lietuvos sportininku.

2020 m. lapkričio 19 d. sportininkas pranešė apie savo sprendimą baigti profesionalaus dviratininko karjerą.Dvejų olimpinių žaidynių dalyvis R. Navardauskas baigė sportininko karjer

Vienas geriausių Lietuvos dviratininkų Ramūnas Navardauskas nusprendė baigti profesionalaus dviratininko karjerą. 32 metų atletas pastaruosius du sezonus atstovavo Prancūzijos komandai „Nippo Delko One Provence“. Ekipa priklauso Tarptautinės dviračių sporto sąjungos (UCI) antrajam divizionui.
„Praradau malonumą, – Prancūzijos laikraščiui „La Provence“ teigė R. Navardauskas. – Taip pat išgyvenau trejus labai sunkius metus. Teko kovoti prieš save. Tad turiu pailsėti, pasinerti į ramesnį gyvenimą ir šiek tiek pamiršti dviračių sportą. Gal po kelerių metų to gailėsiuosi, bet dabar man jau gana. Tiesiog noriu paprastesnio gyvenimo“.
R. Navardauskas 2011-2018 metais atstovavo UCI aukščiausiojo diviziono komandoms. Iš Kvėdarnos (Šilalės raj.) kilęs dviratininkas laimėjo po vieną „Giro d’Italia“ (2013 m.) ir „Tour de France“ (2014 m.) etapą, 2015 metais iškovojo pasaulio čempionato bronzos medalį.
Ramūnas 2012 metais po ketvirtojo ir penktojo etapų buvo „Giro d’Italia“ lyderis. Rožinių „Giro“ lyderio marškinėlių iki tol nebuvo vilkėjęs nė vienas Lietuvos dviratininkas. R. Navardauskas, kurio pirmasis treneris – Kęstutis Česaitis, atstovavo Lietuvai Londono ir Rio de Žaneiro olimpinėse žaidynėse.
Geriausias 2015 metų Lietuvos sportininkas šalies dviračių plento čempionatuose iškovojo 17 medalių – 7 aukso bei po 5 sidabro ir bronzos.
„Kai buvau paauglys, negalvojau apie profesionalų sportą, bet galiausiai turėjau puikią karjerą, trukusią 10 metų. Pavyko iškovoti gražių pergalių. Tai buvo nuostabus nuotykis“, – sakė R. Navardauskas, kuris šiuo metu eina Lietuvos dviračių sporto federacijos viceprezidento pareigas.


Ramūnas Navardauskas


Ramūnas Navardauskas

Jis yra laimėjęs prestižinių plento dviračių lenktynių „Giro d'Italia“ ir „Tour de France“ vieną etapą.

2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse užėmė 47 vietą grupinėse plento lenktynėse. Tais pačias metais Olandijoje vykusio pasaulio čempionato grupinėse lenktynėse buvo aštuntas, o 2014 m. pasaulio pirmenybėse Ispanijoje užėmė 15-ą vietą. 2015 m. pasaulio plento dviračių čempionate JAV iškovojo bronzos medalį. Išrinktas 2015 metų  geriausiu Lietuvos sportininku.


Kiaunorių pradinė mokykla

Kiaunorių pradinė mokykla – mokykla, buvusi Kiaunorių kaime (Kelmės rajono savivaldybė). Buvęs įmonės kodas 9009617.Kelmės r. Kiaunorių pagrindinė mokykla. Lrimones.lt (tikrinta 2022-04-25).

thumb|left|Kiaunorių mokykla apie 1947 m.

1919 m. įsteigta pradinė mokykla, 1953–1994 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, 1994–2005 m. pagrindinė mokykla. 2005 m. rugsėjo 1 d. Kiaunorių mokykla reorganizuota į Mockaičių pagrindinės mokyklos Kiaunorių pradinio ugdymo skyrių,Kelmės rajono Mockaičių pagrindinės mokyklos Kiaunorių pradinio ugdymo skyrius. Aikos.smm.lt (tikrinta 2022-04-25). kuris 2012 m. rugpjūčio 29 d. sprendimu Nr. T-254 buvo uždarytas.Kelmės r. Mockaičių pagrindinė mokykla. Kurybinespartnerystes.lt (tikrinta 2022-04-25).

2004 m. mokykloje mokėsi 44 moksleiviai,„Kiaunoriškiai gina mokyklą“. Šiaulių kraštas. Nuoroda tikrinta 2022-04-30. 2012 m. – 4.„Be gyvybės liko dar dvi kaimo mokyklos“. Šiaulių kraštas. Nuoroda tikrinta 2022-04-30

Be gyvybės liko dar dvi kaimo mokyklos
Regina MUSNECKIENĖ
Prieš pat mokslo metų pradžią rajono Taryba nusprendė panaikinti dar du pradinio ugdymo skyrius, nes juose beliko vos po kelis mokinius.
reginamus@skrastas.lt
Junkiluose šeši, Kiaunoriuose keturi vaikai
Rengiant mokyklų pertvarkos planą manyta, jog Mockaičių pagrindinės mokyklos Kiaunorių pradinio ugdymo skyriuje mokysis 8, Užvenčio Šatrijos Raganos Junkilų pradinio ugdymo skyriuje 10 vaikų.
Tačiau pastarosiomis dienomis paaiškėjo, jog pradinukų abiejose mokyklose bus perpus mažiau. Kai kurie tėvai su mažais vaikais išsikraustė gyventi kitur, kai kurie nusprendė leisti vaikus į kitą mokyklą.
Buvusi Junkilų pradinės mokyklėlės vedėja Danutė Ivanauskienė apgailestavo, jog tiek metų jų ginta, puoselėta mokyklėlė liks užkaltais langais. Tačiau nebuvo kitos išeities. Dėl šešių vaikų neįmanoma išlaikyti mokyklos. Neužtenka mokinio krepšelio.
Nuo rugsėjo pirmosios, rajono Tarybos sprendimu, šie skyriai panaikinti. Užvenčio Šatrijos Raganos gimnazijos ir Mockaičių pagrindinės mokyklos direktoriai įpareigoti perimti šių skyrių dokumentus ir turtą, įspėti apie atleidimą iš darbo mokytojus ir kitus darbuotojus.
Tarybos nariai prakalbo apie gimstamumo didinimą
Prieš priimant tokį sprendimą rajono Tarybos posėdyje įsisiūbavo diskusijos. Opozicija priekaištavo, jog prieš kelis mėnesius rengtas rajono mokyklų pertvarkos planas buvo skubotas ir prastai paruoštas. Dabar skiname jo vaisius.
Savotiškai suvedžioti mokytojai ir kiti šių pradinio ugdymo skyrių darbuotojai. Jiems, likus dienai iki mokslo metų pradžios, reikėjo įteikti įspėjimus dėl atleidimo iš darbo.
Iškilo problema ir Kelmės Aukuro vidurinėje mokykloje. Neužtenka mokinių komplektuoti 11 klasę. Todėl nuspręsta jos nekomplektuoti ir taip pradėti pertvarkyti vidurinę į pagrindinę mokyklą.
Kai kurie Tarybos nariai piktinosi, jog Kelmėje vis dar palikti darželiai mokyklos. Elgiamasi kaip gėlių turglyje, palyginimų nešykštėjo vietos politikai. Darželiai turi likti darželiais, o mokyklos mokyklomis.
O vienas neiškentęs pasiūlė Tarybai priimti daugiau sprendimų, kaip didinti gimstamumą.
DARBAS: Užvenčio Šatrijos Raganos gimnazijos Junkilų pradinio ugdymo skyriaus vedėja rajono Tarybos Švietimo ir kultūros komiteto pirmininkė Danutė Ivanauskienė džiaugiasi, jog neskausmingai, neatleidžiant nė vieno mokytojo pavyko gauti darbo gimnazijoje. Tačiau apgailestauja, kad Junkilų mokyklėlė liks užkaltais langais.
Autorės nuotr.
Komentuoti


Kiaunorių pradinė mokykla


Kęstutis Jucevičius

Kęstutis Jucevičius (1968 m. rugpjūčio 3 d. Dapkūniškiuose,  Molėtų raj.) – teisininkas, vidaus tarnybos pulkininkas, buvęs Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos prie VRM vadovas (2012–2017).

2013 m. rugsėjo 12 dienos potvarkiu premjeras Algirdas Butkevičius Kęstučiui Jucevičiui suteikė vidaus tarnybos generolo laipsnį.Dėl vidaus tarnybos generolo laipsnio suteikimo Kitą dieną premjeras pasirašė dokumentą,Dėl Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko 2013 m. rugsėjo 12 d. potvarkio Nr. 274 "Dėl vidaus tarnybos generolo laipsnio suteikimo" pripažinimo netekusiu galios kuriuo potvarkis dėl generolo laipsnio skyrimo neteko galios. Pasak A.Butkevičiaus atstovės spaudai, dokumentas dėl generolo laipsnio suteikimo buvo pasirašytas dėl techninės kanceliarijos klaidos. Premjeras pats pastebėjo klaidą. Teikimas nebuvo suderintas su A.Butkevičiumi. Potvarkį dėl K.Jucevičiaus rango pakėlimo  teikė vidaus reikalų ministro Dailio Alfonso Barakausko vadovaujama ministerija.Generolo antpečiais džiaugėsi 1 diena

°C, Vilnius
TV programa
Prenumeruokite dienraštį
Prenumerata 2022
Horoskopai
Lrytas EN
Kontaktai
MANO ERDVĖ 2022
EUROLYGA 2022
Atsiųskite naujieną
Bendraukime
Naujausi
TOP
Lrytas.tv
Lietuvos diena
Aktualijos
Nelaimės
Kriminalai
Švietimas
Verslas
Rinkos pulsas
Mano pinigai
Sėkmės istorijos
Sportas
Krepšinis
Futbolas
Kitos naujienos
Atsukam laiką
EUROLYGA
Pasaulis
Įvykiai
Rytai-Vakarai
Marga planeta
Konfliktai ir saugumas
Žmonės
Veidai ir vardai
TV antena
Užsienio žvaigždės
Muzika
Kelionės
Projektai
Lrytas.lt projektai
Multimedijos
Šventės
Bendraukime
Lietuvos diena
Aktualijos
Nelaimės
Kriminalai
Švietimas
Verslas
Rinkos pulsas
Mano pinigai
Sėkmės istorijos
Sportas
Krepšinis
Futbolas
Kitos naujienos
Atsukam laiką
EUROLYGA
Pasaulis
Įvykiai
Konfliktai ir saugumas
Rytai-Vakarai
Marga planeta
Žmonės
Veidai ir vardai
TV antena
Užsienio žvaigždės
Muzika
Kelionės
Komentarai
Mūsų žemė
Kaime gerai
Naujienos
Patirtis ir patarimai
Technika ir ūkis
Bendraukime
Man rūpi
Išklausykite
Reporteris
Augintinis
Priežiūra
Pamatyk
Suteik namus
Auto
Rinka
Technika
Radaras
Saugus eismas
Autosportas
Gyvenimo būdas
Istorijos
Vaikai
Horoskopai
Seksas (N-18)
Psichologija
Nori - tikėk
Sapnininkas
Būstas
Architektūra
Nekilnojamasis turtas
Pasidaryk pats
IT ir mokslas
Techno
Laboratorija
Visata
Išmanyk
Neįtikėtini faktai
Kultūra
Scena
Literatūra
Istorija
Dailė
Meno pulsas
Skonis
Pasigamink
Gurmanų klubas
Mitybos ABC
Virtuvės gudrybės
Stilius
Karamelė
Atvirai
Grožis
Sveikata
Medicinos žinios
Ligos ir gydymas
Gyvenu sveikai
Gamta
Fauna
Flora
Žemė
Eko
Orai
Kelionės
LRYTAS EN
Politics
Economy
Feature
Society
Business Tribune
Temos
ORAI
HOROSKOPAI
TV PROGRAMA
KONTAKTAI
Gyvenimo būdas
Būstas
Bendraukime
Sveikata
IT ir mokslas
Auto
Stilius
Kultūra
Skonis
Augintinis
Tėvams
Gamta
Komentarai
Mūsų žemė
Atliekų kultūra
Naujausi
TOP
Lrytas.tv
Lietuvos diena
Verslas
Sportas
Pasaulis
Žmonės
Projektai
Bendraukime
Gyvenimo būdas
Būstas
Bendraukime
Sveikata
IT ir mokslas
Auto
Stilius
Kultūra
Skonis
Augintinis
Tėvams
Gamta
Komentarai
Mūsų žemė
Atliekų kultūra
/lietuvos-diena/aktualijos/fntt-vadovas-generolo-antpeciais-dziaugesi-tik-viena-diena-201309251825.htm


Kęstutis Jucevičius


Kęstutis Jucevičius

2013 m. rugsėjo 12 dienos potvarkiu premjeras Algirdas Butkevičius Kęstučiui Jucevičiui suteikė vidaus tarnybos generolo laipsnį.


Marijus Adomaitis

Marijus Adomaitis (g. 1983 m. sausio 19 d. Vilniuje), geriau žinomas sceniniais vardais Mario Basanov ir Ten Walls – Lietuvos muzikos prodiuseris, dirbantis su tokiais dainininkais kaip Egidijus Dragūnas, Jurga Šeduikytė, Vaidas Baumila, Mantas Jankavičius, Alanas Chošnau ir Vudis.Basanovas: „Realybės šou ir merginų grupės yra blogai“ Šiuo metu užsienyje žinomas pseudonimu Ten Walls. 2014 m. jo kūrinys „Walking with Elephants“ pasiekė Didžiosios Britanijos radijo stoties BBC Radio 1 grojamiausių kūrinių pirmąjį dešimtuką ir užėmė 2-ąją vietą D. Britanijos muzikos topuose.

Muzikos atlikėjo ir prodiuserio Lino Adomaičio brolis.

2012 m. balandžio 21 d. susituokė su Diana Gaidelyte Vilniaus Dievo Gailestingumo šventovėje.

2020 m. lapkričio 13 d. oficialiai išsiskyrė.

2021 m. spalio 16 d. susituokė su projektų vadove Goda Fišeryte Panevėžyje, žmonos gimtinėje. Jam ši santuoka atroji.

2022 m. kovo 21 d. atlikėjui ir jo žmonai Godai gimė sūnus Adomas Adomaitis.

Metai Apdovanojimas Kategorija Kūrinys Rezultatas 2012 M.A.M.A. 2011 Metų muzikos prodiuseris  2013 M.A.M.A. 2012 Metų albumas „Journey“  Metų muzikos prodiuseris   LATGA-A populiariausias metų kūrėjas   2015 M.A.M.A. 2014 Metų elektroninės muzikos grupė, atlikėjas ar atlikėja  Metų vaizdo klipas „Walking With Elephants“  2018 M.A.M.A. 2017 Metų elektroninės muzikos grupė, atlikėjas, atlikėja  Metų koncertinė grupė, atlikėjas ar atlikėja   Metų atlikėjas   2019 M.A.M.A. 2018 Metų elektroninės muzikos grupė, atlikėjas, atlikėja  2020 M.A.M.A. 2019 Metų elektroninės muzikos grupė, atlikėjas, atlikėja  2021 M.A.M.A. 2020 Metų elektroninės muzikos atlikėjas  2022 M.A.M.A. 2021 Metų elektroninės muzikos atlikėjas

Pernai M.A.M.A transliacija buvo neįprasta, mat apdovanojimuose dalyvavo tik nominantai ir ribotas kiekis kviestinių svečių, nebuvo žiūrovų arenoje, tačiau šiemet bilietus į renginį galėjo įsigyti ir žiūrovai.
Kaip skelbė rengėjai, arenoje dirba medikai, visi šou dalyviai buvo testuojami. Organizatoriai pabrėžė, kad laikosi griežtų taisyklių, jog renginys įvyktų maksimaliai saugiai. Visi atvykusieji į apdovanojimus privalėjo dėvėti respiratorius.
Net 210 žmonių dirbo Kauno „Žalgirio“ arenoje, kurdami 11-ąją Lietuvos muzikos apdovanojimų M.A.M.A 2021 ceremoniją.
Muzikos apdovanojimai M.A.M.A šiais metais džiugino žiūrovus intriguojančia programa. Transliacijoje pasirodė didžiausių 2021 metų lietuviškų hitų atlikėjai, skambėjo „Kunigunda“, „Rugpjūtis“, „17“, „Vasara“ ir kitos populiariausios dainos.
Iš viso nugriaudėjo net 14 įspūdingų pasirodymų, kuriems buvo paruoštos specialios dekoracijos, pirotechnikos ugnys, kaskadininkų triukai ir choreografiniai pastatymai. Pasiruošimo darbai arenoje vyko visą savaitę.
Penktadienio vakarą pasaulinę premjerą pristatė Londone gyvenanti ir kurianti atlikėja Beatrich, naujausius savo kūrinius atliko Vidas Bareikis ir „8 Kambarys“, „Pikaso“, „The Roop“. Šventinį vakarą ant scenos iš naujo atgimė grupė „Dinamika“ su Irma Jurgelevičiūte.
Pasirodymus taip pat paruošė rokeriai „jauti”, Justinas Jarutis su Jessica Shy, Džordana Butkutė ir Donatas Montvydas, Evgenya Redko, Vaidas Baumila, „The Roop”, Austieja, FC Baseball.
Transliacija, kurią šįkart vedė Justė Arlauskaitė-Jazzu ir Tomas Sinickis, truko daugiau nei 3 valandas. Šou metu buvo išdalintos prestižinės M.A.M.A statulėlės už geriausius 2021 m. darbus.
Apdovanojimų akimirkos – galerijoje:
Renginį atidarė specialų muzikinį numerį paruošę vedėjai Justė Arlauskaitė-Jazzu ir Tomas Sinickis.
Pirmąją nominaciją – Metų proveržis – buvo pakviesta pristatyti čiuožėjų pora Allison Reed ir Saulius Ambrulevičius. Apdovanojimą šioje kategorijoje pelnė Gabrielė Vilkickytė. „Labai ironiška būti metų proveržiu per pandemiją, – atsiimdama statulėlę kalbėjo ji. – Jaučiuosi nusipelniusi šio apdovanojimo.“
Antrosios nominacijos – Metų koncertinė grupė / atlikėjai – laimėtoją paskelbė Modestas Pitrėnas. Šioje kategorijoje triumfavo Justinas Jarutis. „Noriu padėkoti kiekvienam iš jūsų, kurie ateinate į koncertus, klausote muzikos, mylite, vis dar esate kartu. Be jūsų visų, kurie perkate bilietus, renkatės klausyti, mūsų ir nebūtų“, – kalbėjo atlikėjas.
TAIP PAT SKAITYKITE: Justinas Jarutis ant raudonojo kilimo pirmąkart pozavo su širdies drauge Urte
Metų progresyviosios pop muzikos grupės / atlikėjų nominacijoje šįkart laimėjo Evgenya Redko. Tai pirmas kartas, kai minėtoje kategorijoje triumfuoja moteris. „Nesitikėjau gauti šio apdovanojimo, tai nepasirašiau kalbos“, – neslėpė ji ir padėkojo savo gerbėjams, komandai bei vyrui: „Jis mano didžiausias palaikytojas.“
Pergale Metų roko muzikos grupės nominacijoje džiaugėsi grupė „jauti“. „Kviečiame palaikyti lietuvišką roką. Mažiau blizgučių, daugiau šviesos“, – atsiimdami apdovanojimą sakė „jauti“.
Metų alternatyvios muzikos grupe paskelbta grupė „shishi“ „Alternatyva – tai galimybė rinktis. Jei gyvenime pasidaro nuobodu, visada galite rintis būtent alternatyvą“, – sakė grupės merginos.
Metų elektroninės muzikos atlikėja – Monikaze. Tiesa, atsiimti apdovanojimo į sceną ji neužlipo.
TAIP PAT SKAITYKITE: Monikaze atsiimti M.A.M.A statulėlės į sceną neužlipo: paaiškėjo priežastis
Metų hip-hop muzikos grupės / atlikėjų kategorijoje šįkart nuskilo grupei „8 Kambarys“. „Tikrai nesitikėjome, bet labai norime perduoti visiems, kurie buvo nominuoti, – reiškia, jūs tikrai buvote matomi. Tas svarbiausia – daryti savo muziką, daryti taip, kaip nori“, – kalbėjo „8 Kambarys“ ir padėkojo savo komandai bei gerbėjams.
Metų pop grupės / atlikėjų nominacijos laimėtoją buvo pakviesta paskelbti Lolita Zero. Šioje kategorijoje statulėlę gavo „Eurovizijoje“ Lietuvai pernai atstovavusi ir sėkmingai ten pasirodžiusi grupė „The Roop“. „Buvo labai įdomūs metai visiems. Mes džiaugiamės šiuo apdovanojimu nerealiai. Tai, ką pavyko padaryti su „Discoteque“ daina, labai mažai kam pavyko, arba dar niekam nepavyko. Tai yra įrodymas, kad Lietuva tikrai gali būti matoma ir padaryti labai daug pasaulyje. Manau, Lietuvos atlikėjai netgi gali išlipti iš M.A.M.A rėmų ir atsiimti „Grammy“, aš to labai linkiu“, – kalbėjo grupės lyderis Vaidotas Valiukevičius.
Paskelbti Metų tradicinės pop muzikos grupės / atlikėjų kategorijos laimėtojo ant scenos užlipo paskelbti Arūnas Valinskas. Statulėlę čia pelnė Inga Jankauskaitė. Tiesa, ji šiuo metu serga, tad atvykti negalėjo, bet linkėjimus perdavė vaizdo įrašu. „Labai apmaudu, kad dėl ligos negaliu su jumis dalinti švente. Esu dėkinga, dar labiau supratau, kokia galinga yra muzika“, – sakė Inga. Mamos apdovanojimą atsiėmė sūnus Kostas, kuris savanoriavo M.A.M.A apdovanojimuose.
Metų vaizdo klipu pripažintas grupės „The Roop“ klipas „Discoteque“. Vaidotas Valiukevičius nusprendė paraginti žinomus atlikėjus sėkmę bandyti „Eurovizijos“ atrankoje: „Tai nėra konkursas tik pradedantiems. Tikrai skatinu į „Euroviziją“ ateiti Jazzu, Jaručiui, dar kartą Baumilai.“
Metų kūriniu / daina tapo Vaido Baumilos hitas „Kunigunda“. Atsiimdamas statulėlę, jis prisiminė kūrinio atsiradimo aplinkybes.
Dar vienoje nominacijoje triumfavo Justinas Jarutis – jo albumas „Tavęs Manęs Savęs“ pripažintas Metų muzikos albumu. „Buvo labai gera būti nominuotam tarp tokių gerų albumų su tokiais gerais albumais“, – atsiimdamas apdovanojimą kalbėjo Justinas ir padėkojo visiems, prisidėjusiems prie jo albumo atsiradimo, taip pat ir savo mylimajai Urtei.
Justinas Jarutis pripažintas geriausiu ir dar vienoje, itin svarbioje kategorijoje – tapo Metų atlikėju. „Dar kartą noriu padėkoti visiems, kurie klauso, kurie eina su mumis, visai komandai. Meile, ačiū tau“, – susijaudinęs kartojo J.Jarutis.
TAIP PAT SKAITYKITE: Apdovanojimuose – N.Bieranco ir L.Griciaus bučinys: jo metu kamera greitai nusukta
Galiausiai paskelbti nominacijos Metų grupė laureatai. Jais vėl tapo grupė „The Roop“. „Suprantu, kad šie metai buvo tie, kai „The Roop“ buvo labai daug ir kai kur net per daug, bet pažadame nenuleisti rankų ir toliau skleisti gerą žinią“, – atsiėmęs statulėlę kalbėjo grupės lyderis Vaidotas Valiukevičius.
Buvo įteikta ir speciali statulėlė už nuopelnus lietuviškai muzikai – ji šįkart atiteko grupei „BIX“.
M.A.M.A 2021 apdovanojimų nominantai (nugalėtojai paryškinti):
Metų proveržis
- Angelou
- Gabrielė Vilkickytė
- „Kedrostuburas“
- Monikaze
- Vilius
Metų elektroninės muzikos grupė / atlikėjai
- „Five Rituals“
- „Fume“
- „Gardens of God“
- Monikaze
- Ten Walls
Metų pop grupė / atlikėjai
- Jazzu
- Jessica Shy
- Justinas Jarutis
- Vaidas Baumila
- „The Roop“
Metų alternatyvios muzikos grupė / atlikėjai
- „Arklio galia“
- „Kabloonak“
- Migloko
- „shishi“
- „Sraigės efektas“
Metų hip-hop muzikos grupė / atlikėjai
- Erkė
- Ironvytas
- „8 Kambarys“
- Niko Barisas
- OG Version
Metų tradicinės pop muzikos grupė / atlikėjai
- Inga Jankauskaitė
- „Pikaso“
- Saulius Prūsaitis
- „Superkoloritas“
- „The Ditties“
Metų progresyviosios pop muzikos grupė / atlikėjai
- Angelou
- Daiva
- Evgenya Redko
- Free Finga
- Migloko
Metų roko muzikos grupė / atlikėjai
- „Akli“
- Džordana Butkutė
- „Egomašina“
- „Flash Voyage“
- „jauti“
Metų grupė
- „Golden Parazyth“
- „jauti“
- „Saulės Kliošas“
- SEL
- „The Roop“
Metų koncertinė grupė / atlikėjai
- Andrius Mamontovas
- Inga Jankauskaitė
- Jazzu
- Justinas Jarutis
- SEL
Metų vaizdo klipas
- Evgenya Redko – „Vandenyne“
- Free Finga – „Atlanta“
- „Happyendless“ – „Paliekant žemę“
- Jazzu – „Vasara“
- „The Roop“ – „Discoteque“
Metų muzikos albumas
- Donny Montell – „1987“
- FC Baseball – „Vorai“
- Free Finga – „Dėmesio!“
- Inga Jankauskaitė – „Švyturys“
- Justinas Jarutis – „Tavęs Manęs Savęs“
Metų atlikėjas / atlikėja
- Andrius Mamontovas
- Daddy Was a Milkman
- FC Baseball
- Inga Jankauskaitė
- Justinas Jarutis
Metų kūrinys / daina
- Donny Montell ir Džordana Butkutė – „17“
- Jazzu – „Vasara“
- Justinas Jarutis ir Jessica Shy – „Rugpjūtis“
- Vaidas Baumila – „Kunigunda“
- „The Roop“ – „Discoteque“
Prieš ceremoniją nominantai ir kviestinės žvaigždės žengė raudonuoji kilimu, jo akimirkos – čia:


Marijus Adomaitis


Rūta Meilutytė

Rūta Meilutytė (g. 1997 m. kovo 19 d.) – Lietuvos plaukikė. Daugkartinė šalies moterų plaukimo rekordininkė, pasaulio bei Europos rekordininkė. Olimpinė, pasaulio ir Europos čempionė. Triskart Lietuvos metų sportininkė.

Rūta Meilutytė gimė Kaune. Mokėsi Kauno Milikonių vidurinėje mokykloje. Mokytis plaukti pradėjo nuo septynerių Kauno plaukimo mokyklos „Šilainių“ baseine. Pirmasis treneris – Giedrius Martinionis. 2008 m. Italijoje vykusiose tarptautinėse „Memorial Luciana“ varžybose R. Meilutytė pelnė bronzos medalį 100 m laisvu stiliumi rungtyje.Unikalioje R. Meilutytės trofėjų kolekcijoje – ne tik plaukimo medaliai, lrt.lt, 2014-08-25 2009 m. gruodį tapo Lietuvos vaikų plaukimo čempione. 2010 m. festivalyje „Anykščiai 2010“ tapo geriausia plaukike, tarptautinėse vaikų varžybose Bahreine laimėjo 50 ir 100 m plaukimus krūtine, užėmė antrą vietą 50 m laisvuoju stiliumi distancijoje.Unikalioje R. Meilutytės trofėjų kolekcijoje – ne tik plaukimo medaliai, lrt.lt, 2014-08-25 JK jaunimo plaukimo čempionate pagerino Lietuvos suaugusiųjų 100 m. plaukimo krūtine rekordą (1 min. 9,95 sek).Unikalioje R. Meilutytės trofėjų kolekcijoje – ne tik plaukimo medaliai, lrt.lt, 2014-08-25

2010 m., kartu su dviem vyresniaisiais broliais Mindaugu ir Margiriu, R. Meilutytė atvyko paskui darbą Plimute radusį tėtį. Avarijoje žuvusios mamos plaukikė neteko ketverių. Į Angliją plaukikė išvažiavo ne dėl sportinių priežasčių. Anksčiau į Didžiąją Britaniją persikėlęs Rūtos tėtis Saulius Meilutis norėjo, kad duktė augtų su juo ir prieš jai atvykstant rūpinosi Rūtos treniruočių sąlygomis. Anglijoje šeima buvo įsikūrusi laikinai.„Mes į Angliją nepersikėlėme, o tiesiog laikinai ten gyvename. Neketiname emigruoti, likti Anglijoje. Tai, kad dabar gyvename svetur, lėmė ekonominiai motyvai.“http://www.sportas.info/naujienos/8324-svajones_pildosi.html Svajonės pildosi
Plimute Rūta Meilutytė treniravosi „Plymouth Leander“ plaukimo klube, vadovaujama trenerio Jon Rudd. Ji laimėjo Plimuto koledžo stipendiją, kitus treniruočių ir studijų kaštus padengė LTOK

Meilutytė treniravosi „Plymouth Leander“ plaukimo klube, vadovaujama trenerio Jon Rudd. Ji laimėjo Plimuto koledžo stipendiją, kitus treniruočių ir studijų kaštus padengė LTOK.

Lithuanian Ruta Meilutyte, who moved to this country aged 12, swam 1:05.47 to beat the American world champion and favourite Rebecca Soni by 0.03 sec.
Training in the same Plymouth facility as British divers Tom Daley and Tonia Couch, Meilutyte has undergone radical improvement in the last year — just in time to take the London Games by storm.
It won her admiration from surprising quarters. “Amazing. Gold medal at 15,” tweeted Wayne Rooney.
Her coach at Plymouth Leander swimming club, Jon Rudd, said it was a triumph that should make her host country proud. “She goes to a British school, swims for a British club and has a British coach, so she is a great British interest story,” he said.
“We should feel really proud of her: she is a product of our nation’s work. I hope Brits around the country got behind her: she should be our adopted Brit.”
She looked a touch apprehensive when she came out to her block and the nerves were intensified when Breeja Larson false started and the timing system had to be recalibrated. Once she got in the water, though, she was away, getting in first to the turn.
Soni fought back hard and looked like she might just pip Meilutyte to the touch, but the Lithuanian held on. It took a while for her achievement to sink in: she sat on the lane rope, looking around her in disbelief.
Her qualifying swims had announced the arrival of a major talent. As she had stormed through them, smashing her personal best by nearly two seconds, there were some mutterings that her times were too good to be true.
“All I’ll say is that it is a real shame that when someone makes a breakthrough and swims fast, certain people’s immediate response is that they have resorted to illegitimate means,” Rudd said.
“There are other people who can swim fast, not just Americans. Maybe it is coming as a shock to some people. Well, unlucky, that’s elite sport.”
While Rudd had not been expecting Meilutyte to go quite as quick as she did in the heats, he knew she could do something special.
“She has a blend of organic talent, a great feel for the water and a great work ethic,” Rudd said. “She ticks all the boxes. She has been one of the quickest in the world over the first split for a little while now. What she has learned is to maintain her rhythm. She has had to sacrifice her regular childhood life for this moment. It has not come by chance.”
Meilutyte’s mother died after being hit by a car when Ruta was four years old. She came to England from Kaunas in the summer of 2010. Her father, Saulius Meilutis, had come over first to secure work — he is a carer — and find a place to live. Once established in her new home she joined the Plymouth Leander swimming club and started to train with Rudd.
“It was a family decision but I think it was to find a different kind of life,” said Rudd. “Her father knew that she had great potential as a swimmer so that was a consideration if her decision.”
Plymouth proved an ideal destination. She won a swimming scholarship to Plymouth College and the rest of her fees are being paid by the Lithuanian Olympic committee.
“We have four swimmers of four different nationalities at the Olympics,” Rudd said. The Leander representatives are Jamila Lunkuse, of Uganda, Jade Howard of Zambia, and Team GB’s Antony James, who swims in the 100m fly on Thursday.
“Plymouth College has been the top swimming school over the last five years, while Plymouth Leander have won the youth club title and the national league this year. It is a good hub. We have a really fantastic group of swimmers — they can be inspired by what Ruta has done here in London.”


Rūta Meilutytė


Rūta Meilutytė

Rūta Meilutytė gimė Kaune. Mokėsi Kauno Milikonių vidurinėje mokykloje. Mokytis plaukti pradėjo nuo septynerių Kauno plaukimo mokyklos „Šilainių“ baseine. Pirmasis treneris – Giedrius Martinionis. 2008 m. Italijoje vykusiose tarptautinėse „Memorial Luciana“ varžybose R. Meilutytė pelnė bronzos medalį 100 m laisvu stiliumi rungtyje.