Lietuvos Respublikos Vyriausybė

miniatiūra|dešinėje|LRV pastatų kompleksas Vilniaus centre

Lietuvos Respublikos Vyriausybė (LRV) – Lietuvos Respublikos ministrų kabinetas, atliekantis vykdomosios valdžios funkcijas. Vyriausybė vykdo įstatymus ir Seimo nutarimus bei Prezidento dekretus, valdo valstybės turtą, tvarko krašto reikalus ir kartu su Prezidentu vykdo šalies užsienio politiką. Vyriausybė taip pat turi įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, sudaro valstybės biudžetą ir teikia jį tvirtinti Seimui. Jos įgaliojimai apibrėžti Konstitucijoje ir Vyriausybės įstatyme.

Ministerijos yra institucijos, per kurias ministrai atlieka jiems pavestų sričių valstybinio valdymo funkcijas. Jos yra įsteigtos kaip viešieji juridiniai asmenys ir yra finansuojamos iš valstybės biudžeto.Vyriausybės įstatymas.

Lietuvoje yra 14 ministerijų:

+ MinisterijaVeiklos sritysAplinkosAplinkos apsauga, kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės apsauga, gamtos ir rekreacinių išteklių naudojimas, geologija, miškų ūkis, teritorijų planavimas, urbanistika ir architektūra, statyba, būstas ir komunalinis ūkis, tarša ir poveikis aplinkai, aplinkosauginiai mokesčiai, metrologija.EnergetikosEnergetinis saugumas, branduolinė energetika, iškastinių bei atsinaujinančių energijos išteklių, elektros ir šilumos energijos vartojimas.Ekonomikos ir inovacijųVerslo aplinkos gerinimas, įmonių, investicijų, inovacijų, informacinių technologijų, eksporto bei turizmo politika, viešųjų pirkimų politika.FinansųBiudžetas, mokesčiai, fiskalinė politika, finansų rinkų politika, valstybės ir ES lėšų valdymas ir naudojimas, valstybės skolos valdymas.Krašto apsaugosKrašto apsauga, Lietuvos ir bendra NATO valstybių gynyba, ES bendrosios gynybos politika.KultūrosAutorių ir gretutinių teisių apsauga, kultūros vertybių išsaugojimas, kultūros sklaida, meno organizacijų finansavimas, regionų kultūra, tarpvalstybinė kultūra.Socialinės apsaugos ir darboSocialinė apsauga, darbo rinka ir užimtumas, šeimos ir vaiko teisių apsauga, moterų ir vyrų lygybė, socialinė integracija, jaunimo politika.SusisiekimoKelių, geležinkelių, vandens, oro transportas, saugus eismas, tranzitas ir logistika, ekstremaliųjų situacijų valdymas, elektroniniai ryšiai, paštas.Sveikatos apsaugosAsmens ir visuomenės sveikatos priežiūra, farmacija, sveikatos draudimas, e. sveikata.Švietimo, mokslo ir sportoUgdymas, švietimo reformos, švietimo, mokslo ir sporto politika bei finansavimas, moksliniai tyrimai.TeisingumoTeisėkūra, politinių partijų steigimas ir registravimas, religinių bendruomenių ir bendrijų reguliavimas, vartotojų teisių apsauga, teisinė pagalba, mediacija.Užsienio reikalųTarptautiniai santykiai, valstybės juridinių ir fizinių asmenų teisių ir interesų apsauga užsienyje, ekonominis saugumas, užsienio prekyba.Vidaus reikalųViešasis saugumas, migracija, viešasis administravimas, regionų plėtra, vietos savivalda, valstybės tarnyba.Žemės ūkioŽemės, maisto, žuvininkystės ūkio, kaimo plėtra, žemėtvarka, žemės reformos, ES parama žemės ūkiui, maisto sauga ir kokybė, gamtos išteklių naudojimas, kraštovaizdžio puoselėjimas, veterinarija.

 Dabartinė Vyriausybė (2020–2024 m.)
miniatiūra|Lietuvos Respublikos Ministrė Pirmininkė Ingrida Šimonytė
2020 m. lapkričio 24 d. Ingrida Šimonytė Seime buvo patvirtinta 18-osios Lietuvos Respublikos Vyriausybės Ministre PirmininkeSeimas pritarė I. Šimonytės kandidatūrai į Ministro Pirmininko pareigas. ir su Prezidentu ėmė formuoti naująjį ministrų kabinetą.[Dalia Plikūnė, Simona Voveriūnaitė. Šimonytė Nausėdai ant stalo deda ministrų sąrašą: pateiktos konkrečios pavardės, delfi.lt. 2020 m. lapkričio 18 d. Tikrinta 2020-12-04

Sudėtis patvirtinta 2020 m. gruodžio 7 d. prezidento Gitano Nausėdos dekretu Nr. 1K-459.DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS SUDĖTIES.https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/g-nauseda-patvirtino-i-simonytes-vyriausybes-sudeti-56-1420198 Programos projektui pritarta ir Vyriausybė įgaliojimus gavo 2020 m. gruodžio 11 d.Seimas pritarė naujosios Vyriausybės programai.

Ministrų kabineto sudėtis:
MinisterijaVardas, pavardėPartijaMinistras PirmininkasIngrida ŠimonytėNepriklausomaAplinkosSimonas GentvilasLiberalų sąjūdisEnergetikosDainius KreivysTėvynės sąjungaEkonomikos ir inovacijųAušrinė ArmonaitėLaisvės partijaFinansųGintarė SkaistėTėvynės sąjungaKrašto apsaugosArvydas AnušauskasTėvynės sąjungaKultūrosSimonas KairysLiberalų sąjūdisSocialinės apsaugos ir darboMonika NavickienėTėvynės sąjungaSusisiekimoMarius SkuodisNepriklausomasSveikatos apsaugosArūnas DulkysNepriklausomasŠvietimo, mokslo ir sportoJurgita ŠiugždinienėTėvynės sąjungaTeisingumoEvelina DobrovolskaLaisvės partijaUžsienio reikalųGabrielius LandsbergisTėvynės sąjungaVidaus reikalųAgnė BilotaitėTėvynės sąjungaŽemės ūkioKęstutis NavickasTėvynės sąjung

Sudėtis patvirtinta 2020 m. gruodžio 7 d. prezidento Gitano Nausėdos dekretu Nr. 1K-459.DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS SUDĖTIES. Programos projektui pritarta ir Vyriausybė įgaliojimus gavo 2020 m. gruodžio 11 d. Seimas pritarė naujosios Vyriausybės programai.


Lietuvos Respublikos Vyriausybė


Lietuvos Respublikos Vyriausybė

Ministerijos yra institucijos, per kurias ministrai atlieka jiems pavestų sričių valstybinio valdymo funkcijas. Jos yra įsteigtos kaip viešieji juridiniai asmenys ir yra finansuojamos iš valstybės biudžeto.Vyriausybės įstatymas.

Lietuvoje yra 14 ministerijų:


Lietuvos Respublikos Vyriausybė

Ministerijos yra institucijos, per kurias ministrai atlieka jiems pavestų sričių valstybinio valdymo funkcijas. Jos yra įsteigtos kaip viešieji juridiniai asmenys ir yra finansuojamos iš valstybės biudžeto.Vyriausybės įstatymas.

Lietuvoje yra 14 ministerijų:

+ MinisterijaVeiklos sritysAplinkosAplinkos apsauga, kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės apsauga, gamtos ir rekreacinių išteklių naudojimas, geologija, miškų ūkis, teritorijų planavimas, urbanistika ir architektūra, statyba, būstas ir komunalinis ūkis, tarša ir poveikis aplinkai, aplinkosauginiai mokesčiai, metrologija.EnergetikosEnergetinis saugumas, branduolinė energetika, iškastinių bei atsinaujinančių energijos išteklių, elektros ir šilumos energijos vartojimas.Ekonomikos ir inovacijųVerslo aplinkos gerinimas, įmonių, investicijų, inovacijų, informacinių technologijų, eksporto bei turizmo politika, viešųjų pirkimų politika.FinansųBiudžetas, mokesčiai, fiskalinė politika, finansų rinkų politika, valstybės ir ES lėšų valdymas ir naudojimas, valstybės skolos valdymas.Krašto apsaugosKrašto apsauga, Lietuvos ir bendra NATO valstybių gynyba, ES bendrosios gynybos politika.KultūrosAutorių ir gretutinių teisių apsauga, kultūros vertybių išsaugojimas, kultūros sklaida, meno organizacijų finansavimas, regionų kultūra, tarpvalstybinė kultūra.Socialinės apsaugos ir darboSocialinė apsauga, darbo rinka ir užimtumas, šeimos ir vaiko teisių apsauga, moterų ir vyrų lygybė, socialinė integracija, jaunimo politika.SusisiekimoKelių, geležinkelių, vandens, oro transportas, saugus eismas, tranzitas ir logistika, ekstremaliųjų situacijų valdymas, elektroniniai ryšiai, paštas.Sveikatos apsaugosAsmens ir visuomenės sveikatos priežiūra, farmacija, sveikatos draudimas, e. sveikata.Švietimo, mokslo ir sportoUgdymas, švietimo reformos, švietimo, mokslo ir sporto politika bei finansavimas, moksliniai tyrimai.TeisingumoTeisėkūra, politinių partijų steigimas ir registravimas, religinių bendruomenių ir bendrijų reguliavimas, vartotojų teisių apsauga, teisinė pagalba, mediacija.Užsienio reikalųTarptautiniai santykiai, valstybės juridinių ir fizinių asmenų teisių ir interesų apsauga užsienyje, ekonominis saugumas, užsienio prekyba.Vidaus reikalųViešasis saugumas, migracija, viešasis administravimas, regionų plėtra, vietos savivalda, valstybės tarnyba.Žemės ūkioŽemės, maisto, žuvininkystės ūkio, kaimo plėtra, žemėtvarka, žemės reformos, ES parama žemės ūkiui, maisto sauga ir kokybė, gamtos išteklių naudojimas, kraštovaizdžio puoselėjimas, veterinarija.

 Dabartinė Vyriausybė (2020–2024 m.)
miniatiūra|Lietuvos Respublikos Ministrė Pirmininkė Ingrida Šimonytė
2020 m. lapkričio 24 d.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0230.jsonl--Q277656--thumb|Kazimiera Prunskienė, pirmoji ministrė pirmininkė po nepriklausomybė atkūrimo|225x225px-3--lt-0230-725

Lietuvos Respublikos Vyriausybė

Kazimiera Prunskienė buvo pirmoji atkurtos nepriklausomos Lietuvos Respublikos ministrė pirmininkė, paskirta Lietuvos Aukščiausiosios Tarybos 1990 m. kovo 17 d., nors Vyriausybės įstatymas buvo priimtas tik kovo 22 d. Pagal Laikinąją Konstituciją vyriausybė vadinta Ministrų Taryba. K.Prunskienės vyriausybė atsistatydino po nepilnų metų, ją pakeitė Alberto Šimėno, Gedimino Vagnoriaus, Aleksandro Abišalos vyriausybės. Pirmosios vyriausybės rūpinosi Lietuvos diplomatiniu pripažinimu bei ekonominėmis problemomis, kurias sukėlė trintis su žlungančia Sovietų Sąjunga ir sovietinės ekonominės sistemos transformacija.

miniatiūra|dešinėje|Lietuvos Respublikos Vyriausybės pastatas Gedimino pr., Vilniuje

Po 1992 m. Seimo rinkimų Lietuvos demokratinė darbo partija suformavo vyriausybę, kuriai iki 1993 m. prezidento rinkimų vadovavo pramonininkas Bronislovas Lubys, po to jį pakeitė Adolfas Šleževičius. Jo vyriausybė daugiausia dėmesio skyrė monetariniam valstybės stabilumui, infliacijos suvaldymui. 1996 m. vasario mėn. A.Šleževičius buvo priverstas atsistatydinti po to, kai atsiėmė savo indėlį iš banko, kuris netrukus žlugo. Vietoje jo paskirtas Laurynas Stankevičius.

1996 m. Lietuvos Seimo rinkimus laimėjo Tėvynės Sąjunga. Ji kartu su Lietuvos krikščionių demokratų partija sudarė vyriausybę, kuriai vadovavo Gediminas Vagnorius. 1999 m. pavasarį G.Vagnoriaus vyriausybei pavyko išsilaikyti per balsavimą dėl nepasitikėjimo Seime, tačiau netrukus jo vyriausybė atsistatydino. Ministru pirmininku tapo tuo metu populiarus Vilniaus meras Rolandas Paksas. Jo vyriausybė išsilaikė tik penkis mėnesius ir atsistatydino po to, kai Rolandas Paksas viešai atsisakė pasirašyti Mažeikių naftos privatizavimo sutartį. Nuo 1999 m. lapkričio iki artimiausių Seimo rinkimų 2000 m. spalį ministru pirmininku buvo Andrius Kubilius.

Po Seimo rinkimų antrą kartą ministru pirmininku tapo Rolandas Paksas, kuris perėjo į Liberalų Sąjungą. Jo vyriausybė, sudaryta kartu su Naująja Sąjunga (socialliberalais), išsilaikė septynis mėnesius ir žlugo dėl nesutarimų koalicijos viduje.Valančiūtė, Jūratė (2003-02-26). „Lietuvos Respublikos Prezidento R. Pakso biografija“ . ELTA. Tikrinta 2015-10-28. Po to Naujoji sąjunga sudarė vyriausybę kartu su socialdemokratų partija, o buvęs prezidentas Algirdas Brazauskas tapo ministru pirmininku.

Algirdas Brazauskas tapo pirmuoju ministru pirmininku, kuris išliko valdžioje po Seimo rinkimų 2004 m. ir sudarė 13-ąją mažumos vyriausybę su Naująja Sąjunga ir Darbo partija.
NºMinistras PirmininkasPartijaMinistrų kabinetas1Kazimiera PrunskienėNepriklausoma (Sąjūdis)K. Prunskienės2Albertas ŠimėnasNepriklausomas (Sąjūdis)A. Šimėno3Gediminas VagnoriusNepriklausomas (Sąjūdis)G. Vagnoriaus4Aleksandras AbišalaNepriklausomas (Sąjūdis)A. Abišalos5Bronislovas LubysNepriklausomas (Demokratinė darbo partija)B. Lubio6Adolfas ŠleževičiusDemokratinė darbo partijaA. Šleževičiaus7Laurynas Mindaugas StankevičiusDemokratinė darbo partijaL. M. Stankevičiaus8Gediminas VagnoriusTėvynės sąjungaG. Vagnoriaus (II)9Rolandas PaksasTėvynės sąjungaR. Pakso10Andrius KubiliusTėvynės sąjungaA. Kubiliaus11Rolandas PaksasLiberalų sąjungaR. Pakso (II)12Algirdas Mykolas BrazauskasSocialdemokratų partijaA. M. Brazausko13A. M. Brazausko (II)14Gediminas KirkilasSocialdemokratų partijaG. Kirkilo15Andrius KubiliusTėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokrataiA. Kubiliaus16Algirdas ButkevičiusSocialdemokratų partijaA. Butkevičiaus17Saulius SkvernelisNepriklausomas (Valstiečių ir žaliųjų sąjunga)S. Skverneli

|
|
Vilnius, vasario 26 d. (ELTA). Rolandas Paksas gimė 1956 metų birželio 10 dieną Žemaitijos sostinėje Telšiuose. Yra vienturtis sūnus. Jo paties žodžiais tariant, augo toks užsispyręs, kad tėvai nepajėgė išlepinti. Dvejų metukų R. Paksas kalbėjo žemaitiškai, penkerių - pažinojo lietuviškas raides. Telšių Žemaitės vidurinę mokyklą baigė ne kaip pirmūnas, bet gerais pažymiais.
Nuo mažumės mėgo sportuoti, muzikuoti, bet užvis labiau - spoksoti į skraidančius daiktus - sklandytuvus, lėktuvėlius.
"Jeigu būčiau gimęs vėliau - būčiau svajojęs tapti kosmonautu, bet tais laikais svajojau tik apie lėktuvo pilotavimą. Kad įsitikinčiau, jog tikrai nebijau aukščio, 16 metų pirmą kartą šokau su parašiutu. Parašiutas pasitaikė geras, nusileidau laimingai", - kalbėjo būsimasis Prezidentas apie norą vėl ir vėl kilti į viršų, kuris jo neapleidžia visą gyvenimą.
Anksti palikęs jaukų tėvų prieglobstį, R. Paksas išvyko į sostinę studijuoti. Dangiškų specialybių tuomet nebuvo, tad jaunas žemaitis nusprendė tapti inžinieriumi statybininku.
1979 metais baigęs tuometinį Vilniaus inžinerinį statybos institutą (dabar -
Vilniaus Gedimino technikos universitetas) nenurimo. Dar įveikė ir Leningrado (Sankt Peterburgo) civilinės aviacijos akademiją.
Didžiojoje Tarybų Sąjungos aviacijoje R. Paksas dirbti negalėjo, nes buvo represuotų šeimos narių palikuonis. Tapo lakūnu sportininku.
1985-1992 metais R. Paksas vadovavo S. Dariaus ir S. Girėno aeroklubui, buvo Savanoriškosios krašto apsaugos aviacijos junginio vadas.
R. Paksas daug kartų tapo Lietuvos ir du kartus - buvusios Tarybų Sąjungos akrobatinio skraidymo čempionu.
R. Paksui pravertė abi specialybės - buvo ir lakūnas instruktorius, Vilniaus aeroklubo viršininkas, ir statybos firmos vadovas. 1992-1997 metais jis vadovavo statybos bendrovei "Restako".
Į politiką įsitraukė 1997 metais. Pradėjo šią veiklą Vilniaus miesto tarybos nariu, kai per Savivaldybių rinkimus į sostinės Tarybą buvo išrinktas pagal Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) sąrašą. Tapo Vilniaus miesto meru, vadovavo Lietuvos savivaldybių asociacijai.
1999 metų gegužės mėnesį R. Paksas atsistatydino iš mero pareigų, prieš tai sutikęs tapti konservatorių Vyriausybės Premjeru. Paskirtas Lietuvos Respublikos Ministru Pirmininku - devintosios nuo Nepriklausomybės atkūrimo Vyriausybės vadovu, R. Paksas buvo išrinktas ir į vieną aukščiausių Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) postų - partijos valdybos pirmininku vietoj pasitraukusio ekspremjero Gedimino Vagnoriaus.
Tačiau konstruktyvus darbas Vyriausybėje ir Tėvynės sąjungoje tęsėsi vos penkis mėnesius. Jis baigėsi Premjerui atsisakius pasirašyti Lietuvai nepalankias sutartis su JAV kompanija "Williams International" dėl "Mažeikių naftos" akcijų pardavimo. Tuomet R. Paksas tapo nepageidaujamas ir Konservatorių partijoje. Jis atsistatydino iš partijos valdybos pirmininko pareigų ir lapkričio mėnesį pasitraukė iš pačios Konservatorių partijos.
Atsistatydinęs iš Vyriausybės vadovo posto, R. Paksas dirbo Respublikos Prezidento Valdo Adamkaus patarėju, įgaliotuoju atstovu specialiesiems pavedimams.
Likusį be partijos ir aukšto valstybinio posto R. Paksą ir jo bendražygius pakvietė tuomet neįtakinga Eugenijaus Gentvilo vadovaujama Liberalų sąjunga. R. Paksui buvo pasiūlytas Lietuvos liberalų sąjungos pirmininko postas. 1999 metų gruodžio mėnesį jis ir buvo išrinktas Liberalų sąjungos vadovu.
Per 2000 metų kovą vykusius Savivaldybių tarybų rinkimus pirmasis Liberalų sąjungos sąraše buvęs R. Paksas vėl išrenkamas į Vilniaus miesto tarybą. Balandžio pradžioje jis antrąkart tampa sostinės meru.
Tų pačių metų spalio 8-ąją vykusiuose Seimo rinkimuose Antakalnio vienmandatėje rinkimų apygardoje R. Paksas išrinktas Lietuvos Respublikos Seimo nariu.
Spalio 26 dieną Seimas pritarė Prezidento pateiktai R. Pakso kandidatūrai skirti jį vienuoliktosios Vyriausybės vadovu.
Antrasis R. Pakso premjeravimo laikotarpis po septynių mėnesių taip pat baigėsi atsistatydinimu. 2001-ųjų birželį žlugus Prezidento V. Adamkaus inicijuotai Naujosios politikos koalicijai, R. Paksas buvo apkaltintas nesugebėjimu dirbti komandoje, partnerystės su socialliberalais griovimu. Jis atsistatydino iš Ministro Pirmininko pareigų. Netrukus neteko ir liberalų paramos bei sąjungos vadovo posto. Kartu su savo šalininkais R. Paksas pasitraukė iš Liberalų frakcijos Seime bei tapo savo suburtos Nepriklausomos frakcijos nariu (dabar - Liberalų demokratų frakcija).
2002-ųjų kovą R. Paksas su bendraminčiais įkūrė Liberalų demokratų partiją ir buvo išrinktas jos pirmininku.
Nuo 1999 m. spalio iki 2002 m. rugsėjo R. Paksas - Vilniaus klubo prezidentas, vienas Vilniaus klubo steigėjų. Nuo 2002 m. rugsėjo - Vilniaus klubo garbės prezidentas.
46-erių metų politikas per 2003 metų sausio 5-ąją vykusį Lietuvos Respublikos Prezidento rinkimų antrąjį turą išrinktas septintuoju nuo Lietuvos nepriklausomos valstybės sukūrimo 1918 metais ir trečiuoju nuo Nepriklausomybės atkūrimo 1990 metais Prezidentu. Antrajame rinkimų ture R. Paksas gavo 54,15 proc. rinkėjų balsų. Jo varžovas, kadenciją baigęs Prezidentas V. Adamkus - 44,83 proc. balsų.
Dar prieš rinkimus atsakydamas į Eltos klausimą R. Paksas sakė, kad jo sprendimą kovoti dėl Prezidento posto skatinęs spartesnių permainų Lietuvoje siekis, noras gyvenimą keisti į gerą, žmonėms grąžinti viltį ir tikėjimą ateitimi, šeima ir valstybe.
Pasak R. Pakso, pats svarbiausias jo per gyvenimą įgytas turtas - žmona Laima, dukra Inga ir sūnus Mindaugas. Žmona - ekonomistė. Dukra - Lietuvos teisės universiteto ir Tarptautinio verslo mokyklos studentė. Sūnus - Vilniaus miesto T. Liubertienės pagrindinės mokyklos moksleivis.
R. Pakso pomėgiai - akrobatinis skraidymas, motociklai, lauko tenisas.
Jis moka anglų, rusų kalbas, susišneka ir žemaitiškai.
Eltos vyriausioji redaktorė Jūratė Valančiūtė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0230.jsonl--Q277656--thumb|Kazimiera Prunskienė, pirmoji ministrė pirmininkė po nepriklausomybė atkūrimo|225x225px-3--lt-0230-726

Lietuvos Respublikos Vyriausybė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0230.jsonl--Q277656--thumb|Kazimiera Prunskienė, pirmoji ministrė pirmininkė po nepriklausomybė atkūrimo|225x225px-3--lt-0230-727

Lietuvos Respublikos Vyriausybė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0230.jsonl--Q277656--thumb|Kazimiera Prunskienė, pirmoji ministrė pirmininkė po nepriklausomybė atkūrimo|225x225px-3--lt-0230-729

Lietuvos Respublikos Vyriausybė

Kazimiera Prunskienė buvo pirmoji atkurtos nepriklausomos Lietuvos Respublikos ministrė pirmininkė, paskirta Lietuvos Aukščiausiosios Tarybos 1990 m. kovo 17 d., nors Vyriausybės įstatymas buvo priimtas tik kovo 22 d. Pagal Laikinąją Konstituciją vyriausybė vadinta Ministrų Taryba. K.Prunskienės vyriausybė atsistatydino po nepilnų metų, ją pakeitė Alberto Šimėno, Gedimino Vagnoriaus, Aleksandro Abišalos vyriausybės. Pirmosios vyriausybės rūpinosi Lietuvos diplomatiniu pripažinimu bei ekonominėmis problemomis, kurias sukėlė trintis su žlungančia Sovietų Sąjunga ir sovietinės ekonominės sistemos transformacija.

miniatiūra|dešinėje|Lietuvos Respublikos Vyriausybės pastatas Gedimino pr., Vilniuje

Po 1992 m. Seimo rinkimų Lietuvos demokratinė darbo partija suformavo vyriausybę, kuriai iki 1993 m. prezidento rinkimų vadovavo pramonininkas Bronislovas Lubys, po to jį pakeitė Adolfas Šleževičius. Jo vyriausybė daugiausia dėmesio skyrė monetariniam valstybės stabilumui, infliacijos suvaldymui. 1996 m. vasario mėn. A.Šleževičius buvo priverstas atsistatydinti po to, kai atsiėmė savo indėlį iš banko, kuris netrukus žlugo. Vietoje jo paskirtas Laurynas Stankevičius.

1996 m. Lietuvos Seimo rinkimus laimėjo Tėvynės Sąjunga. Ji kartu su Lietuvos krikščionių demokratų partija sudarė vyriausybę, kuriai vadovavo Gediminas Vagnorius. 1999 m. pavasarį G.Vagnoriaus vyriausybei pavyko išsilaikyti per balsavimą dėl nepasitikėjimo Seime, tačiau netrukus jo vyriausybė atsistatydino. Ministru pirmininku tapo tuo metu populiarus Vilniaus meras Rolandas Paksas. Jo vyriausybė išsilaikė tik penkis mėnesius ir atsistatydino po to, kai Rolandas Paksas viešai atsisakė pasirašyti Mažeikių naftos privatizavimo sutartį. Nuo 1999 m. lapkričio iki artimiausių Seimo rinkimų 2000 m. spalį ministru pirmininku buvo Andrius Kubilius.


Kalbotyra (žurnalas)

Kalbotyra – recenzuojamas žurnalas, publikuojantis įvairių kalbų sinchroninius ir diachroninius, taip pat ir tarpkalbinių aspektų, tyrimus. Filologijos fakulteto mokslo periodikos žurnalas „Kalbotyra“ – vienas seniausių VU mokslo periodikos leidinių, be pertraukų leidžiamas nuo 1958 m. Visi žurnalo tekstai yra atviros prieigos, o jame skelbiami straipsniai per 2019 m. buvo atsiųsti beveik 40 tūkst. kartų.Filologijos fakultetas, Vilniaus universitetas "Žurnalas „Kalbotyra“ įtrauktas į duomenų bazę „Scopus“

Tarptautinis žurnalas „Kalbotyra“ skirtas įvairių kalbų aspektų (taip pat ir tarpkalbinių) sinchroniniams ir diachroniniams tyrimams. Filologijos fakultetas, Vilniaus universitetas Mokslo leidiniai Spausdinami mokslo straipsniai susiję su kalbotyra anglų, lietuvių, prancūzų, vokiečių kalbomis, knygų (ar jų ištraukų) recenzijos, priminimai apie kalbotyros mokslui nusipelniusius asmenis, netektis, jubiliejus bei publikuojami interviu su mokslininkais, nagrinėjami įvairūs kalbų aspektai (LIII(1) numeryje aptartas įdomus kirčiavimo atvejis F. Kuršaičio gramatikoje  Valstybinė lietuvių kalbos komisija Naujas „Kalbotyros“ numeris, LIII (1)).  Jubiliejinėmis datomis žurnalas dažnai būna skiriamas tam tikram autoriui ar mokslininkui (5-asis skirtas J. Jablonskio 100 metų gimimo sukakčiai).
Norint pateikti straipsnį ar tapti recenzuotoju privaloma prisijungti prie žurnalo leidybos sistemos. Pateikiami straipsniai ar recenzijos negali būti publikuoti anksčiau. Kiekvieną pateiktą recenzuoja bent du anoniminiai recenzentai, kuriems pateikiami nuasmeninti rankraščiai. Vilniaus universiteto leidykla "Kalbotyra" paraiško

Nurodymai autoriams
Atmena autoriams [PDF].
Žurnalas Kalbotyra skirtas įvairių kalbų aspektų (taip pat ir tarpkalbinių) tyrimams. Jame spausdinami mokslo straipsniai, knygų recenzijos, pranešimai apie konferencijas. Gali būti spausdinama ir konferencijų medžiaga.
Pateikiami straipsniai ir recenzijos neturi būti publikuoti anksčiau ar atiduoti publikuoti kituose leidiniuose. Kiekvieną iš jų recenzuoja bent du anoniminiai recenzentai, jiems pateikiami nuasmeninti rankraščiai.
Visi rankraščiai elektronine forma siunčiami vyriausiajam redaktoriui elektroniniu paštu (aurelia@usonis.lt) dviem formatais: Word (*.doc arba *.docx) ir PDF (angl. Portable Document Format, *.pdf). Įrašius dokumentą pdf formatu rekomenduojama patikrinti, ar teksto ir iliustracijų formatavimas išliko nepakitęs.
Publikacijos apimtis paprastai neviršija 8 000 žodžių; kai kuriais atvejais gali būti siūlomi ir ilgesni straipsniai.
Pateikiami rankraščiai turi būti parengti pagal toliau išdėstytus reikalavimus viena iš šių kalbų: anglų, lietuvių, prancūzų ar vokiečių. Jei straipsnio kalba autoriui nėra gimtoji, toks tekstas gali būti teikiamas tik suredaguotas gimtakalbio specialisto.
Autorius(-iai) prisiima atsakomybę už tai, kad galutinis pateikiamo publikuoti rankraščio tekstas visiškai atitiktų toliau išdėstytus žurnalo reikalavimus.
Kad būtų užtikrintas anoniminis recenzavimas, autorius(-iai) privalo pateikti du variantus: vieną straipsnio tekstą kaip reikalaujama atmenoje, antrą variantą – be nuorodų ar užuominų į autorystę. Straipsnio failas turi būti pateiktas taip, kad jame neliktų duomenų, galinčių padėti identifikuoti autorių (būtina pašalinti informaciją iš dokumento skilties properties).
1 Struktūra ir forma
Pateikiami straipsniai turi atitikti bendruosius straipsniams keliamus reikalavimus. Juose turi būti suformuluotas tyrimo klausimas/problema ir tikslas, apžvelgti ankstesni tiriamos srities darbai, apibūdinti duomenys ir metodai, pateikti rezultatai ir argumentuotos išvados bei nurodyti duomenų šaltiniai ir naudota literatūra. Darbai, neatitinkantys šių reikalavimų, bus grąžinami autoriams taisyti.
Teikiami rankraščiai spausdinami A4 formato lape, kurio paraštės yra tokios:1,5 cmdešinėje,2,5 cmviršuje, kairėje ir apačioje. Puslapiai numeruojami nuo pirmo iki paskutinio viršutiniame dešiniajame puslapio kampe. Tekstas rašomas tarp eilučių paliekant 1,5 intervalą,12 ptTimes New Roman šriftu (jei nereikalaujama kitaip), lygiuojamas tik kairėje.
Straipsnio pradžioje pateikiami:
(1) straipsnio pavadinimas,14 pt, paryškintas
(2) pilnas autoriaus(-ių) vardas(-ai) ir pavardė paryškintu šriftu, institucija; visa informacija rašoma 12 pt šriftu publikacijos kalba, nurodomas visas institucijos pavadinimas, įskaitant katedrą; taip pat nurodomas elektroninio pašto adresas (be pabraukimo), pavyzdžiui:
Evidenciniai būdvardžiai lietuvių akademiniame diskurse
Anna Ruskan
Anglų filologijos katedra
Vilniaus universitetas
Universiteto g. 5
LT-01513 Vilnius, Lietuva
El. paštas: anna.ruskan@flf.vu.lt
(3) Santrauka
Ji turi būti anglų kalba (180–350 žodžių). Santraukoje turi būti pristatomas tyrimo objektas, problema, metodas ir pagrindiniai rezultatai bei išvados ir apibendrinimai. Santrauka anglų kalba (Abstract) visada būtina. Papildomai galima pateikti santrauką ir kita žurnalo kalba. Prieš santrauką kita nei straipsnio kalba nurodomas straipsnio pavadinimas paryškintai 12 pt ir žodis Abstract / Santraukata kalba.
(4) Raktažodžiai: 5–7 žodžiai, atskirti kableliais, pateikiami po kiekviena santrauka atitinkama kalba, pvz., po santrauka anglų kalba teikiami raktažodžiai anglų kalba.
2 Tekstas
Tekstas skirstomas į skyrius ir poskyrius, nurodant numerį (1, 1.1, 1.1.1) ir pavadinimą. Numeris ir pavadinimas rašomi paryškintai, bet ne didžiosiomis raidėmis. Visame tekste ištisai pastraipos rašomos be įtraukų pirmosiose eilutėse. Prieš pastraipas paliekamas 12 pt tarpas.
Paveikslai ir lentelės (tekstas rašomas 12 pt) numeruojami atskirai, jų numeriai ir pavadinimai pateikiami apačioje (po pavadinimo taškas nededamas). Iliustracijos turi būti pritaikytos juodai baltai spaudai, jų rezoliucija turi būti ne mažesnė nei 300 dpi. Kursyvu tekste rašomi svetimos kalbos žodžiai. Tai, kas norima pabrėžti, rašoma paryškintai. Laužtiniuose skliaustuose [taip] rašomi autoriaus(-ių) papildymai.
Citatos. Trumpos citatos tekste rašomos išskiriant jas dvigubomis kabutėmis „štai taip“ (citata originalo kalba pateikiama skliausteliuose). Citatos citatose arba perfrazuoti svetimos kalbos žodžiai ir pateikti vertimai rašomi viengubose kabutėse. Ilgesnės nei trijų eilučių citatos (apie 40 žodžių) rašomos kursyvu atskiroje įtrauktoje pastraipoje (įtrauka – 5 pt).
Išvardijimo eilės tvarka žymima mažosiomis raidėmis su vienu skliausteliu, kiekviena sąvoka pateikiama atskiroje įtrauktoje (5 pt) eilutėje, pavyzdžiui:
a) pirma frazė / sakinys ...
b) antra frazė / sakinys ...
Pavyzdžiai (žodžiai, frazės, sakiniai ir t.t.) teikiami kursyvu ir numeruojami ištisai visame tekste; skaičiai rašomi skliaustuose be įtraukų: (1), (2) ir t.t. Būtina nurodyti pavyzdžių šaltinius, galima naudoti santrumpas.
Vertimas ir glosos būtini visoms citatoms/pavyzdžiams, kurie pateikiami ne publikacijos kalba. Vertimas (rašomas ne kursyvu) paprastai žymimas viengubomis kabutėmis, pavyzdžiui: evidently‘matyt’. Žodžiai sulygiuojami vertikaliai, naudojant tabuliavimo (angl. tab), o ne tarpo (angl. space bar) klavišą. Gramatinė informacija (NOM.SG.F) pateikiama sumažintomis didžiosiomis raidėmis (angl. small caps), pavyzdžiui:
(1) Jai reikia eiti namo.
she.ᴅᴀᴛ.sɢ need.3PRS go.INF home.ADV
‘She has to go home’
Daugiau apie glosas galima rasti interneto svetainėje adresu: http://www.eva.mpg.de/lingua/resources/glossing-rules.php
Išnašos (10 pt) galimos tik išskirtiniais atvejais, norint trumpai paaiškinti (iki 3 eilučių ilgio). Jos numeruojamos ištisai.
Padėka
Ji pateikiama straipsnio gale prieš literatūros sąrašą.
Santrumpų sąrašas pateikiamas prieš Duomenų šaltinius arba Literatūros sąrašą.
Po visu straipsniu nurodoma jo įteikimo redaktorių kolegijai data.
3 Literatūros nuorodos tekste
Visos nuorodos tekste pateikiamos reikiamoje vietoje skliaustuose (autoriaus pavardė ar publikacijos pavadinimas, metai, kablelis, puslapis(-iai), jei reikia), pavyzdžiui, (Dietz 1995, 4–5; Weinrich 2000, 4). Skirtingų autorių nuorodos skiriamos kabliataškiais, pavyzdžiui, (Aijmer 1996, 1997; van der Auwera, Schalley & Nuyts 2005). Nelotyniška abėcėle (kirilica ir kt.) parašytos autorių pavardės ir publikacijų pavadinimai turi būti transliteruojami.
4 Duomenų šaltiniai ir naudotos literatūros sąrašas
Straipsnio pabaigoje abėcėlės tvarka turi būti pateikiami darbe analizuojamų duomenų šaltiniai ir tikdarbe cituojamų naudotos literatūros šaltinių sąrašas. Kiekvienas šaltinis pateikiamas atskira pastraipa; antroji pastraipos eilutė įtraukiama 10 pt. Straipsnių ir knygų pavadinimuose didžiąja raide rašomas tik pirmasis pavadinimo žodis ir tikriniai žodžiai. Jei straipsnis rašomas ne lietuvių kalba, literatūros sąraše teikiamus knygų ir straipsnių pavadinimus lietuvių, latvių, rusų, lenkų kalba būtina išversti į straipsnio kalbą ir pateikti juos laužtiniuose skliaustuose, pavyzdžiui:
Holvoet, Axel, Loreta Semėnienė, red. 2004. Gramatinių kategorijų tyrimai. [Studies in grammatical categories]. Vilnius: Lietuvių kalbos institutas.
Literatūros sąraše nelietuviškos pavardės, prasidedančios raidėmis Q, W, X, Y, teikiamos pagal lotynų abėcėlę.
Prašome rašyti pagal pateiktus pavyzdžius:
Duomenų šaltiniai
BNCThe British National Corpus. Davies, M. 2004–. BYU–BNC. Available at: http://corpus.byu.edu/bnc
CorALit Lietuvių mokslo kalbos tekstynas (Corpus Academicum Lithuanicum). Interneto prieiga: http://www.coralit.lt/
Literatūros sąrašas
Ambrazas, Vytautas. 1990. Sravnitel’nyj sintaksis pričastij baltijskich jazykov. [Comparative syntax of participles in Baltic languages]. Vilnius: Mokslas.
Barbieri, Federica. 2008. Patterns of age-based linguistic variation in American English. Journal of Sociolinguistics 12 (1), 58–88.
Bolinger, Dwight. 1965. The atomization of meaning. Language 41, 555–573.
Gansel, Christina, Frank Jürgens. 2007. Textlinguistik und Textgrammatik. Eine Einführung. Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht.
Haß, Ulrike, Hg. 2005. Grundfragen der elektronischen Lexikographie. elexiko – das Online-Informationssystem zum deutschen Wortschatz. Berlin, New York: Walter de Gruyter.
Holvoet, Axel, Loreta Semėnienė, red. 2004. Gramatinių kategorijų tyrimai. [Studies in grammatical categories]. Vilnius: Lietuvių kalbos institutas.
Huddleston, Rodney & Geoffrey K. Pullum, eds. 2002. The Cambridge grammar of the English language. Cambridge: Cambridge University Press.
Jaszczolt, Katarzyna. 2009. Default semantics. In The Oxford handbook of linguistic analysis. Bernd Heine & Heiko Narrog, eds. Oxford: Oxford University Press. 193–221.
Kleiber, Georges. 1990. La sémantique du prototype: catégories et sens lexical. Paris: Presses Universitaires de France.
Langacker, Ronald W. 1991. Foundations of Cognitive Grammar. Vol. 2. Descriptive application. Stanford:StanfordUniversity Press.
Rayson, Paul. 2004. Log-likelihood calculator. Available at: www.ucrel.lancs.ac.uk. Accessed: 5 October 2008.
Šinkūnienė, Jolanta. 2011. Autoriaus pozicijos švelninimas rašytiniame moksliniame diskurse: gretinamasis tyrimas. [Hedging in written academic discourse: A cross-linguistic and cross-disciplinary study], (ms.). Humanitarinių mokslų daktaro disertacija [PhD dissertation]. Vilnius: Vilniaus universitetas.
Autorių teisės
Susipažinkite su autorių teisėmis žurnalo politikoje skiltyje Autorių teisės.
Asmens duomenų apsaugos deklaracija
Asmens duomenys ir elektroninio pašto adresai, pateikti šiam tinklapiui, bus naudojami tik pagal deklaruojamą paskirtį - žurnalų leidybai ir publikavimui. Šie duomenys niekada nebus skelbiami viešai arba perduoti trečiosioms šalims (išskyrus atvejus, kai pagal galiojančius įstatymus tai padaryti privaloma).


Kalbotyra (žurnalas)


Rimvydas Laužikas

Rimvydas Laužikas (g. 1971 m. rugpjūčio 9 d. Trakuose) – paveldo komunikacijos tyrinėtojas, istorikas, archeologas, Vilniaus universiteto Komunikacijos fakulteto profesorius, dekanas.

Pagrindinėmis R. Laužiko mokslinių interesų kryptimis laikomos: paveldo ir istorijos mokslo žinių komunikacija, skaitmeninių technologijų naudojimas paveldui ir archeologijai bei Lietuvos gastronominė kultūra ir dabartiniai Lietuvos visuomenės gastronominiai tapatumai.

Yra žinomas Lietuvos archeologas. 1997-2011 m. vykdė archeologinius kasinėjimus Tauragnuose, Bijutiškyje, Senoje Pašaminėje, Dubingiuose. Dubingių piliavietės tyrimų rezultatai apibendrinti kolektyvinėse monografijose "Radvilų tėvonija Dubingiuose" (2009 m.) ir "Radvilų rūmai Dubingiuose" (2011 m.). Tyrimų metu Dubingių piliavietėje buvo atrasti, identifikuoti ir perlaidoti kunigaikščių Radvilų palaikai.R. Laužikas, Radvilų tėvonija Dubingiuose, Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2009. http://naujienos.vu.lt/isleista-kolektyvine-monografija-radvilu-tevonija-dubingiuose/ 2011-2015 metais dalyvavo projekte "Lietuvos valstybės ištakos Dubingių mikroregiono tyrimų duomenimis" (vad. prof. Albinas Kuncevičius). Projekto metu atliktų tyrimų rezultatai publikuoti kolektyvinėje monografijoje "Dubingių mikroregionas ir Lietuvos valstybės ištakos" (2015 m.).

Vykdo skaitmeninių technologijų taikymo kultūrai ir paveldui tyrimus. 2019-2019 m. dalyvavo projekte "Kultūros procesų socialinio poveikio metrikos, konceptualaus bei imitacinio modelio kūrimas" (vad. prof. Darius Plikynas). Projekto įgyvendinimo metu buvo sukurta kultūros procesų socialinio poveikio matavimo metrika ir konceptualus bei agentais paremtas imitacinis modelis. Projektas "Kultūros procesų socialinio poveikio metrikos, konceptualaus bei imitacinio modelio kūrimas", http://www.sicp.mii.vu.lt. 2014-2021 metais dalyvauja projektuose, kurių metu kuriama dirbtiniu intelektu ir 3D vaizdo technologija grįsta programinė įranga, skirta urbanistinio paveldo monitoringui.Projektas "Urbanizuotų vietovių paveldo automatinis monitoringas panaudojant 3D vaizdo technologijas", https://www.kf.vu.lt/mokslas/projektai/es-fondu-investiciju-projektai/tiksliniai-moksliniai-tyrimai/urbanizuotu-vietoviu-paveldo-automatinis-monitoringas

Tyrinėja paveldo ir istorijos mokslo žinių komunikacijos ir muzeologinę tematiką. 2016-2021 m. COST veikloje "CA15201 - Archaeological practices and knowledge work in the digital environment" vadovavo mokslininkų grupei, tyrusiai archeologijos mokslo žinių panaudojimą neprofesionalų auditorijose ir archeologijos paveldo reikšmę tautinio tapatumo konstravime. 2017-2019 m. dalyvavo Lietuvos ir Ukrainos muziejų naratyvų tyrimų projekte (vad. dr. Rūta Šermukšnytė). 2019 m. projekto rezultatai publikuoti kolektyvinėje monografijoje "Naratyvų labirintuose: Lietuvos ir Ukrainos muziejų patirtys". Joje trumpai pristatoma muziejų Ukrainoje ir Lietuvoje panorama: apžvelgiamas muziejų skaičius, aptariamas teisinis reglamentavimas, statusas, kokybinio tyrimo metu siekiama identifikuoti Ukrainoje ir Lietuvoje paveldo ir istorijos mokslo žinių komunikacijoje realiai naudojamus (mokslininkų fiksuotus) naratyvus, nustatyti, kurie iš šių naratyvų muziejuose yra dominuojantys, kurie – recesyvūs, ir paaiškinti jų naudojimo Ukrainos ir Lietuvos muziejų ekspozicijose tendencijas.R. Laužikas, Naratyvų labirintuose: Lietuvos ir Ukrainos muziejų patirtys, Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2019. https://naujienos.vu.lt/vilniaus-universiteto-leidyklos-naujiena-naratyvu-labirintuose-lietuvos-ir-ukrainos-muzieju-patirtys/ Nuo 2020 m. dalyvauja projekte "Jungiančioji skaitmeninė atmintis paribiuose: kultūrinės tapatybės, paveldo komunikacijos ir skaitmeninės kuratorystės praktikų soc. tinkluose tyrimas" (vad. prof. Costis Dallas), kurio metu siekiama atlikti nepatogiojo paveldo veikimo šiuolaikinėje Lietuvos visuomenėje tyrimą, naudojant socialinių tinklų duomenis.Projektas "Jungiančioji skaitmeninė atmintis paribiuose", https://www.kf.vu.lt/mokslas/projektai/es-fondu-investiciju-projektai/mokslininku-kitu-tyreju-studentu-mokslines-kompetencijos-ugdymas-per-praktine-moksline-veikla/2020-2023-jungiancioji-skaitmenine-atmintis-paribiuose-kulturines-tapatybes-paveldo-komunikacijos-ir-skaitmenines-kuratorystes-praktiku-soc-tinkluose-tyrimas

Vienas pirmųjų pradėjo sistemiškai tyrinėti istorinę lietuvių virtuvę ir šiuolaikinius gastronominius tapatumus. Tyrimai šia tema yra publikuoti moksliniuose straipsniuose.

Projektas finansuojamas Europos Socialinio fondo lėšomis pagal Priemonės Nr. 09.3.3-LMT-K-712 veiklą ,,Mokslininkų kompetencijos ugdymas vystant protų pritraukimą ir reintegraciją“
Projekto Nr. 09.3.3-LMT-K-712-17-0027
Projekto pavadinimas: „Jungiančioji skaitmeninė atmintis paribiuose: kultūrinės tapatybės, paveldo komunikacijos ir skaitmeninės kuratorystės praktikų soc. tinkluose tyrimas“
Projekto vykdymo laikotarpis: 2020 m. balandžio 6 d. – 2023 m. rugpjūčio 31 d.
Projekto mokslinio tyrimo vadovas: doc. dr. Konstantinos Dallas, Toronto universiteto (Kanada).
Santrauka: Projekto tikslas – atlikti nepatogiojo paveldo tyrimą, naudojant socialinių tinklų duomenis. Tyrimo metu bus atliekama skirtingų socialinių tinklų („Facebook“, „Instagram“, „Vkontakte“) turinio lyginamoji analizė. Bus tiriami kartų skirtingumo, translokaciniai (diasporos, emigrantų ir imigrantų bendruomenių), etnolingvistiniai (pvz. rusų, lenkų kalbomis kalbančių piliečių) ir religiniai tapatybės poveikiai.
Siekiamas rezultatas: Projekto „Jungiančioji skaitmeninė atmintis paribiuose: kultūrinės tapatybės, paveldo komunikacijos ir skaitmeninės kuratorystės praktikų soc. tinkluose tyrimas“ metu bus siekiama nustatyti kaip kultūros paveldo reikšmių konstravimo ir skaitmeninės atminties procesai skaitmeninių socialinių tinklų erdvėje (Lietuvoje ir už jos ribų) įgalina prieštaringas diskusijas (transnacionaliniu, nacionaliniu ir translokaliniu lygiu) apie pageidaujamą ir nepageidaujamą istorinę praeitį bei atskleidžia kultūrinių tapatybių sankirtas.
Pagrindiniai projekto tyrimo grupės nariai:
VU Komunikacijos fakulteto prof. dr. Rimvydas Laužikas;
VU Komunikacijos fakulteto doc. dr. Kęstas Kirtiklis;
VU Komunikacijos fakulteto doc. dr. Lina Murinienė;
VU Komunikacijos fakulteto asist. dr. Viktor Denisenko;
VU Komunikacijos fakulteto doktorantė Donata Armakauskaitė;
VU Komunikacijos fakulteto asist. dr. Justas Gribovskis;
VU Komunikacijos fakulteto asist. dr. Ingrida Kelpšienė;
VU Komunikacijos fakulteto lekt. dr. Renata Stonytė;
VU Komunikacijos fakulteto lekt. dr. Tomaš Božerocki


Rimvydas Laužikas


Rimvydas Laužikas

Pagrindinėmis R. Laužiko mokslinių interesų kryptimis laikomos: paveldo ir istorijos mokslo žinių komunikacija, skaitmeninių technologijų naudojimas paveldui ir archeologijai bei Lietuvos gastronominė kultūra ir dabartiniai Lietuvos visuomenės gastronominiai tapatumai.

Yra žinomas Lietuvos archeologas.


Rimvydas Laužikas

Pagrindinėmis R. Laužiko mokslinių interesų kryptimis laikomos: paveldo ir istorijos mokslo žinių komunikacija, skaitmeninių technologijų naudojimas paveldui ir archeologijai bei Lietuvos gastronominė kultūra ir dabartiniai Lietuvos visuomenės gastronominiai tapatumai.

Yra žinomas Lietuvos archeologas. 1997-2011 m. vykdė archeologinius kasinėjimus Tauragnuose, Bijutiškyje, Senoje Pašaminėje, Dubingiuose. Dubingių piliavietės tyrimų rezultatai apibendrinti kolektyvinėse monografijose "Radvilų tėvonija Dubingiuose" (2009 m.) ir "Radvilų rūmai Dubingiuose" (2011 m.). Tyrimų metu Dubingių piliavietėje buvo atrasti, identifikuoti ir perlaidoti kunigaikščių Radvilų palaikai.R. Laužikas, Radvilų tėvonija Dubingiuose, Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2009. http://naujienos.vu.lt/isleista-kolektyvine-monografija-radvilu-tevonija-dubingiuose/ 2011-2015 metais dalyvavo projekte "Lietuvos valstybės ištakos Dubingių mikroregiono tyrimų duomenimis" (vad. prof. Albinas Kuncevičius). Projekto metu atliktų tyrimų rezultatai publikuoti kolektyvinėje monografijoje "Dubingių mikroregionas ir Lietuvos valstybės ištakos" (2015 m.).

Vykdo skaitmeninių technologijų taikymo kultūrai ir paveldui tyrimus. 2019-2019 m. dalyvavo projekte "Kultūros procesų socialinio poveikio metrikos, konceptualaus bei imitacinio modelio kūrimas" (vad. prof.


Rimvydas Laužikas

Pagrindinėmis R. Laužiko mokslinių interesų kryptimis laikomos: paveldo ir istorijos mokslo žinių komunikacija, skaitmeninių technologijų naudojimas paveldui ir archeologijai bei Lietuvos gastronominė kultūra ir dabartiniai Lietuvos visuomenės gastronominiai tapatumai.

Yra žinomas Lietuvos archeologas. 1997-2011 m. vykdė archeologinius kasinėjimus Tauragnuose, Bijutiškyje, Senoje Pašaminėje, Dubingiuose. Dubingių piliavietės tyrimų rezultatai apibendrinti kolektyvinėse monografijose "Radvilų tėvonija Dubingiuose" (2009 m.) ir "Radvilų rūmai Dubingiuose" (2011 m.). Tyrimų metu Dubingių piliavietėje buvo atrasti, identifikuoti ir perlaidoti kunigaikščių Radvilų palaikai.R. Laužikas, Radvilų tėvonija Dubingiuose, Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2009. http://naujienos.vu.lt/isleista-kolektyvine-monografija-radvilu-tevonija-dubingiuose/ 2011-2015 metais dalyvavo projekte "Lietuvos valstybės ištakos Dubingių mikroregiono tyrimų duomenimis" (vad. prof. Albinas Kuncevičius). Projekto metu atliktų tyrimų rezultatai publikuoti kolektyvinėje monografijoje "Dubingių mikroregionas ir Lietuvos valstybės ištakos" (2015 m.).

Vykdo skaitmeninių technologijų taikymo kultūrai ir paveldui tyrimus. 2019-2019 m. dalyvavo projekte "Kultūros procesų socialinio poveikio metrikos, konceptualaus bei imitacinio modelio kūrimas" (vad. prof. Darius Plikynas). Projekto įgyvendinimo metu buvo sukurta kultūros procesų socialinio poveikio matavimo metrika ir konceptualus bei agentais paremtas imitacinis modelis. Projektas "Kultūros procesų socialinio poveikio metrikos, konceptualaus bei imitacinio modelio kūrimas", http://www.sicp.mii.vu.lt. 2014-2021 metais dalyvauja projektuose, kurių metu kuriama dirbtiniu intelektu ir 3D vaizdo technologija grįsta programinė įranga, skirta urbanistinio paveldo monitoringui.Projektas "Urbanizuotų vietovių paveldo automatinis monitoringas panaudojant 3D vaizdo technologijas", https://www.kf.vu.lt/mokslas/projektai/es-fondu-investiciju-projektai/tiksliniai-moksliniai-tyrimai/urbanizuotu-vietoviu-paveldo-automatinis-monitoringas

Tyrinėja paveldo ir istorijos mokslo žinių komunikacijos ir muzeologinę tematiką. 2016-2021 m. COST veikloje "CA15201 - Archaeological practices and knowledge work in the digital environment" vadovavo mokslininkų grupei, tyrusiai archeologijos mokslo žinių panaudojimą neprofesionalų auditorijose ir archeologijos paveldo reikšmę tautinio tapatumo konstravime. 2017-2019 m. dalyvavo Lietuvos ir Ukrainos muziejų naratyvų tyrimų projekte (vad. dr. Rūta Šermukšnytė).


Rimvydas Laužikas

Pagrindinėmis R. Laužiko mokslinių interesų kryptimis laikomos: paveldo ir istorijos mokslo žinių komunikacija, skaitmeninių technologijų naudojimas paveldui ir archeologijai bei Lietuvos gastronominė kultūra ir dabartiniai Lietuvos visuomenės gastronominiai tapatumai.

Yra žinomas Lietuvos archeologas. 1997-2011 m. vykdė archeologinius kasinėjimus Tauragnuose, Bijutiškyje, Senoje Pašaminėje, Dubingiuose. Dubingių piliavietės tyrimų rezultatai apibendrinti kolektyvinėse monografijose "Radvilų tėvonija Dubingiuose" (2009 m.) ir "Radvilų rūmai Dubingiuose" (2011 m.). Tyrimų metu Dubingių piliavietėje buvo atrasti, identifikuoti ir perlaidoti kunigaikščių Radvilų palaikai.R. Laužikas, Radvilų tėvonija Dubingiuose, Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2009. http://naujienos.vu.lt/isleista-kolektyvine-monografija-radvilu-tevonija-dubingiuose/ 2011-2015 metais dalyvavo projekte "Lietuvos valstybės ištakos Dubingių mikroregiono tyrimų duomenimis" (vad. prof. Albinas Kuncevičius). Projekto metu atliktų tyrimų rezultatai publikuoti kolektyvinėje monografijoje "Dubingių mikroregionas ir Lietuvos valstybės ištakos" (2015 m.).

Vykdo skaitmeninių technologijų taikymo kultūrai ir paveldui tyrimus. 2019-2019 m. dalyvavo projekte "Kultūros procesų socialinio poveikio metrikos, konceptualaus bei imitacinio modelio kūrimas" (vad. prof. Darius Plikynas). Projekto įgyvendinimo metu buvo sukurta kultūros procesų socialinio poveikio matavimo metrika ir konceptualus bei agentais paremtas imitacinis modelis. Projektas "Kultūros procesų socialinio poveikio metrikos, konceptualaus bei imitacinio modelio kūrimas", http://www.sicp.mii.vu.lt. 2014-2021 metais dalyvauja projektuose, kurių metu kuriama dirbtiniu intelektu ir 3D vaizdo technologija grįsta programinė įranga, skirta urbanistinio paveldo monitoringui.Projektas "Urbanizuotų vietovių paveldo automatinis monitoringas panaudojant 3D vaizdo technologijas", https://www.kf.vu.lt/mokslas/projektai/es-fondu-investiciju-projektai/tiksliniai-moksliniai-tyrimai/urbanizuotu-vietoviu-paveldo-automatinis-monitoringas

Tyrinėja paveldo ir istorijos mokslo žinių komunikacijos ir muzeologinę tematiką. 2016-2021 m. COST veikloje "CA15201 - Archaeological practices and knowledge work in the digital environment" vadovavo mokslininkų grupei, tyrusiai archeologijos mokslo žinių panaudojimą neprofesionalų auditorijose ir archeologijos paveldo reikšmę tautinio tapatumo konstravime. 2017-2019 m. dalyvavo Lietuvos ir Ukrainos muziejų naratyvų tyrimų projekte (vad. dr. Rūta Šermukšnytė). 2019 m. projekto rezultatai publikuoti kolektyvinėje monografijoje "Naratyvų labirintuose: Lietuvos ir Ukrainos muziejų patirtys". Joje trumpai pristatoma muziejų Ukrainoje ir Lietuvoje panorama: apžvelgiamas muziejų skaičius, aptariamas teisinis reglamentavimas, statusas, kokybinio tyrimo metu siekiama identifikuoti Ukrainoje ir Lietuvoje paveldo ir istorijos mokslo žinių komunikacijoje realiai naudojamus (mokslininkų fiksuotus) naratyvus, nustatyti, kurie iš šių naratyvų muziejuose yra dominuojantys, kurie – recesyvūs, ir paaiškinti jų naudojimo Ukrainos ir Lietuvos muziejų ekspozicijose tendencijas.R. Laužikas, Naratyvų labirintuose: Lietuvos ir Ukrainos muziejų patirtys, Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2019. https://naujienos.vu.lt/vilniaus-universiteto-leidyklos-naujiena-naratyvu-labirintuose-lietuvos-ir-ukrainos-muzieju-patirtys/ Nuo 2020 m. dalyvauja projekte "Jungiančioji skaitmeninė atmintis paribiuose: kultūrinės tapatybės, paveldo komunikacijos ir skaitmeninės kuratorystės praktikų soc. tinkluose tyrimas" (vad.


Rimvydas Laužikas

Vykdo mokslo komunikacijos veiklas gastronomijos istorijos, Radvilų giminės istorijos, archeologijos, Lietuvos ir Graikijos ryšių tematikomis.

Nuo 1997 m. iki 2009 m. kartu su Anželika Laužikiene vykdyti edukaciniai archeologijos projektai jaunimui („Archeologija ir istorijos pažinimas“; „Kultūros paveldo mokymai jaunimui“; „Vasaros archeologijos mokykla“). Nuo 2010 m. šiuos projektus vykdo VšĮ „Kultūros paveldo akademija“.Vasaros archeologijos mokykla

Mokslo populiarinimo leidinyje "Vakarų Europos kultūros raidos bruožai" aprašo svarbiausius Europos ir Lietuvos įvykius, jų chronologiją, pateikia aktualiausios dviejų paskutinių tūkstantmečių Europos kultūros istorijos problemas.R. Laužikas, Vakarų Europos kultūros raidos bruožai, Vilnius: Solertija, 1998. https://www.sena.lt/religija--filosofija/vakaru-europos-kulturos-raidos-bruozai 2017 m. publikuotame leidinyje "Erelio vaikai. Radvilų giminės pėdsakais" (kartu su Anželika Laužikiene ir Tadu Žižiūnu)  pasakoja apie Radvilų giminės pėdsakus Lietuvos istorijoje. R. Laužikas, Erelio vaikai. Radvilų giminės pėdsakais, Vilnius: Akademinė leidyba, 2017. https://www.kf.vu.lt/naujienos/bendrai/3555-erelio-vaikai-komunikacija-panaudojant-papildytos-realybes-technologija

2014 m. publikuotame leidinyje "Istorinė Lietuvos virtuvė: maistas ir gėrimai Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje" atskleidžia Lietuvos nacionalinės virtuvės formavimąsi, susistemina informaciją apie istorinę Lietuvos virtuvę, pateikia gastronominės kultūros istoriją, pristatomi rekonstruoti bei šiuolaikinei virtuvei pritaikyti istoriniai receptai. R. Laužikas, Istorinė Lietuvos virtuvė: maistas ir gėrimai Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, Vilnius: Briedis, 2014. https://naujienos.vu.lt/atskleistos-ldk-virtuves-paslaptys/] 2016 m. publikuotame leidinyje "Oginskių dvaro virtuvėje" (kartu su Jaroslaw Dumanowski, Arvydu Pacevičiumi ir Liutauru Čepracku), XVII–XIX amžių Abiejų Tautų Respublikos gastronomijos kontekste atskleidžiama Mykolo Kleopo Oginskio asmenybė, kasdieninis gyvenimas Oginskių dvaruose, Oginskių giminės atstovų bei kitų to laikotarpio didikų gastronominės tradicijos fragmentai. Greta istorinio pobūdžio tekstų pateikiami autentiški šios epochos receptai. R. Laužikas, Oginskių dvaro virtuvėje, Vilnius: Akademinė leidyba, 2016. http://mokslolietuva.lt/2017/01/kunigaiksciu-oginskiu-virtuveje/]  2018 m. publikuotame leidinyje "Lietuvos gaspadinė, arba Pamokinimai, kaip prigulinčiai suvartoti Dievo dovanas" (kartu su Anželika Laužikiene) pateikiamos nacionalinės virtuvės istorijos ir autentiški receptai. R. Laužikas, Lietuvos gaspadinė, arba Pamokinimai, kaip prigulinčiai suvartoti Dievo dovanas, Vilnius: Vaga, 2018. https://www.bernardinai.lt/2018-12-11-lietuvos-gaspadine-arba-pamokinimai-kaip-prigulinciai-suvartoti-dievo-dovanas/] 2020 m. publikuotame leidinyje "Senieji lietuviški receptai. Lietuvos gaspadinių receptai. Dvi dešimtys ir vienas būdas, kaip gaminti gardžius senoviškus valgius, kuriais pavyks ne tik šeimynykščius nudžiuginti, bet ir svečią papenėti" (kartu su Anželika Laužikiene) aprašyti receptai susieti su žymiausiomis XIX a. antrosios pusės – XX a. pirmosios pusės Lietuvos gastronomijos istorijos asmenybėmis – gaspadinėmis, restoranų kūrėjomis ir knygų autorėmis, pateikiamos jų biografijos.R. Laužikas, Senieji lietuviški receptai. Lietuvos gaspadinių receptai. Dvi dešimtys ir vienas būdas, kaip gaminti gardžius senoviškus valgius, kuriais pavyks ne tik šeimynykščius nudžiuginti, bet ir svečią papenėti, Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2020. https://moletai.rvb.lt/2020/10/01/anzelika-lauzikiene-rimvydas-lauzikas-senieji-lietuviski-receptai-lietuvos-gaspadiniu-receptai-dvi-desimtys-ir-vienas-budas-kaip-gaminti-gardzius-senoviskus-valgius-kuriais-pavyks-ne-ti/]

2020 m. publikuotas leidinys "Graikija. Alyvmedis, vynmedis ir laivas" (kartu su Anželika Laužikiene). Knygoje minimos ir aprašomos žemyninės Graikijos dalies bei Kretos lankytinos vietos, supažindinama su Graikijos gastronomija, aptariamas glaudus ryšys tarp Graikijos ir Lietuvos.R. Laužikas, Graikija. Alyvmedis, vynmedis ir laivas, Vilnius: Terra Publica, 2020. https://www.knygos.lt/lt/knygos/graikija--alyvmedis--vynmedis-ir-laivas

Atsiliepimai
Labai daug įdomios ir naudingos informacijos!
Labai daug įdomios ir naudingos informacijos!
Nerealiai patiko. Daugybę aplankytų vietovių iš knygos pažinau giliau. Man rodosi, kiekvienam, pamilusiam Graikiją, būtina paskaityti!
Nerealiai patiko. Daugybę aplankytų vietovių iš knygos pažinau giliau. Man rodosi, kiekvienam, pamilusiam Graikiją, būtina paskaityti!
Formatai:
Aprašymas
Anželikos ir Rimvydo Laužikų knyga „Graikija. Alyvmedis, vynmedis ir laivas" – tai neoficialus kelionių po žemyninę Graikiją ir Kretą vadovas, skirtas norintiems geriau pažinti šią šalį, planuojantiems ją aplankyti.
Skaitytojas sužinos daug įdomių faktų apie antikinę, bizantiškąją, Osmanų laikotarpio ir šiandieninę Graikiją, susipažins su Graikijos kultūros palikimu, tradicijomis, Graikijos ir Lietuvos sąsajomis. Per kalnus, tarpeklius, miškus nukeliaus iki jūros ir nuostabių jos pakrančių. O jei norės, išmoks ir pasigaminti tikrų graikiškų valgių pagal autorių pateiktus receptus.
Knygos autoriai ir rengėjai kviečia Jus aplankyti šią nuostabią jūros, kalnų, vynmedžių ir alyvmedžių šalį, į kurią tikrai norėsite sugrįžti ir kaip gerai bičiulei ištarti graikišką „γεια σας!"
Formatai:
Anželikos ir Rimvydo Laužikų knyga „Graikija. Alyvmedis, vynmedis ir laivas" – tai neoficialus kelionių po žemyninę Graikiją ir Kretą vadovas, skirtas norintiems geriau pažinti šią šalį, planuojantiems ją aplankyti.
Skaitytojas sužinos daug įdomių faktų apie antikinę, bizantiškąją, Osmanų laikotarpio ir šiandieninę Graikiją, susipažins su Graikijos kultūros palikimu, tradicijomis, Graikijos ir Lietuvos sąsajomis. Per kalnus, tarpeklius, miškus nukeliaus iki jūros ir nuostabių jos pakrančių. O jei norės, išmoks ir pasigaminti tikrų graikiškų valgių pagal autorių pateiktus receptus.
Knygos autoriai ir rengėjai kviečia Jus aplankyti šią nuostabią jūros, kalnų, vynmedžių ir alyvmedžių šalį, į kurią tikrai norėsite sugrįžti ir kaip gerai bičiulei ištarti graikišką „γεια σας!"
Ženkliuku „Kainos garantija” pažymėtoms prekėms Knygos.lt garantuoja geriausią kainą. Jei identiška prekė kitoje internetinėje parduotuvėje kainuoja mažiau - kompensuojame kainų skirtumą. Kainos lyginamos su knygos.lt nurodytų parduotuvių sąrašu prekių kainomis. Knygos.lt įsipareigoja kompensuoti kainų skirtumą pirkėjui, kuris kreipėsi „Kainos garantijos” taisyklėse nurodytomis sąlygomis. Sužinoti daugiau
DĖMESIO!
Ši knyga pateikiama ACSM formatu. Jis nėra tinkamas įprastoms skaityklėms, kurios palaiko EPUB ar MOBI formato el. knygas.
Daugiau informacijos apie ACSM formato knygas ir kaip jas skaityti rasite čia.
DĖMESIO!
Tai yra elektroninė knyga, skirta skaityti el. knygų skaityklėse, telefonuose, planšetėse ar kompiuteriuose.
Daugiau informacijos apie el. knygas čia
DĖMESIO!
Tai knyga, kurią parduoda privatus žmogus. Kai apmokėsite užsakymą, jį per 7 d. išsiųs knygos pardavėjas . Jei to pardavėjas nepadarys laiku, pinigai jums bus grąžinti automatiškai.
Šios knygos būklė nėra įvertinta knygos.lt ekspertų, todėl visa atsakomybė už nurodytą knygos kokybę priklauso pardavėjui.
Norite ir jūs parduoti skaitytas knygas ir užsidirbti?
Sužinokite daugiau čia
Atsiliepimai
Nerealiai patiko. Daugybę aplankytų vietovių iš knygos pažinau giliau. Man rodosi, kiekvienam, pamilusiam Graikiją, būtina paskaityti!
Labai daug įdomios ir naudingos informacijos!


Rimvydas Laužikas

Vykdo mokslo komunikacijos veiklas gastronomijos istorijos, Radvilų giminės istorijos, archeologijos, Lietuvos ir Graikijos ryšių tematikomis.

Nuo 1997 m. iki 2009 m. kartu su Anželika Laužikiene vykdyti edukaciniai archeologijos projektai jaunimui („Archeologija ir istorijos pažinimas“; „Kultūros paveldo mokymai jaunimui“; „Vasaros archeologijos mokykla“). Nuo 2010 m. šiuos projektus vykdo VšĮ „Kultūros paveldo akademija“.Vasaros archeologijos mokykla


Rimvydas Laužikas

Vykdo mokslo komunikacijos veiklas gastronomijos istorijos, Radvilų giminės istorijos, archeologijos, Lietuvos ir Graikijos ryšių tematikomis.

Nuo 1997 m. iki 2009 m. kartu su Anželika Laužikiene vykdyti edukaciniai archeologijos projektai jaunimui („Archeologija ir istorijos pažinimas“; „Kultūros paveldo mokymai jaunimui“; „Vasaros archeologijos mokykla“). Nuo 2010 m. šiuos projektus vykdo VšĮ „Kultūros paveldo akademija“.Vasaros archeologijos mokykla

Mokslo populiarinimo leidinyje "Vakarų Europos kultūros raidos bruožai" aprašo svarbiausius Europos ir Lietuvos įvykius, jų chronologiją, pateikia aktualiausios dviejų paskutinių tūkstantmečių Europos kultūros istorijos problemas.R. Laužikas, Vakarų Europos kultūros raidos bruožai, Vilnius: Solertija, 1998. https://www.sena.lt/religija--filosofija/vakaru-europos-kulturos-raidos-bruozai 2017 m. publikuotame leidinyje "Erelio vaikai. Radvilų giminės pėdsakais" (kartu su Anželika Laužikiene ir Tadu Žižiūnu)  pasakoja apie Radvilų giminės pėdsakus Lietuvos istorijoje. R. Laužikas, Erelio vaikai. Radvilų giminės pėdsakais, Vilnius: Akademinė leidyba, 2017. https://www.kf.vu.lt/naujienos/bendrai/3555-erelio-vaikai-komunikacija-panaudojant-papildytos-realybes-technologija


Rimvydas Laužikas

Vykdo mokslo komunikacijos veiklas gastronomijos istorijos, Radvilų giminės istorijos, archeologijos, Lietuvos ir Graikijos ryšių tematikomis.

Nuo 1997 m. iki 2009 m. kartu su Anželika Laužikiene vykdyti edukaciniai archeologijos projektai jaunimui („Archeologija ir istorijos pažinimas“; „Kultūros paveldo mokymai jaunimui“; „Vasaros archeologijos mokykla“). Nuo 2010 m. šiuos projektus vykdo VšĮ „Kultūros paveldo akademija“.Vasaros archeologijos mokykla

Mokslo populiarinimo leidinyje "Vakarų Europos kultūros raidos bruožai" aprašo svarbiausius Europos ir Lietuvos įvykius, jų chronologiją, pateikia aktualiausios dviejų paskutinių tūkstantmečių Europos kultūros istorijos problemas.R. Laužikas, Vakarų Europos kultūros raidos bruožai, Vilnius: Solertija, 1998. https://www.sena.lt/religija--filosofija/vakaru-europos-kulturos-raidos-bruozai 2017 m. publikuotame leidinyje "Erelio vaikai. Radvilų giminės pėdsakais" (kartu su Anželika Laužikiene ir Tadu Žižiūnu)  pasakoja apie Radvilų giminės pėdsakus Lietuvos istorijoje. R. Laužikas, Erelio vaikai. Radvilų giminės pėdsakais, Vilnius: Akademinė leidyba, 2017. https://www.kf.vu.lt/naujienos/bendrai/3555-erelio-vaikai-komunikacija-panaudojant-papildytos-realybes-technologija

2014 m. publikuotame leidinyje "Istorinė Lietuvos virtuvė: maistas ir gėrimai Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje" atskleidžia Lietuvos nacionalinės virtuvės formavimąsi, susistemina informaciją apie istorinę Lietuvos virtuvę, pateikia gastronominės kultūros istoriją, pristatomi rekonstruoti bei šiuolaikinei virtuvei pritaikyti istoriniai receptai. R. Laužikas, Istorinė Lietuvos virtuvė: maistas ir gėrimai Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, Vilnius: Briedis, 2014. https://naujienos.vu.lt/atskleistos-ldk-virtuves-paslaptys/


Rimvydas Laužikas

Vykdo mokslo komunikacijos veiklas gastronomijos istorijos, Radvilų giminės istorijos, archeologijos, Lietuvos ir Graikijos ryšių tematikomis.

Nuo 1997 m. iki 2009 m. kartu su Anželika Laužikiene vykdyti edukaciniai archeologijos projektai jaunimui („Archeologija ir istorijos pažinimas“; „Kultūros paveldo mokymai jaunimui“; „Vasaros archeologijos mokykla“). Nuo 2010 m. šiuos projektus vykdo VšĮ „Kultūros paveldo akademija“.Vasaros archeologijos mokykla

Mokslo populiarinimo leidinyje "Vakarų Europos kultūros raidos bruožai" aprašo svarbiausius Europos ir Lietuvos įvykius, jų chronologiją, pateikia aktualiausios dviejų paskutinių tūkstantmečių Europos kultūros istorijos problemas.R. Laužikas, Vakarų Europos kultūros raidos bruožai, Vilnius: Solertija, 1998. https://www.sena.lt/religija--filosofija/vakaru-europos-kulturos-raidos-bruozai 2017 m. publikuotame leidinyje "Erelio vaikai. Radvilų giminės pėdsakais" (kartu su Anželika Laužikiene ir Tadu Žižiūnu)  pasakoja apie Radvilų giminės pėdsakus Lietuvos istorijoje. R. Laužikas, Erelio vaikai. Radvilų giminės pėdsakais, Vilnius: Akademinė leidyba, 2017. https://www.kf.vu.lt/naujienos/bendrai/3555-erelio-vaikai-komunikacija-panaudojant-papildytos-realybes-technologija

2014 m. publikuotame leidinyje "Istorinė Lietuvos virtuvė: maistas ir gėrimai Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje" atskleidžia Lietuvos nacionalinės virtuvės formavimąsi, susistemina informaciją apie istorinę Lietuvos virtuvę, pateikia gastronominės kultūros istoriją, pristatomi rekonstruoti bei šiuolaikinei virtuvei pritaikyti istoriniai receptai. R. Laužikas, Istorinė Lietuvos virtuvė: maistas ir gėrimai Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, Vilnius: Briedis, 2014. https://naujienos.vu.lt/atskleistos-ldk-virtuves-paslaptys/] 2016 m. publikuotame leidinyje "Oginskių dvaro virtuvėje" (kartu su Jaroslaw Dumanowski, Arvydu Pacevičiumi ir Liutauru Čepracku), XVII–XIX amžių Abiejų Tautų Respublikos gastronomijos kontekste atskleidžiama Mykolo Kleopo Oginskio asmenybė, kasdieninis gyvenimas Oginskių dvaruose, Oginskių giminės atstovų bei kitų to laikotarpio didikų gastronominės tradicijos fragmentai. Greta istorinio pobūdžio tekstų pateikiami autentiški šios epochos receptai. R. Laužikas, Oginskių dvaro virtuvėje, Vilnius: Akademinė leidyba, 2016. http://mokslolietuva.lt/2017/01/kunigaiksciu-oginskiu-virtuveje/]  2018 m. publikuotame leidinyje "Lietuvos gaspadinė, arba Pamokinimai, kaip prigulinčiai suvartoti Dievo dovanas" (kartu su Anželika Laužikiene) pateikiamos nacionalinės virtuvės istorijos ir autentiški receptai. R. Laužikas, Lietuvos gaspadinė, arba Pamokinimai, kaip prigulinčiai suvartoti Dievo dovanas, Vilnius: Vaga, 2018. https://www.bernardinai.lt/2018-12-11-lietuvos-gaspadine-arba-pamokinimai-kaip-prigulinciai-suvartoti-dievo-dovanas/] 2020 m. publikuotame leidinyje "Senieji lietuviški receptai. Lietuvos gaspadinių receptai. Dvi dešimtys ir vienas būdas, kaip gaminti gardžius senoviškus valgius, kuriais pavyks ne tik šeimynykščius nudžiuginti, bet ir svečią papenėti" (kartu su Anželika Laužikiene) aprašyti receptai susieti su žymiausiomis XIX a. antrosios pusės – XX a. pirmosios pusės Lietuvos gastronomijos istorijos asmenybėmis – gaspadinėmis, restoranų kūrėjomis ir knygų autorėmis, pateikiamos jų biografijos.R. Laužikas, Senieji lietuviški receptai. Lietuvos gaspadinių receptai. Dvi dešimtys ir vienas būdas, kaip gaminti gardžius senoviškus valgius, kuriais pavyks ne tik šeimynykščius nudžiuginti, bet ir svečią papenėti, Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2020. https://moletai.rvb.lt/2020/10/01/anzelika-lauzikiene-rimvydas-lauzikas-senieji-lietuviski-receptai-lietuvos-gaspadiniu-receptai-dvi-desimtys-ir-vienas-budas-kaip-gaminti-gardzius-senoviskus-valgius-kuriais-pavyks-ne-ti/]


Moterų bėgimas

Moterų bėgimas – kasmetinis Vilniuje vykstantis 5 kilometrų ilgio distancijos bėgimas, kuriame varžosi profesionalios sportininkės ir mėgėjos iš viso pasaulio. Jaunesni bėgikai (mergaitės ir berniukai) nuo 2 iki 12 metų turi galimybę bėgti vaikų bėgimo trasoje, kurios ilgis yra iki 300 metrų ilgio. Renginys įprastai organizuojamas birželio mėnesį, šeštadienį.

Renginys vykdomas VšĮ „Tarptautinis maratonas“. Ši įstaiga taip pat organizuoja ir kitas sporto šventes – „Rimi Vilniaus maratoną“, „Trakų triatloną“, „Eurovaistinės Kalėdinį bėgimą“.

MetaiRungtisPrizininkai1 vietaRezultatas2 vietaRezultatas3 vietaRezultatas20205 km Gitana Akmanavičiūtė0:18:34 Inga Cimarmanaitė0:19:09 Rūta Šimkūnaitė0:19:3420195 km Loreta Kančytė0:17:23 Evelina Miltenė0:18:04 Viktorija Varnagirytė0:18:1520185 km Gitana Akmanavičiūtė0:18:51 Kristina Mickuvienė0:19:32 Eglė Sakalaitė0:19:5120175 km Loreta Kančytė0:18:36 Gitana Akmanavičiūtė0:19:03 Agnė Krupinskaitė0:19:2120166 km Evelina Miltenė0:22:04 Rūta Šimkūnaitė0:24:59 Renata Siliuk0:26:033 km Agnė Krupinskaitė0:11:58 Neringa Norkutė0:12:29 Vaida Priedininkaitė0:12:5520156 km Rasa Drazdauskaitė0:22:46 Inga Mastianica0:22:59 Loreta Bliujienė0:23:133 km Evelina Uševaitė0:10:39 Migle Šaltenytė0:11:10 Brigita Virbalytė0:11:1420146 km Rasa Drazdauskaitė0:22:51 Lina Batulevičiūtė0:23:00 Nadežda Roždestvenskaja 0:24:003 km Austėja Miežytė0:11:00 Jurgita Levertavičiūtė0:11:25 Ignė Grigaitytė0:11:5920137 km Lina Batulevičiūtė0:29:04 Olga Ziuganova0:29:27 Loreta Bliujienė0:29:593.5 km Bronė Lenkevičiūtė0:13:42 Jurgita Levertavičiūtė0:13:46 Simona Janavičiūtė0:14:0

Dalyviai ir rezultatai
Net Time
Diplomas
|1||Gitana Akmanavičiūtė||Origami Runners||713||Lithuania||5 km bėgimas||00:18:34||00:18:34||Diplomas|
|2||Inga Cimarmanaitė||Million steps||532||Lithuania||5 km bėgimas||00:19:09||00:19:09||Diplomas|
|3||Rūta Šimkūnaitė||Volvere Run||731||Lithuania||5 km bėgimas||00:19:34||00:19:33||Diplomas|
|4||Modesta Bužerytė||Million steps||453||Lithuania||5 km bėgimas||00:19:41||00:19:40||Diplomas|
|5||Erika Simaitė||649||Lithuania||5 km bėgimas||00:19:56||00:19:56||Diplomas|
|6||Raimonda Kubiliūtė||Blossom of Hope||527||Lithuania||5 km bėgimas||00:20:30||00:20:30||Diplomas|
|7||Julija Kliukauskaitė||28||Lithuania||5 km bėgimas||00:20:37||00:20:35||Diplomas|
|8||Aurelija Vaiciukevičiūtė||NEKO Runners||459||Lithuania||5 km bėgimas||00:20:39||00:20:38||Diplomas|
|9||Austė Janušauskaitė||Kauno BMK||421||Lithuania||5 km bėgimas||00:21:00||00:20:59||Diplomas|
|10||Deimantė Gružaitė||Volvere Run||41||Lithuania||5 km bėgimas||00:21:30||00:21:28||Diplomas|
|11||Dovilė Nakvosaitė||Cognizant||680||Lithuania||5 km bėgimas||00:21:46||00:21:45||Diplomas|
|12||Raimonda Vaičaitytė||356||Lithuania||5 km bėgimas||00:21:48||00:21:42||Diplomas|
|13||Audra Bogužinskienė||Origami runners||1||Lithuania||5 km bėgimas||00:22:28||Diplomas|
|14||Renata Jatužienė||Kauno Bmk||124||Lithuania||5 km bėgimas||00:22:32||00:22:24||Diplomas|
|15||Elena Šimaitienė||B.K. JonasMaratonas||669||Lithuania||5 km bėgimas||00:22:45||00:22:39||Diplomas|
|16||Julija Jaromskaitė||520||Lithuania||5 km bėgimas||00:22:50||00:22:49||Diplomas|
|17||Yuliia Potopalska||717||Ukraine||5 km bėgimas||00:22:53||00:22:51||Diplomas|
|18||Jekaterina Nagina||Bėgimo klubas||78||Lithuania||5 km bėgimas||00:23:04||00:23:04||Diplomas|
|19||Virginija Višinskiene||147||Lithuania||5 km bėgimas||00:23:11||00:23:11||Diplomas|
|20||Aira Kelečienė||Origami runners||97||Lithuania||5 km bėgimas||00:23:22||00:23:21||Diplomas|


Moterų bėgimas

MetaiRungtisPrizininkai1 vietaRezultatas2 vietaRezultatas3 vietaRezultatas20205 km Gitana Akmanavičiūtė0:18:34 Inga Cimarmanaitė0:19:09 Rūta Šimkūnaitė0:19:3420195 km Loreta Kančytė0:17:23 Evelina Miltenė0:18:04 Viktorija Varnagirytė0:18:1520185 km Gitana Akmanavičiūtė0:18:51 Kristina Mickuvienė0:19:32 Eglė Sakalaitė0:19:5120175 km Loreta Kančytė0:18:36


Moterų bėgimas


Moterų bėgimas

MetaiRungtisPrizininkai1 vietaRezultatas2 vietaRezultatas3 vietaRezultatas20205 km Gitana Akmanavičiūtė0:18:34 Inga Cimarmanaitė0:19:09 Rūta Šimkūnaitė0:19:3420195 km Loreta Kančytė0:17:23 Evelina Miltenė0:18:04 Viktorija Varnagirytė0:18:1520185 km Gitana Akmanavičiūtė0:18:51 Kristina Mickuvienė0:19:32 Eglė Sakalaitė0:19:5120175 km Loreta Kančytė0:18:36 Gitana Akmanavičiūtė0:19:03 Agnė Krupinskaitė0:19:2120166 km Evelina Miltenė0:22:04 Rūta Šimkūnaitė0:24:59 Renata Siliuk0:26:033 km


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0232.jsonl--Q106523248--Valstybiniai ir kariniai apdovanojimai-3--lt-0232-193

Saulius Guzevičius

Saulius Guzevičius ( g. 1966 m. vasario 25 d., Vilniuje)  – aukšto rango Lietuvos karininkas, Lietuvos kariuomenės Specialiųjų operacijų pajėgų įkūrėjas.

1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252?sqid=eb2d962cac219afc08f2c2e474972992916eab67

1992 m. vardinis ginklas („Už drąsą“)

2001 m. LR Krašto apsaugos sistemos medalis "Už nuopelnus" http://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai.html

2001 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252/p4440

2002 m. Lietuvos kariuomenės pajėgų medalis "Už pasižymėjimą" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_pajegu_medalis_bdquouz_pasizymejimardquo.html

2003 m. LR krašto apsaugos sistemos medalis "Už tarptautines misijas" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_respublikos_krasto_apsaugos_sistemos_medalis_bdquouz_tarptautines_operacijas.html

2003 m. Vyčio Kryžiaus ordino Riterio kryžius

2004 m. LR krašto apsaugos sistemos proginis stojimo į NATO medalis https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_respublikos_krasto_apsaugos_sistemos_proginis_stojimo_i_nato_medalis.html
miniatiūra|262x262px|Popiežiaus Jono Pauliaus ll apsauga vizito metu 1993 m. Su bendražygiu Saulium Vincentu Tulevičiumi.
2004 m. Lietuvos kariuomenės medalis "Už nuopelnus" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_medalis_bdquouz_nuopelnusrdquo.html

2014 m. Lietuvos kariuomenės medalis "Už pasižymėjimą" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_medalis_bdquouz_pasizymejimardquo.html

2015 m. Vadovybės apsaugos departamento III-iojo laipsnio garbės ženklo medalis "Už nuopelnus ir paramą vadovybės apsaugos departamentui"
https://e-seimas.lrs.lt/rs/legalact/TAD/TAIS.256912/

2018 m. Lietuvos kariuomenės medalis kariams ir civiliams "100 metų atkurtai Lietuvos kariuomenei" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_medalis_kariams_ir_civiliams.html

2021 m. Viešojo Saugumo Tarnybos prie Vidaus reikalų ministerijos antrojo laipsnio medalis "Už nepriekaištingą tarnybą"
https://e-seimas.lrs.lt/rs/lasupplement/TAP/b669b7a00ce011e98a758703636ea610/031c04c0bd3420e17b3c41e6f3795d57/format/ISO_PDF/

2022 m. Lietuvos Respublikos Aukščiausios Tarybos Apsaugos skyriaus “Garbės žvaigždės” ženklo apdovanojimas už tarnyba Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo metais.
https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1583954/vilniuje-apdovanoti-buve-parlamento-apsaugos-pareiguna

Artėjant Laisvės gynėjų dienos minėjimui, šeštadienį Vilniuje, Seimo rūmų Didžiajame kieme, pagerbti buvę Aukščiausiosios Tarybos Apsaugos skyriaus pareigūnai.
Buvęs Apsaugos skyriaus vadas Artūras Skučas daugiau kaip šimtui 1990–1993 metais Apsaugos skyriuje tarnavusių pareigūnų įteikė „Garbės žvaigždės“ ženklus.
„Garbės žvaigždės“ ženklas sukurtas pagal architekto A. Skučo dizainą, pagamintas rėmėjo lėšomis.
Apdovanojimai teikiami sausio 8-ąją, nes 1991 metais tą dieną Aukščiausiosios Tarybos gynėjai apsaugojo parlamentą nuo prosovietinių jėgų ir „Jedinstvos“ organizacijos šturmo. Tuomet surengus mitingą dėl Vyriausybės sprendimo padidinti maisto produktų kainas, tūkstantinė prosovietiškai nusiteikusi minia bandė veržtis į parlamento rūmus.
Po garbės ženklų įteikimo Seimo lankytojų centre vyko susitikimas su Nepriklausomybės gynėjų sąjungos atstovais.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0232.jsonl--Q106523248--Valstybiniai ir kariniai apdovanojimai-3--lt-0232-194

Saulius Guzevičius


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0232.jsonl--Q106523248--Valstybiniai ir kariniai apdovanojimai-3--lt-0232-189

Saulius Guzevičius

1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252?sqid=eb2d962cac219afc08f2c2e474972992916eab67

1992 m. vardinis ginklas („Už drąsą“)

2001 m. LR Krašto apsaugos sistemos medalis "Už nuopelnus" http://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai.html

2001 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252/p4440


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0232.jsonl--Q106523248--Valstybiniai ir kariniai apdovanojimai-3--lt-0232-191

Saulius Guzevičius

1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252?sqid=eb2d962cac219afc08f2c2e474972992916eab67

1992 m. vardinis ginklas („Už drąsą“)

2001 m. LR Krašto apsaugos sistemos medalis "Už nuopelnus" http://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai.html

2001 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252/p4440

2002 m. Lietuvos kariuomenės pajėgų medalis "Už pasižymėjimą" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_pajegu_medalis_bdquouz_pasizymejimardquo.html


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0232.jsonl--Q106523248--Valstybiniai ir kariniai apdovanojimai-3--lt-0232-197

Saulius Guzevičius

1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252?sqid=eb2d962cac219afc08f2c2e474972992916eab67

1992 m. vardinis ginklas („Už drąsą“)

2001 m. LR Krašto apsaugos sistemos medalis "Už nuopelnus" http://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai.html

2001 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252/p4440

2002 m. Lietuvos kariuomenės pajėgų medalis "Už pasižymėjimą" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_pajegu_medalis_bdquouz_pasizymejimardquo.html

2003 m. LR krašto apsaugos sistemos medalis "Už tarptautines misijas" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_respublikos_krasto_apsaugos_sistemos_medalis_bdquouz_tarptautines_operacijas.html

2003 m. Vyčio Kryžiaus ordino Riterio kryžius

2004 m. LR krašto apsaugos sistemos proginis stojimo į NATO medalis https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_respublikos_krasto_apsaugos_sistemos_proginis_stojimo_i_nato_medalis.html
miniatiūra|262x262px|Popiežiaus Jono Pauliaus ll apsauga vizito metu 1993 m. Su bendražygiu Saulium Vincentu Tulevičiumi.
2004 m. Lietuvos kariuomenės medalis "Už nuopelnus" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_medalis_bdquouz_nuopelnusrdquo.html


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0232.jsonl--Q106523248--Valstybiniai ir kariniai apdovanojimai-3--lt-0232-199

Saulius Guzevičius

1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252?sqid=eb2d962cac219afc08f2c2e474972992916eab67

1992 m. vardinis ginklas („Už drąsą“)

2001 m. LR Krašto apsaugos sistemos medalis "Už nuopelnus" http://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai.html

2001 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252/p4440

2002 m. Lietuvos kariuomenės pajėgų medalis "Už pasižymėjimą" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_pajegu_medalis_bdquouz_pasizymejimardquo.html

2003 m. LR krašto apsaugos sistemos medalis "Už tarptautines misijas" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_respublikos_krasto_apsaugos_sistemos_medalis_bdquouz_tarptautines_operacijas.html

2003 m. Vyčio Kryžiaus ordino Riterio kryžius

2004 m. LR krašto apsaugos sistemos proginis stojimo į NATO medalis https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_respublikos_krasto_apsaugos_sistemos_proginis_stojimo_i_nato_medalis.html
miniatiūra|262x262px|Popiežiaus Jono Pauliaus ll apsauga vizito metu 1993 m. Su bendražygiu Saulium Vincentu Tulevičiumi.
2004 m. Lietuvos kariuomenės medalis "Už nuopelnus" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_medalis_bdquouz_nuopelnusrdquo.html

2014 m. Lietuvos kariuomenės medalis "Už pasižymėjimą" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_medalis_bdquouz_pasizymejimardquo.html


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0232.jsonl--Q106523248--Valstybiniai ir kariniai apdovanojimai-3--lt-0232-202

Saulius Guzevičius

1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252?sqid=eb2d962cac219afc08f2c2e474972992916eab67

1992 m. vardinis ginklas („Už drąsą“)

2001 m. LR Krašto apsaugos sistemos medalis "Už nuopelnus" http://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai.html

2001 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252/p4440

2002 m. Lietuvos kariuomenės pajėgų medalis "Už pasižymėjimą" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_pajegu_medalis_bdquouz_pasizymejimardquo.html

2003 m. LR krašto apsaugos sistemos medalis "Už tarptautines misijas" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_respublikos_krasto_apsaugos_sistemos_medalis_bdquouz_tarptautines_operacijas.html

2003 m. Vyčio Kryžiaus ordino Riterio kryžius

2004 m. LR krašto apsaugos sistemos proginis stojimo į NATO medalis https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_respublikos_krasto_apsaugos_sistemos_proginis_stojimo_i_nato_medalis.html
miniatiūra|262x262px|Popiežiaus Jono Pauliaus ll apsauga vizito metu 1993 m. Su bendražygiu Saulium Vincentu Tulevičiumi.
2004 m. Lietuvos kariuomenės medalis "Už nuopelnus" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_medalis_bdquouz_nuopelnusrdquo.html

2014 m. Lietuvos kariuomenės medalis "Už pasižymėjimą" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_medalis_bdquouz_pasizymejimardquo.html

2015 m. Vadovybės apsaugos departamento III-iojo laipsnio garbės ženklo medalis "Už nuopelnus ir paramą vadovybės apsaugos departamentui"
https://e-seimas.lrs.lt/rs/legalact/TAD/TAIS.256912/

2018 m. Lietuvos kariuomenės medalis kariams ir civiliams "100 metų atkurtai Lietuvos kariuomenei" https://kariuomene.kam.lt/lt/kariuomenes_atributika/apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimai/krasto_apsaugos_sistemos_apdovanojimu_aprasymas/lietuvos_kariuomenes_medalis_kariams_ir_civiliams.html

2021 m. Viešojo Saugumo Tarnybos prie Vidaus reikalų ministerijos antrojo laipsnio medalis "Už nepriekaištingą tarnybą"
https://e-seimas.lrs.lt/rs/lasupplement/TAP/b669b7a00ce011e98a758703636ea610/031c04c0bd3420e17b3c41e6f3795d57/format/ISO_PDF/


Lrytas.lt

Lrytas.lt – viena lankomiausių naujienų svetainių Lietuvoje. Naujienų portalas lrytas.lt per mėnesį pasiekia daugiau kaip milijoną realių vartotojųhttps://rating.gemius.com/lt/tree/59. Portalas yra „Lietuvos ryto“ žiniasklaidos grupės dalis.
 Auditorija
2016 metų balandį portalo lrytas.lt bendras lankytojų skaičius pirmą kartą išaugo iki 1 011 911. Prie to prisidėjo mobiliųjų įrenginių auditorijos augimas. Telefonu naršančių realių vartotojų skaičius didėjo 9,21 proc., planšetėmis – 7,85 proc.https://www.gemius.lt/visos-naujienos/balandi-prie-milijono-realiu-vartotoju-klubo-prisijunge-lrytaslt-2865.html

2021 metų kovo mėnesį galutinai atnaujintas naujienų portalo lrytas.lt dizainas. Tai turėjo įtakos auditorijos augimui.

Remiantis tarptautinės interneto rinkos tyrimų bendrovės „Gemius“ duomenimis, portalas lrytas.lt 2021 metų kovo mėnesį išaugino vidutinę dienos auditoriją beveik 80 tūkst. realių vartotojų. Mėnesio realių vartotojų augimas viršijo 100 tūkst. – iki 1,1 mln.https://www.lrytas.lt/it/ismanyk/2021/04/07/news/lrytas-lt-kovas-pazymetas-naujais-rekordais-ir-pokyciais-komandoje-18929125/

Pagal puslapių pervertimus (angl. Page views) ir apsilankymus (angl. Visits) lrytas.lt „Gemius“ yra antras naujienų portalas Lietuvoje.https://rating.gemius.com/lt/tree/59

Įkurtas 2006 m. vasario 13 d. Ričardo Baltaduonio. Tapo vienu didžiausių Lietuvoje naujienų portalu.https://plus.lrytas.lt/lietuvos-rytui-30/

Pirmuoju lrytas.lt redaktoriumi tapo apžvalgininkas Rimvydas Valatka, šias pareigas ėjęs iki 2011 metų spalio.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Pasitraukė po inscenizuoto pagrobimo, kurio sumanytoja buvo režisierė Dalia Ibelhauptaitė.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Jį pakeitė žurnalistas, redaktorius ir keliautojas Liudas Dapkus.

2007 m. lrytas.lt tapo pirmuoju lietuvišku naujienų portalu, pateikiančiu videoreportažus. Už tai lrytas.lt buvo išrinktas novatoriškiausia šalies internetine žiniasklaidos priemone 2007 m. gruodį pirmą kartą surengtame novatoriškos žiniasklaidos konkurse „Nmedia 2007“.https://it.lrytas.lt/-11976661491195353254-nmedia-2007-apdovanojimuose-lrytas-lt-susi%C5%A1lav%C4%97-visus-prizus-video.htm

2008 m. portalas lrytas.lt pirmasis Lietuvoje pateikė mobiliąją versiją m.lrytas.lt, kuri buvo skirta tuo metu ką tik pasirodžiusiam „iPhone“ telefonui.https://www.lrytas.lt/it/ismanyk/2020/04/22/news/portalas-lrytas-lt-pristato-ismanesne-mobiliaja-programele-sekti-naujienas-dar-patogiau-14600588/

2009 m. sausio 12 d. lrytas.lt portale transliuota pirmoji bandomoji tiesioginė TV transliacija internetu. Buvo transliuojamos Lietuvos krepšinio federacijos taurės turnyro rungtynės tarp „Alytaus“ ir Kauno „Aisčių“ komandų.https://it.lrytas.lt/-12317586011230490978-debiutas-lrytas-lt-portale-%C4%AFvyko-pirmoji-tiesiogin%C4%97-tv-transliacija-papildyta.htm

Naujienų portalą lrytas.lt valdanti UAB „Lrytas“ iš e.atsiskaitymų bendrovės „EVP International“ 2015 m, įsigijo klasifikuotų skelbimų interneto svetainę rinka.lt.https://www.vz.lt/archive/article/2015/4/27/lrytas-lt-rankose-naujas-pirkinys

2016 m. naujienų portalo lrytas.lt redaktoriaus pareigas pradėjo eiti naujienų redaktorius, iki tol ėjęs redaktoriaus pavaduotojo pareigas – Tautvydas Mikalajūnas.https://www.vle.lt/straipsnis/lietuvos-rytas/

2017 m. Tautvydas Mikalajūnas tapo ir naujienų portalo direktoriumi.https://www.vz.lt/2017/04/04/portalas-lrytaslt-turi-nauja-direktoriu

2019 m. portale paskelbti „Šauniausio mokytojo“ rinkimai tapo iki tol sėkmingiausiu lrytas.lt projektu. Konkurse buvo atiduoti daugiau nei 600 tūkst. balsų.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2020/02/20/news/portalas-lrytas-lt-svencia-14-aji-gimtadieni-kasdien-norintiems-zinoti--13718042/

2020 m. portalas lrytas.lt pasirašė bendradarbiavimo sutartį su Narkotikų kontrolės ir tabako departamentu.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2020/11/04/news/lrytas-lt-bendradarbiaus-su-narkotiku-tabako-ir-alkoholio-kontroles-departamentu-16985889/https://ntakd.lrv.lt/naujienos/pranesimai-spaudai/1093-del-uab-press-express-pateiktos-tabako-reklamos?page=2

2021 m. galutinai atnaujintas lrytas.lt dizainas.https://www.lrytas.lt/it/ismanyk/2021/04/07/news/lrytas-lt-kovas-pazymetas-naujais-rekordais-ir-pokyciais-komandoje-18929125/

Lrytas.lt kartu su dienraščiu „Lietuvos rytas“ rengia „Verslo geno“ apdovanojimus bei interjero architektūros konkursą „Mano erdvėhttp://www.architektusajunga.lt/konkursai/las-konkursai/interjero-konkursas-mano-erdve-jau-vyksta/“.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2020/02/20/news/portalas-lrytas-lt-svencia-14-aji-gimtadieni-kasdien-norintiems-zinoti--13718042

Tai įrodė ir tyrimų bendrovės „Gemius“ duomenys: dienraščio „Lietuvos rytas“ tyrimai, šalies prezidento rinkimai ir krepšinio aistros 2019-aisiais portalą lrytas.lt pakėlė į neregėtas aukštumas, portale kasdien apsilanko daugiau nei 300 tūkst, skaitytojų, o per mėnesį – daugiau nei 1 mln.
Interneto rinkos tyrimų bendrovės „Gemius“ duomenimis, vertinant Lietuvos naujienų portaluose praleidžiamo laiko dalį (Time share), 2020 m. sausį interneto vartotojai lrytas.lt portalui skyrė 19 proc. laiko. Pagal šį rodiklį lrytas.lt užima tvirtas pozicijas populiariausių Lietuvos portalų trejetuke.
Ir pastaraisiais metais vienas pagrindinių portalų lrytas.lt skaitytojams pateikė naujienas, išskirtinius interviu, diskusijas, žurnalistinius tyrimus, gyvas transliacijas ir komentarus iš Lietuvos bei viso pasaulio.
Patrauklesnis ir išmanesnis portalo dizainas praplėtė ne tik aktualijų, bet ir išskirtinių projektų pateikimo galimybes. Dar daugiau pokyčių ištikimiausi portalo skaitytojai pajus jau iki šių metų vidurio.
„Švęsdami 14-ąjį gimtadienį džiaugiamės ir didžiuojamės ypatingai sustiprėjusiu redakcijos kolektyvu, stipriu ir tikrų profesionalų kuriamu turiniu ir, žinoma, šimtais tūkstančių ištikimų mūsų skaitytojų, kurie kasdien apsilanko portale lrytas.lt ir yra pati svarbiausia mūsų darbo dalis, nes viskas, ką darome, tai darome dėl skaitytojų.
Šiais metais planuojame svarbius ir kokybiškus atsinaujinimus, naujus turinio projektus ir pažadame savo skaitytojams pateikti pačias įdomiausias naujienas iš įvykių, kurių šiais metais tikrai netrūks“, – sako portalo lrytas.lt direktorius ir redaktorius Tautvydas Mikalajūnas.
Portalas lrytas.lt skaitytojams atveria platų į įvairialypį naujienų, projektų, multimedijų ir konkursų spektrą.
Lrytas.lt kartu su dienraščiu „Lietuvos rytas“ rengia jau tradicija tapusius ir šalies verslo elito pripažintus „Verslo geno“ apdovanojimus bei architektų bendruomenei patį svarbiausią interjero architektūros konkursą „Mano erdvė“. Rekordinio dalyvių skaičiaus ir susidomėjimo praėjusiais metais sulaukė lrytas.lt šauniausio Lietuvos mokytojo rinkimai.
Milžiniško srauto sulaukė ir daugiau rinkimų, kurie vyko portale lrytas.lt: skaitytojai noriai balsavo geriausių Lietuvos sportininkų rinkimuose, M.A.M.A muzikos apdovanojimuose, masinio futbolo rengiamame konkurse ir kituose.
Savo galimybių ribas plečia bei vieną profesionaliausių bei išsamiausių Lietuvoje video naujienų turinį savo skaitytojams kasdien pasiūlo ir Lrytas.tv: per mėnesį savo skaitytojams pateikiami daugiau nei 200 reportažų, pokalbių laidų ir pramoginio turinio klipų.
„1999 metais kaip dienraščio „Lietuvos rytas“ svetainė startavęs lrytas.lt 2006 metais virto naujienų portalu ir per tą laiką jau nuėjo ilgą ir labai įdomų kelią, sukūrė turtingą istoriją ir ambicingai žvelgia į ateitį“, – sako T.Mikalajūnas.
14 metų kartu. Kasdien, kiekvieną akimirką. Portalas lrytas.lt – norintiems žinoti daugiau!


Lrytas.lt


Lrytas.lt

Įkurtas 2006 m. vasario 13 d. Ričardo Baltaduonio. Tapo vienu didžiausių Lietuvoje naujienų portalu.https://plus.lrytas.lt/lietuvos-rytui-30/

Pirmuoju lrytas.lt redaktoriumi tapo apžvalgininkas Rimvydas Valatka, šias pareigas ėjęs iki 2011 metų spalio.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Pasitraukė po inscenizuoto pagrobimo, kurio sumanytoja buvo režisierė Dalia Ibelhauptaitė.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Jį pakeitė žurnalistas, redaktorius ir keliautojas Liudas Dapkus.

2007 m. lrytas.lt tapo pirmuoju lietuvišku naujienų portalu, pateikiančiu videoreportažus. Už tai lrytas.lt buvo išrinktas novatoriškiausia šalies internetine žiniasklaidos priemone 2007 m. gruodį pirmą kartą surengtame novatoriškos žiniasklaidos konkurse „Nmedia 2007“.https://it.lrytas.lt/-11976661491195353254-nmedia-2007-apdovanojimuose-lrytas-lt-susi%C5%A1lav%C4%97-visus-prizus-video.htm


Lrytas.lt

Įkurtas 2006 m. vasario 13 d. Ričardo Baltaduonio. Tapo vienu didžiausių Lietuvoje naujienų portalu.https://plus.lrytas.lt/lietuvos-rytui-30/

Pirmuoju lrytas.lt redaktoriumi tapo apžvalgininkas Rimvydas Valatka, šias pareigas ėjęs iki 2011 metų spalio.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Pasitraukė po inscenizuoto pagrobimo, kurio sumanytoja buvo režisierė Dalia Ibelhauptaitė.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Jį pakeitė žurnalistas, redaktorius ir keliautojas Liudas Dapkus.

2007 m. lrytas.lt tapo pirmuoju lietuvišku naujienų portalu, pateikiančiu videoreportažus. Už tai lrytas.lt buvo išrinktas novatoriškiausia šalies internetine žiniasklaidos priemone 2007 m. gruodį pirmą kartą surengtame novatoriškos žiniasklaidos konkurse „Nmedia 2007“.https://it.lrytas.lt/-11976661491195353254-nmedia-2007-apdovanojimuose-lrytas-lt-susi%C5%A1lav%C4%97-visus-prizus-video.htm

2008 m. portalas lrytas.lt pirmasis Lietuvoje pateikė mobiliąją versiją m.lrytas.lt, kuri buvo skirta tuo metu ką tik pasirodžiusiam „iPhone“ telefonui.https://www.lrytas.lt/it/ismanyk/2020/04/22/news/portalas-lrytas-lt-pristato-ismanesne-mobiliaja-programele-sekti-naujienas-dar-patogiau-14600588/

2009 m. sausio 12 d. lrytas.lt portale transliuota pirmoji bandomoji tiesioginė TV transliacija internetu. Buvo transliuojamos Lietuvos krepšinio federacijos taurės turnyro rungtynės tarp „Alytaus“ ir Kauno „Aisčių“ komandų.https://it.lrytas.lt/-12317586011230490978-debiutas-lrytas-lt-portale-%C4%AFvyko-pirmoji-tiesiogin%C4%97-tv-transliacija-papildyta.htm


Lrytas.lt

Įkurtas 2006 m. vasario 13 d. Ričardo Baltaduonio. Tapo vienu didžiausių Lietuvoje naujienų portalu.https://plus.lrytas.lt/lietuvos-rytui-30/

Pirmuoju lrytas.lt redaktoriumi tapo apžvalgininkas Rimvydas Valatka, šias pareigas ėjęs iki 2011 metų spalio.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Pasitraukė po inscenizuoto pagrobimo, kurio sumanytoja buvo režisierė Dalia Ibelhauptaitė.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Jį pakeitė žurnalistas, redaktorius ir keliautojas Liudas Dapkus.

2007 m. lrytas.lt tapo pirmuoju lietuvišku naujienų portalu, pateikiančiu videoreportažus. Už tai lrytas.lt buvo išrinktas novatoriškiausia šalies internetine žiniasklaidos priemone 2007 m. gruodį pirmą kartą surengtame novatoriškos žiniasklaidos konkurse „Nmedia 2007“.https://it.lrytas.lt/-11976661491195353254-nmedia-2007-apdovanojimuose-lrytas-lt-susi%C5%A1lav%C4%97-visus-prizus-video.htm

2008 m. portalas lrytas.lt pirmasis Lietuvoje pateikė mobiliąją versiją m.lrytas.lt, kuri buvo skirta tuo metu ką tik pasirodžiusiam „iPhone“ telefonui.https://www.lrytas.lt/it/ismanyk/2020/04/22/news/portalas-lrytas-lt-pristato-ismanesne-mobiliaja-programele-sekti-naujienas-dar-patogiau-14600588/

2009 m. sausio 12 d. lrytas.lt portale transliuota pirmoji bandomoji tiesioginė TV transliacija internetu. Buvo transliuojamos Lietuvos krepšinio federacijos taurės turnyro rungtynės tarp „Alytaus“ ir Kauno „Aisčių“ komandų.https://it.lrytas.lt/-12317586011230490978-debiutas-lrytas-lt-portale-%C4%AFvyko-pirmoji-tiesiogin%C4%97-tv-transliacija-papildyta.htm

Naujienų portalą lrytas.lt valdanti UAB „Lrytas“ iš e.atsiskaitymų bendrovės „EVP International“ 2015 m, įsigijo klasifikuotų skelbimų interneto svetainę rinka.lt.https://www.vz.lt/archive/article/2015/4/27/lrytas-lt-rankose-naujas-pirkinys


Lrytas.lt

Įkurtas 2006 m. vasario 13 d. Ričardo Baltaduonio. Tapo vienu didžiausių Lietuvoje naujienų portalu.https://plus.lrytas.lt/lietuvos-rytui-30/

Pirmuoju lrytas.lt redaktoriumi tapo apžvalgininkas Rimvydas Valatka, šias pareigas ėjęs iki 2011 metų spalio.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Pasitraukė po inscenizuoto pagrobimo, kurio sumanytoja buvo režisierė Dalia Ibelhauptaitė.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Jį pakeitė žurnalistas, redaktorius ir keliautojas Liudas Dapkus.

2007 m. lrytas.lt tapo pirmuoju lietuvišku naujienų portalu, pateikiančiu videoreportažus. Už tai lrytas.lt buvo išrinktas novatoriškiausia šalies internetine žiniasklaidos priemone 2007 m. gruodį pirmą kartą surengtame novatoriškos žiniasklaidos konkurse „Nmedia 2007“.https://it.lrytas.lt/-11976661491195353254-nmedia-2007-apdovanojimuose-lrytas-lt-susi%C5%A1lav%C4%97-visus-prizus-video.htm

2008 m. portalas lrytas.lt pirmasis Lietuvoje pateikė mobiliąją versiją m.lrytas.lt, kuri buvo skirta tuo metu ką tik pasirodžiusiam „iPhone“ telefonui.https://www.lrytas.lt/it/ismanyk/2020/04/22/news/portalas-lrytas-lt-pristato-ismanesne-mobiliaja-programele-sekti-naujienas-dar-patogiau-14600588/

2009 m. sausio 12 d. lrytas.lt portale transliuota pirmoji bandomoji tiesioginė TV transliacija internetu. Buvo transliuojamos Lietuvos krepšinio federacijos taurės turnyro rungtynės tarp „Alytaus“ ir Kauno „Aisčių“ komandų.https://it.lrytas.lt/-12317586011230490978-debiutas-lrytas-lt-portale-%C4%AFvyko-pirmoji-tiesiogin%C4%97-tv-transliacija-papildyta.htm

Naujienų portalą lrytas.lt valdanti UAB „Lrytas“ iš e.atsiskaitymų bendrovės „EVP International“ 2015 m, įsigijo klasifikuotų skelbimų interneto svetainę rinka.lt.https://www.vz.lt/archive/article/2015/4/27/lrytas-lt-rankose-naujas-pirkinys

2016 m. naujienų portalo lrytas.lt redaktoriaus pareigas pradėjo eiti naujienų redaktorius, iki tol ėjęs redaktoriaus pavaduotojo pareigas – Tautvydas Mikalajūnas.https://www.vle.lt/straipsnis/lietuvos-rytas/

2017 m. Tautvydas Mikalajūnas tapo ir naujienų portalo direktoriumi.https://www.vz.lt/2017/04/04/portalas-lrytaslt-turi-nauja-direktoriu


Lrytas.lt

Įkurtas 2006 m. vasario 13 d. Ričardo Baltaduonio. Tapo vienu didžiausių Lietuvoje naujienų portalu.https://plus.lrytas.lt/lietuvos-rytui-30/

Pirmuoju lrytas.lt redaktoriumi tapo apžvalgininkas Rimvydas Valatka, šias pareigas ėjęs iki 2011 metų spalio.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Pasitraukė po inscenizuoto pagrobimo, kurio sumanytoja buvo režisierė Dalia Ibelhauptaitė.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2011/10/14/news/redaktorius-r-valatka---gyvas-ir-sveikas-jo-pagrobimo-autore---siandienos-lrytas-lt-redaktore-d-ibelhauptaite-nuotraukos--5468096/ Jį pakeitė žurnalistas, redaktorius ir keliautojas Liudas Dapkus.

2007 m. lrytas.lt tapo pirmuoju lietuvišku naujienų portalu, pateikiančiu videoreportažus. Už tai lrytas.lt buvo išrinktas novatoriškiausia šalies internetine žiniasklaidos priemone 2007 m. gruodį pirmą kartą surengtame novatoriškos žiniasklaidos konkurse „Nmedia 2007“.https://it.lrytas.lt/-11976661491195353254-nmedia-2007-apdovanojimuose-lrytas-lt-susi%C5%A1lav%C4%97-visus-prizus-video.htm

2008 m. portalas lrytas.lt pirmasis Lietuvoje pateikė mobiliąją versiją m.lrytas.lt, kuri buvo skirta tuo metu ką tik pasirodžiusiam „iPhone“ telefonui.https://www.lrytas.lt/it/ismanyk/2020/04/22/news/portalas-lrytas-lt-pristato-ismanesne-mobiliaja-programele-sekti-naujienas-dar-patogiau-14600588/

2009 m. sausio 12 d. lrytas.lt portale transliuota pirmoji bandomoji tiesioginė TV transliacija internetu. Buvo transliuojamos Lietuvos krepšinio federacijos taurės turnyro rungtynės tarp „Alytaus“ ir Kauno „Aisčių“ komandų.https://it.lrytas.lt/-12317586011230490978-debiutas-lrytas-lt-portale-%C4%AFvyko-pirmoji-tiesiogin%C4%97-tv-transliacija-papildyta.htm

Naujienų portalą lrytas.lt valdanti UAB „Lrytas“ iš e.atsiskaitymų bendrovės „EVP International“ 2015 m, įsigijo klasifikuotų skelbimų interneto svetainę rinka.lt.https://www.vz.lt/archive/article/2015/4/27/lrytas-lt-rankose-naujas-pirkinys

2016 m. naujienų portalo lrytas.lt redaktoriaus pareigas pradėjo eiti naujienų redaktorius, iki tol ėjęs redaktoriaus pavaduotojo pareigas – Tautvydas Mikalajūnas.https://www.vle.lt/straipsnis/lietuvos-rytas/

2017 m. Tautvydas Mikalajūnas tapo ir naujienų portalo direktoriumi.https://www.vz.lt/2017/04/04/portalas-lrytaslt-turi-nauja-direktoriu

2019 m. portale paskelbti „Šauniausio mokytojo“ rinkimai tapo iki tol sėkmingiausiu lrytas.lt projektu. Konkurse buvo atiduoti daugiau nei 600 tūkst. balsų.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2020/02/20/news/portalas-lrytas-lt-svencia-14-aji-gimtadieni-kasdien-norintiems-zinoti--13718042/