Kauno Žalgiris

Kauno „Žalgiris“ – seniausias ir tituluočiausias krepšinio klubas Lietuvoje. „Žalgiris“ jau 19 metų iš eilės atstovauja Lietuvai Eurolygoje. Žalgiriečiai 1998–1999 m. sezone tapo Eurolygos čempionais.

2015 m. lapkričio mėn. Eurolyga paskelbė, kad Kauno „Žalgiris“ dar bent dešimt metų žais Eurolygoje. Daugkartiniai Lietuvos čempionai pateko į 11-os išrinktųjų ratą, kurie turės išskirtines teises naujajame Eurolygos modelyje.

2016 m. sausio mėn. vadovauti „Žalgirio“ komandai pradėjo vyriausiasis treneris Šarūnas Jasikevičius. 2016-2017 metų „Eurolygos“ reguliariajame sezone „Žalgiris“ iškovojo 14 pergalių, užimdamas 10 vietą naujo formato turnyre. Viena iš svarbesnių sezono pergalių buvo iškovota prieš Maskvos CSKA. 2017 m. sausio 24 d. „Žalgiris“ „Žalgirio“ arenoje palaužė Eurolygos čempionės titulą gynusią Maskvos CSKA 79:74 rezultatu. 2018 m. gegužės 20 d. Eurolygos finalinio ketverto varžybose dėl trečios vietos „Žalgiris“ palaužė CSKA 79:77. 2019 m. klubas pateko į Eurolygos atkrintamąsias varžybas. 2019–2020 m. sezone sustabdžius turnyro varžybas dėl COVID-19 pandemijos, „Žalgiris“ buvo užėmęs 9-ąją poziciją. Komanda atsisveikino su vyr. treneriu Š. Jasikevičiumi, išvykusiu į Ispanijos „Barcelona“.

2020–2021 m. Martino Šilerio vadovaujama Žalgirio komanda užbaigė pasirodymą Eurolygoje su 17 pergalių ir tiek pat pralaimėjimų. Galutinė žalgiriečių pozicija Eurolygoje – 11-a.

Prasidėjus 2021–2022 m. sezonui komandos vadovai atleido M. Šilerį ir vietoj jo į komandą priėmė slovėną Jurijų Zdovcą.Treneris, iš kurio mokėsi Šaras: „Žalgirio“ laukia kardinalūs pokyčiai 2022 m. balandžio 11 d. J. Zdovcas abipusiu sutarimu paliko komandą, o vyriausiuoju treneriu paskirtas Kazys Maksvytis.Iki sezono galo „Žalgiris“ neištvėrė: Zdovcas – atleistas, į sceną žengia Maksvytis, grįžta Krapikas. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-24. 2021–2022 m. sezonas komandai susiklostė nesėkmingai: „Eurolygos“ reguliariajame sezone „Žalgiris“ iškovojo 8 pergales ir liko paskutinis,„Žalgiris“ Eurolygos lentelėje liko paskutinis“. Alfa.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-21. o LKL pirmąkart nuo lygos įkūrimo 1993 m. nepavyko įveikti pusfinalio barjero – serijoje iki 3 pergalių 3-1 nusileista Panevėžio „Lietkabeliui“.Didžiausia visų laikų LKL sensacija: „Lietkabelis“ paliko „Žalgirį“ be finalo. Basketnews.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-21


Kauno Žalgiris


Avia Solutions Group arena

Avia Solutions Group Arena (iki 2020 m. lapkričio mėn. vadinosi Siemens arena„Siemens“ arena keičia pavadinimą, Verslo žinios, 2020-11-26) – universali, viena didžiausių Baltijos šalyse, tarptautinio lygio sporto, pramogų ir verslo arena Vilniuje.

Arena atidaryta 2004 m. spalio 30 d. Jos operatorė – UAB „Universali arena".

thumb|200px|Tado Gutausko sukurta skulptūra krepšiniui
5,7 metrų aukščio, 30 tonų svorio skulptūra, kurios autorius Tadas Gutauskas, simbolizuoja ranką, laikančią krepšinio kamuolį. Viršutinė skulptūros dalis – nerūdijančio plieno rutulys – pagamintas Kinijoje. Veidrodinio kamuolio karkasas pagamintas iš nerūdijančio plieno strypų ir vamzdžių. Granitas 5 pirštams, laikantiems krepšinio kamuolį, laivu atgabentas iš Pietų Kinijos. 40 m² aikštė, kurioje stovi skulptūra, išgrįsta deginto granito plokštėmis. Skulptūros sąmata – pusė milijono litų.Sostinėje gimsta skulptūra krepšiniui

Skulptūroje krepšiniui iškaltos 37-ių krepšinio aikštelėse pasižymėjusių asmenų sąrašas – 24 krepšininkai, 8 krepšininkės ir 5 treneriai. Kas 4 metus įrašai bus papildomi naujais vardais. Už geriausius krepšininkus ir trenerius iki 2007 m. liepos 1 d. buvo balsuojama interneto svetainėje www.skulpturakrepsiniui.lt.Kurias pavardes iškalti skulptūroje Lietuvos krepšiniui, spręs visuomenė

Populiariausiais išrinkti krepšininkai Pranas Lubinas, Feliksas Kriaučiūnas, Leonas Baltrūnas, Vytautas Budriūnas, Stepas Butautas, Henrikas Giedraitis, Stanislovas Stonkus, Kazys Petkevičius, Modestas Paulauskas, Sergejus Jovaiša, Rimas Girskis, Vitoldas Masalskis, Mindaugas Arlauskas, Arvydas Sabonis, Šarūnas Marčiulionis, Šarūnas Jasikevičius, Saulius Štombergas, Rimas Kurtinaitis, Artūras Karnišovas, Ramūnas Šiškauskas, Arvydas Macijauskas, Valdemaras Chomičius, Darius Songaila ir Žydrūnas Ilgauskas, krepšininkės Elena Kubiliūnaitė-Garbačiauskienė, Ona Bartkevičiūtė-Butautienė, Jūratė Daktaraitė, Angelė Jankūnaitė-Rupšienė, Vida Šulskytė-Beselienė, Jurgita Štreimikytė-Virbickienė, Lina Dambrauskaitė ir Irena Baranauskaitė bei treneriai Vladas Knašius, Vytautas Bimba, Jonas Kazlauskas, Vladas Garastas ir Antanas Sireika.Skulptūroje Lietuvos krepšiniui puikuosis 37 pavardės

Skulptūra krepšiniui kurta įgyvendinant projektą „Tiems, kuriais didžiuojamės“. 2007 m. rugpjūčio 29 d. jį vainikavo iškilmingas skulptūros atidengimas
„Avia Solutions Group“ arenos aikštėje, palydint šalies krepšinio rinktinę į XXXV Europos krepšinio čempionatą Ispanijoje. Vilniuje atidengta pirmoji šalyje skulptūra krepšiniui Po iškilmių paaiškėjo, jog panaši skulptūra 2005 m. atidengta prie Belgrado arenos, XXXIV Europos krepšinio čempionato proga. http://www.kombankarena.rs/scc/galleries/details/7/%D0%A4%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%98%D0%B5+%D0%B2%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%B5+%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%BB%D1%83%D1%86%D0%B8%D1%98%D0%B5


Avia Solutions Group arena


Avia Solutions Group arena

thumb|200px|Tado Gutausko sukurta skulptūra krepšiniui
5,7 metrų aukščio, 30 tonų svorio skulptūra, kurios autorius Tadas Gutauskas, simbolizuoja ranką, laikančią krepšinio kamuolį. Viršutinė skulptūros dalis – nerūdijančio plieno rutulys – pagamintas Kinijoje. Veidrodinio kamuolio karkasas pagamintas iš nerūdijančio plieno strypų ir vamzdžių. Granitas 5 pirštams, laikantiems krepšinio kamuolį, laivu atgabentas iš Pietų Kinijos. 40 m² aikštė, kurioje stovi skulptūra, išgrįsta deginto granito plokštėmis. Skulptūros sąmata – pusė milijono litų.Sostinėje gimsta skulptūra krepšiniui

Skulptūroje krepšiniui iškaltos 37-ių krepšinio aikštelėse pasižymėjusių asmenų sąrašas – 24 krepšininkai, 8 krepšininkės ir 5 treneriai. Kas 4 metus įrašai bus papildomi naujais vardais. Už geriausius krepšininkus ir trenerius iki 2007 m. liepos 1 d. buvo balsuojama interneto svetainėje www.skulpturakrepsiniui.lt.Kurias pavardes iškalti skulptūroje Lietuvos krepšiniui, spręs visuomenė


Avia Solutions Group arena

thumb|200px|Tado Gutausko sukurta skulptūra krepšiniui
5,7 metrų aukščio, 30 tonų svorio skulptūra, kurios autorius Tadas Gutauskas, simbolizuoja ranką, laikančią krepšinio kamuolį. Viršutinė skulptūros dalis – nerūdijančio plieno rutulys – pagamintas Kinijoje. Veidrodinio kamuolio karkasas pagamintas iš nerūdijančio plieno strypų ir vamzdžių. Granitas 5 pirštams, laikantiems krepšinio kamuolį, laivu atgabentas iš Pietų Kinijos. 40 m² aikštė, kurioje stovi skulptūra, išgrįsta deginto granito plokštėmis. Skulptūros sąmata – pusė milijono litų.Sostinėje gimsta skulptūra krepšiniui

Skulptūroje krepšiniui iškaltos 37-ių krepšinio aikštelėse pasižymėjusių asmenų sąrašas – 24 krepšininkai, 8 krepšininkės ir 5 treneriai. Kas 4 metus įrašai bus papildomi naujais vardais. Už geriausius krepšininkus ir trenerius iki 2007 m. liepos 1 d. buvo balsuojama interneto svetainėje www.skulpturakrepsiniui.lt.Kurias pavardes iškalti skulptūroje Lietuvos krepšiniui, spręs visuomenė

Populiariausiais išrinkti krepšininkai Pranas Lubinas, Feliksas Kriaučiūnas, Leonas Baltrūnas, Vytautas Budriūnas, Stepas Butautas, Henrikas Giedraitis, Stanislovas Stonkus, Kazys Petkevičius, Modestas Paulauskas, Sergejus Jovaiša, Rimas Girskis, Vitoldas Masalskis, Mindaugas Arlauskas, Arvydas Sabonis, Šarūnas Marčiulionis, Šarūnas Jasikevičius, Saulius Štombergas, Rimas Kurtinaitis, Artūras Karnišovas, Ramūnas Šiškauskas, Arvydas Macijauskas, Valdemaras Chomičius, Darius Songaila ir Žydrūnas Ilgauskas, krepšininkės Elena Kubiliūnaitė-Garbačiauskienė, Ona Bartkevičiūtė-Butautienė, Jūratė Daktaraitė, Angelė Jankūnaitė-Rupšienė, Vida Šulskytė-Beselienė, Jurgita Štreimikytė-Virbickienė, Lina Dambrauskaitė ir Irena Baranauskaitė bei treneriai Vladas Knašius, Vytautas Bimba, Jonas Kazlauskas, Vladas Garastas ir Antanas Sireika.Skulptūroje Lietuvos krepšiniui puikuosis 37 pavardės


Lietuvos rytas

thumb|„Lietuvos ryto“ redakcija
„Lietuvos rytas“  – Lietuvos dienraštis, leidžiamas nuo 1990 m. sausio 1 d. Spausdinamas Lietuvos ryto spaustuvėje.

Nuo pat dienraščio įkūrimo vyriausiasis redaktorius yra Gedvydas Vainauskas. Įmonėje dirba 98 darbuotojai, tarp jų – etatiniai korespondentai Berlyne, Paryžiuje, Varšuvoje, Romoje ir Maskvoje.Rimvydas Valatka. „Lietuvos rytas“. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-04-13.

„Lietuvos ryto“ tiražas yra vienas didžiausių šalyje. Dienraščio tiražas darbo dienomis (antradieniais ir ketvirtadieniais) yra 17 tūkst., šeštadieniais – 55 tūkst. egzemplioriųhttps://plus.lrytas.lt/_inc/kainorastis/LR-kainorastis.pdf.

Kartu su dienraščiu pasirodo žurnalai „Stilius“, „Stilius plius“, „Savaitgalis“ ir laikraščio priedai: „Rytai-Vakarai“, Vilniaus ir Trakų rajono priedas „Sostinė“, Kauno – „Laikinoji sostinė“.

Kiekvienais metais metų žurnalistams už reikšmingus darbus įteikiamos bronzinės riterio Don Kichoto statulėlės. Šie apdovanojimai „Lietuvos ryto“ laureatams skiriami jau nuo 2000 metų. Iš viso išdalinti 87 Don Kichotai.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2020/12/31/news/metu-pabaiga-vainikavo-apdovanojimai-ivertinti-geriausi-lietuvos-ryto-grupes-zurnalistai-17717644/

Įkurtas vietoje iki tol ėjusio laikraščio „Komjaunimo tiesa“. 1990 m. sausio 1 d. pasirodė pirmasis 4 puslapių „Lietuvos ryto“ numeris. 1990–1996 m. leistas rusų kalba. 1990–2004 m. leistas penkis kartus per savaitę, nuo 2004 m. – šešis kartus per savaitę, nuo 2014 m. – penkis kartus per savaitę. Nuo 2020 metų – tris kartus per savaitęhttps://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2019/05/16/news/-lietuvos-ryto-pokyciai-dienrastis-bus-leidziamas-3-kartus-per-savaite-10376822/.

1994 m. „Lietuvos ryto“ dienraštį pradėta spausdinti nuosavoje spaustuvėje Skaidiškėse (Vilniaus r.); nuo 2008 m. dienraštis spausdinamas kitoje „Lietuvos ryto“ grupės spaustuvėje Vievyje.

1995 m. lapkričio 16 d. apie 23.40 val. susprogdinta „Lietuvos ryto“ redakcija vadinamojo jūros mišinio užtaisu. Sprogimo epicentras buvo baigiamame įrengti priestate. Išvirto mūro sienos, pajudėjo gelžbetonio perdengimo plokštės. Išdužo Vilniaus banko, Vilniaus apskrities valdybos ir kitų aplinkinių kvartalo namų langai, vitrinos, įtrūko kai kurių pastatų sienoshttps://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2018/03/25/news/eksprokuroras-r-jancevicius-apie-lietuvos-ryto-sprogdinima-kaltininkus-zinome--5400345/.

1997 m. liepos 24 d. pradėjo veikti „Lietuvos ryto“ svetainė internete www.lrytas.lt. 1997 m. lapkričio 21 d. pasirodė žurnalas „Stilius“. Nuo 1999 m. iki šiol „Stilius“ kasmet rengia Lietuvos Metų moters rinkimus.

1998 m. spalio 12 d. dienraštis tapo spalvotas.Reikšmingiausi „Lietuvos ryto“ gyvenimo įvykiai, lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2021-04-13.

1997 m. įkurtas „Lietuvos ryto“ krepšinio klubas. Pirmąsias savo istorijoje rungtynes „Lietuvos ryto“ komanda sužaidė 1997 m. rugpjūčio 24 d. Taivane. „Lietuvos ryto“ žiniasklaidos grupės buvo pagrindinė krepšinio klubo rėmėja lygiai du dešimtmečius, iki 2017-ųjų. Per tą laiką komanda du kartus iškovojo Europos taurę, penkis kartus tapo Lietuvos krepšinio lygos čempione, šešis sezonus žaidė Eurolygoje.

2006 m. vasario 13 d. pradėjo veikti interneto portalas lrytas.lt.

2006 m. spalio 6 d. „Lietuvos rytas“ pradėjo leisti XX amžiaus knygų kolekciją. Pirmoji knyga – Balio Sruogos „Dievų miškas“ – išleista didžiausiu po Nepriklausomybės atkūrimo – 101 028 – egzempliorių tiražu. Tai didžiausias knygos tiražas Lietuvoje po nepriklausomybės atkūrimo.
miniatiūra
2007 m. lrytas.lt tapo pirmuoju lietuvišku naujienų portalu, pateikiančiu išsamius videoreportažus. Už naujovę lrytas.lt buvo išrinktas novatoriškiausia šalies internetine žiniasklaidos priemone 2007 m. gruodį pirmą kartą surengtame novatoriškos žiniasklaidos konkurse „Nmedia 2007“https://www.lrytas.lt/it/techno/2009/01/12/news/debiutas-lrytas-lt-portale-ivyko-pirmoji-tiesiogine-tv-transliacija-papildyta--5842941/.

2008 m. pradėjo veikti mobilioji portalo lrytas.lt versija m.lrytas.lt, skirta tuo metu ką tik pasirodžiusiam „iPhone“ telefonui.

2008 m. spalio 12 d. pradėjo veikti „Lietuvos ryto“ televizija.

2009 m. „Lietuvos rytas“ pradėjo vertingų leidinių dovanojimo tradiciją. Dienraščio prenumeratoriams buvo įteikiamos enciklopedijos: 2009 m. – „Šalis ta Lietuva…“;

2010 m. – 20 pirmųjų nepriklausomybės metų kronika „Buvom, esam, būsim“; 2011 m. – kelionių vadovas po 60 Lietuvos savivaldybių „Pajusk Lietuvą. Aplankyk. Pamatyk. Dalyvauk“; 2012 m. – „Atradimai ir išradimai, kurie pakeitė pasaulį“; 2013 m. – „Lietuvos garbės kodas“; 2014 m. – „Lietuvių pasaulio istorijos“; 2015 m. – „Mano erdvė 2015“; 2016 m. – „Trys kryžkelės. Keturi požiūriai į Lietuvos istoriją“

2009 m. sausio 12 d. lrytas.lt portale – pirmoji bandomoji tiesioginė TV transliacija internetu: buvo transliuojamos Lietuvos krepšinio federacijos taurės turnyro rungtynės tarp „Alytaus“ ir Kauno „Aisčių“ komandų.
miniatiūra|Pirmasis „Lietuvos ryto“ numeris ir šiandien leidžiamas dienraštis.
2010 m. rugsėjo 25 d. žurnalas „Stilius“ pradėjo leisti naują žurnalą „Stilius plius“ – jis pasirodo dukart per metus, pristatydamas pavasario ir vasaros bei rudens ir žiemos sezonų madą.

2020 m. pirmą kartą Lietuvoje surengtuose etiškos žiniasklaidos apdovanojimuose „Lietuvos rytas“ išrinktas etiškiausiu nacionaliniu dienraščiuhttps://www.vz.lt/rinkodara/medijos/2020/01/30/media4change-skyre-apdovanojimus-ziniasklaidai.

2021 m. iki tol leisti „Lietuvos ryto“ priedas „Gyvenimo būdas“ ir  žurnalas „TV antena“ buvo sujungti ir pradėtas leisti šeštadieninis žurnalas „Savaitgalis“https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2021/01/09/news/sestadieninis-lietuvos-rytas-kartu-su-nauju-zurnalu-savaitgalis--17825427/

„Savaitgalis“ sujungė nuo 1994-ųjų gyvuojančius ir didelę skaitytojų auditoriją turinčius savaitinius žurnalus „TV antena“ ir „Gyvenimo būdas“.
Apie 100 puslapių moderniame, puikios poligrafinės kokybės gyvenimo būdo žurnale atsispindės žmonių istorijos, garsenybių gyvenimo užkulisiai, pramogų pasaulio žvaigždžių keliai ir klystkeliai.
„Jungdamas žurnalų „Gyvenimo būdas“ ir „TV antena“ senas tradicijas savaitinis leidinys „Savaitgalis“ bus naujoviškas tiek išvaizda, tiek turiniu. Įdomūs tekstai, šiuolaikiški šriftai, modernūs maketai, kokybiškos nuotraukos – taip atrodo naujas „Lietuvos ryto“ gyvenimo būdo žurnalas“, – sakė „Savaitgalio“ redaktorė Audra Telksnienė.
Tradicines rubrikas apie sveikatą, likimus, maistą, interjerą, astrologiją ir daugelį kitų papildys ir naujos, tapsiančios drąsių idėjų kelrodžiu.
Šeštadieniais 50 tūkst. tiražu pasirodysiančio „Savaitgalio“ skaitytojai į naują gyvenimą ners kartu su patyrusia žurnalistų komanda.
Kokį savo skaitytoją įsivaizduoja žurnalo „Savaitgalis“ kūrėjai? Jaunuolius – nes jie „Savaitgalyje“ ras rašinių, įkvepiančių siekti karjeros ir sportinių aukštumų, mokytis ir keliauti.
Jaunas poras – nes jie „Savaitgalyje“ ras pamokančių istorijų, kaip mylėti ir būti mylimam, kaip kurti savo namus ir auginti vaikus.
Vidurinės kartos atstovus – nes jie „Savaitgalyje“ ras pasakojimų apie savo bendraamžių ar net savo pačių pasiekimus, jau susikurtą gerovę, automobilius, pomėgius ir, neslėpsime, net klaidas, iš kurių visi gali pasimokyti.
Brandaus amžiaus žmones – nes jie „Savaitgalyje“ galės paskaityti ne tik apie savo, bet ir kitų patirtį, vaikų ir anūkų istorijas, medikų patarimus, taip pat ras kryžiažodžių smegenims lavinti ir tokiu būdu atitolinti senatvę.


Lietuvos rytas


Lietuvos rytas

Įkurtas vietoje iki tol ėjusio laikraščio „Komjaunimo tiesa“. 1990 m. sausio 1 d. pasirodė pirmasis 4 puslapių „Lietuvos ryto“ numeris. 1990–1996 m. leistas rusų kalba. 1990–2004 m. leistas penkis kartus per savaitę, nuo 2004 m. – šešis kartus per savaitę, nuo 2014 m. – penkis kartus per savaitę. Nuo 2020 metų – tris kartus per savaitęhttps://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2019/05/16/news/-lietuvos-ryto-pokyciai-dienrastis-bus-leidziamas-3-kartus-per-savaite-10376822/.

1994 m. „Lietuvos ryto“ dienraštį pradėta spausdinti nuosavoje spaustuvėje Skaidiškėse (Vilniaus r.); nuo 2008 m. dienraštis spausdinamas kitoje „Lietuvos ryto“ grupės spaustuvėje Vievyje.

1995 m. lapkričio 16 d. apie 23.40 val. susprogdinta „Lietuvos ryto“ redakcija vadinamojo jūros mišinio užtaisu. Sprogimo epicentras buvo baigiamame įrengti priestate.


Zigmantas Balčytis

Zigmantas Balčytis (g. 1953 m. lapkričio 16 d. Juodžiuose, Šilutės rajonas) – ekonomistas, matematikas, Lietuvos visuomenės bei politinis veikėjas.

1995 m. kovo-gegužės mėn. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys. 2000–2009 m. ir nuo 2020 m. LR Seimo narys. 2008–2012 m. kadencijos Seimo narys Algirdo Brazausko ir Gedimino Kirkilo Vyriausybėse – 2001–2005 m. LR susisiekimo ministras, 2005–2007 m. LR finansų ministras. 2006 m. birželio-liepos mėn. laikinai ėjo LR ministro pirmininko pareigas. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=277032 2009–2019 m. Europos Parlamento narys, Socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos narys. http://www.europarl.europa.eu/meps/lt/96680/ZIGMANTAS_BALCYTIS_home.html

1990–2001 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, 2001–2017 m. LSDP Vilniaus skyriaus narys, nuo 2005 m. LSDP pirmininko pavaduotojas, 2008–2009 m. LSDP frakcijos Seime seniūnas. 2017–2022 m. Lietuvos socialdemokratų darbo partijos narys, nuo 2022 m. – Demokratų sąjungos „Vardan Lietuvos“ narys

2006 m. birželio-liepos mėn. laikinai ėjo LR ministro pirmininko pareigas. 2009–2019 m. Europos Parlamento narys, Socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos narys.


Zigmantas Balčytis


Teisėjas

thumb| JAV teisėjas teismo posėdžio metu, 2006 m.
thumb|Tarptautinio Teisingumo Teismo teisėjai posėdžio metu
thumb|Vokietijos KT teisėja
thumb|Vokietijos Konstitucinio Teismo teisėjai, 1989 m.
thumb|Tarptautinio Baudžiamojo Teismo teisėjas Erkki Kourula
Teisėjas – teisminės valdžios atstovas, kuris veikdamas teismo sudėtyje, taiko teisę ir taip valstybės (tautos) vardu vykdo teisingumą. Teisėjas kaip neutralus asmuo sprendžia ginčus, nesutarimus tarp juridinių ir fizinių asmenų (žmonių),  organizacijų (įmonių, įstaigų, privačių asmenų ir viešosios teisės subjektų, viešosios teisės subjektų) tarpusavio ginčus. Išskiriami profesionalūs ir visuomeniniai, garbės teisėjai, teisėjai specialistai (pvz., Šveicarijoje, ). Teisėjo darbas teisės srityje laikomas prestižiniu, išskiriamas kaip garbingiausias ir atsakingiausias.

Teisėjas yra įstatymų vykdytojas. Pasak Cicerono, „teisėjas – kalbantis įstatymas, o įstatymas – nebylus teisėjas“. Priimdamas sprendimus, teisėjas vadovaujasi konkrečioje valstybėje galiojančia (nacionaline) teise: įstatymais (aukščiausiu iš jų – Konstitucija), Vyriausybės ir ministerijų nutarimais, sprendimais, kitais norminiais teisės aktais ir teisės šaltiniais, teisės papročiais. Analogiškose bylose teisėjas paprastai atsižvelgia į aukštesniųjų (aukščiausiųjų) teismų praktiką. Pvz., Angloamerikiečių teisės valstybėse teisėjas ne tik taiko, bet kartu ir kuria teisę (žr. Teismo precedentas). Tarptautinio teismo teisėjas taiko tarptautinę teisę, religinio teismo teisėjas - religinę teisę.

Teisėjui gali būti taikomas amžiaus cenzas.

Teisėjų registro duomenis, Lietuvoje iš 772 teisėjų tik 25 yra jaunesni nei 33 metai.

Jauniausiu Lietuvos TSR Aukščiausio Teismo teisėju tapo Rimas Andrikis, būdamas 29 metų.
Dabar Lietuvoje tokia greita teisėjo karjera neįmanoma dėl teismų pakopų sistemos. Teisėju į apylinkės teismą galima pretenduoti ne anksčiau nei po 5 metų teisinio darbo stažo nuo teisės magistro laipsnio gavimo, dar po 5 metų galima pretenduoti į apygardos teismą, o dar po 5 metų – į Lietuvos apeliacinį ar Lietuvos Aukščiausią Teismą.

Jauniausias teisėjas Lietuvoje 2012 metais buvo Tomas Venckus, būdamas 29 metų, tapęs Vilniaus miesto 3-iojo apylinkės teismo teisėju.Trisdešimtmečiai lems Lietuvos raidą artimiausius 20 metų Būdamos ~30 metų, teisėjomis tapo Eglė ŽakevičiūtėEglė Žakevičiūtė, Aušra Barškietytė,Aušra Barškietytė Jurgita Čiginskaitė, Justa Raciūtė,Kokia jauno teisėjo sėkmės formulė? Vis daugiau jaunų žmonių renkasi teisėjo darbą Alvida Jasaitytė-PralgauskienėAlvida Jasaitytė-Pralgauskienė, Agnė StankevičienėAgnė Stankevičienė.

Seniausia Lietuvos teisėja yra laikoma Gražbylė Venclauskaitė (g. 1912 m.), Šiaulių miesto garbės pilietė.

Vidutinis Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjų amžius – 52 metai (2015 m. inf.).

Vienas jauniausių teismų pirmininkų Lietuvoje ir visoje Europos Sąjungoje – Lietuvos Aukščiausiojo Teismo (LAT) pirmininkas Rimvydas Norkus.Naujasis Aukščiausiojo Teismo pirmininkas Rimvydas Norkus: Teisės autoritetus į teismus sunku priviliot

Vienas jauniausių teismų pirmininkų Lietuvoje ir visoje Europos Sąjungoje – Lietuvos Aukščiausiojo Teismo (LAT) pirmininkas Rimvydas Norkus.Naujasis Aukščiausiojo Teismo pirmininkas Rimvydas Norkus: Teisės autoritetus į teismus sunku privilioti

SKANDALAS: Kauno Veršvų gimnazijos muzikos mokytoja, pieštuku sužalojusi pradinukų rankas, nušalinta nuo pareigų.
BAUDA: Vilniaus apygardos administracinis teismas, neviešame teismo
posėdyje išnagrinėjęs pareiškėjos akcinės bendrovės Šiaulių banko skundą atsakovui Lietuvos bankui dėl paskirtos baudos panaikinimo arba jos sumažinimo, sumažino pareiškėjai skirtą baudą nuo 880 tūkst. eurų iki 440 tūkst. eurų.
FORUMAS: Lietuvos kultūros taryba kviečia kultūros bendruomenę į pirmąjį
gyvą Regioninių kultūros tarybų forumą, kuris vyks jau spalio 14 d. Kauno doko „Teslos“ salėje.
BIUDŽETAS: Prezidentas Gitanas Nausėda siūlo kitų metų valstybės biudžete numatyti galimybę krašto apsaugai skolintis iki 3 proc. bendrojo vidaus
produkto, nes dabar suplanuotų lėšų gali nepakakti.
TARIFAS: Sumažinus pridėtinės vertės mokesčio tarifą nuo 21 proc. iki 17 proc. jokiam verslui nereikėtų prašyti lengvatų, sako Lietuvos banko valdybos pirmininko pavaduotojas Raimondas Kuodis.
GELBĖTOJAI: Per praėjusias 3 paras šalies ugniagesiai gelbėtojai vyko gesinti 45 gaisrų ir atliko 73 gelbėjimo darbus.
STATYBOS: Bauda už nurodymo panaikinti savavališkos statybos padarinius
nevykdymą gali būti skirta nuo antstolio raginime nurodyto termino
pabaigos – iki šiol teismai šį terminą vertino skirtingai, tačiau praktika
turi būti vienoda, nusprendė Aukščiausiasis Teismas.
PUŠYNAI: Pavojingi kenkėjai – paprastojo pušinio pjūklelio lervos – pažeidė didelius pušynų plotus Ignalinos rajone, Valstybinių miškų urėdija juos ruošiasi naikinti.
TEKSTILĖ: Daugelis aprangos ir tekstilės įmonių dėl išaugusių energetikos kainų priverstos ieškoti gelbėjimosi variantų, užuot dėl užsakymų gausos
įgyvendinusios plėtros planus, sako Lietuvos aprangos ir tekstilės įmonių asociacijos prezidiumo narys Ramūnas Damalakas.
REIDAS: Lietuvos kelių policijos tarnyba informuoja, kad spalio 10-16 dienomis pareigūnai šalies mastu vykdys krovininių automobilių ir autobusų
kontrolę.


Teisėjas

Teisėjui gali būti taikomas amžiaus cenzas.

Teisėjų registro duomenis, Lietuvoje iš 772 teisėjų tik 25 yra jaunesni nei 33 metai.

Jauniausiu Lietuvos TSR Aukščiausio Teismo teisėju tapo Rimas Andrikis, būdamas 29 metų.
Dabar Lietuvoje tokia greita teisėjo karjera neįmanoma dėl teismų pakopų sistemos. Teisėju į apylinkės teismą galima pretenduoti ne anksčiau nei po 5 metų teisinio darbo stažo nuo teisės magistro laipsnio gavimo, dar po 5 metų galima pretenduoti į apygardos teismą, o dar po 5 metų – į Lietuvos apeliacinį ar Lietuvos Aukščiausią Teismą.


Teisėjas


Teisėjas

Teisėjui gali būti taikomas amžiaus cenzas.

Teisėjų registro duomenis, Lietuvoje iš 772 teisėjų tik 25 yra jaunesni nei 33 metai.

Jauniausiu Lietuvos TSR Aukščiausio Teismo teisėju tapo Rimas Andrikis, būdamas 29 metų.
Dabar Lietuvoje tokia greita teisėjo karjera neįmanoma dėl teismų pakopų sistemos. Teisėju į apylinkės teismą galima pretenduoti ne anksčiau nei po 5 metų teisinio darbo stažo nuo teisės magistro laipsnio gavimo, dar po 5 metų galima pretenduoti į apygardos teismą, o dar po 5 metų – į Lietuvos apeliacinį ar Lietuvos Aukščiausią Teismą.

Jauniausias teisėjas Lietuvoje 2012 metais buvo Tomas Venckus, būdamas 29 metų, tapęs Vilniaus miesto 3-iojo apylinkės teismo teisėju.


FK Nevėžis Kėdainiai

Kėdainių „Nevėžiu“ 1992–1994 m. vadinosi FK Chemikas Kėdainiai.

Futbolo klubas „Nevėžis“, o trumpai Kėdainių „Nevėžis“ bei FK „Nevėžis“– Lietuvos futbolo klubas iš Kėdainių.

Oficialus kontoros pavadinimas – Viešoji įstaiga „Sporto perspektyvos“.

1992 m. komanda pervadinta „Chemiku“, o „Nevėžiu“ pavadintas buvęs „Chemiko“ klubas, kuris po 1994 m. prijungtas prie tuometinio „Chemiko“. Po krizės „Nevėžis“ vėl grįžo į jau nepriklausomos Lietuvos aukščiausiąją lygą 1997 m. ir 6 metus dalyvavo čempionatuose, užimdamas 6-10 vietas. Tačiau 2002 m. aukščiausios lygos sezone „Nevėžis“ užėmė paskutiniąją vietą ir 2003 m. žaidė jau I lygoje. 2004 m. sezonas pranoko visus lūkesčius – komanda padarė didelį šuolį į priekį, užimdama prizinę 3-ąją vietą I lygoje ir pagal sportinį principą iškovodama teisę 2005 m. dalyvauti aukščiausioje lygoje. 2005 m. klubas pirmą kartą gavo UEFA licenciją, kuri suteikė teisę dalyvauti NFKA A lygoje. http://www.fknevezis.lt/site_base/content/view/26/52/ Tačiau po 2006 m. klubas vėl iškrito į I lygą, kur žaidžia iki šiol.

2018 m. iki pat paskutinio turo kėdainiškiai turėjo galimybę iškovoti Pirmos lygos auksą. Tačiau namų rungtynėse paskutinėmis akimirkomis pralaimėjo FK Panevėžys. Tiesa, kėdainiškiams dar reikėjo tikėtis, kad suklups DFK Dainava. Galutinėje komandų rikiuotėje užėmė ketvirtą vietą.https://lff.lt/news/5391/panevezys-iskovojo-lff-pirmos-lygos-titula/

2019 m. kėdainiškiai sėkmingai licencijavosi Pirmai lygai ir sėkmingai pradėjo pirmenybes. Įpusėjus joms buvo treti, tačiau lemiamose kovose pralaimėjo tiesioginiams konkurentams dėl medalių ir liko penktoje vietoje.http://lietuvosfutbolas.lt/varzybos/vyru/i-lyga/

2020 m. ekipa dalyvavo Pirmoje lygoje (licencijuojantis prireikė apeliacijos) ir pirmą kartą klubo istorijoje tapo Pirmos lygos nugalėtojais. Kadangi 2021 m. A lyga buvo išplėsta iki dešimties dalyvių, todėl į ją buvo pakviestos pirmos keturios Pirmos lygos ekipos.

2021 m. kėdainiečiai sugrįžo į A lygą. Po pirmojo turo ekipa iškilo ir buvo pirmoje vietoje, tačiau po to sekė eilė pralaimėjimų ir ekipa atsidūrė paskutinėje vietoje. Sezono viduryje laikinuoju treneriu tapo Darius Gvildys, tačiau išvengti dešimtos vietos nepavyko.

2022 m. vasario mėn. tapo aišku, kad Darius Gvildys lieka trenerio poste, o klubas sieks Pirmos lygos licencijos. Klubas licencijavosi Pirmai lygai;lff.lt: Licencijų išdavimas tapo vienu iš dalyvių, kurie rungtyniavo 2022 m. Pirmoje lygoje.sportas.lt: Pirmos lygos dalyviailff.lt dalyvių tvirtinimas

2022 m. kovo 18 d. klubas žaidė sezono atidarymo rungtynes Pirmoje lygoje ir kovojo prieš „ekraniečius“ ir juos sutriuškino rezultatu 4:1.SOCCERWAY: 2022-03-18 NEVĖŽIS 4:1 EKRANA


FK Nevėžis Kėdainiai


FK Nevėžis Kėdainiai

1992 m. komanda pervadinta „Chemiku“, o „Nevėžiu“ pavadintas buvęs „Chemiko“ klubas, kuris po 1994 m. prijungtas prie tuometinio „Chemiko“. Po krizės „Nevėžis“ vėl grįžo į jau nepriklausomos Lietuvos aukščiausiąją lygą 1997 m. ir 6 metus dalyvavo čempionatuose, užimdamas 6-10 vietas. Tačiau 2002 m. aukščiausios lygos sezone „Nevėžis“ užėmė paskutiniąją vietą ir 2003 m. žaidė jau I lygoje. 2004 m. sezonas pranoko visus lūkesčius – komanda padarė didelį šuolį į priekį, užimdama prizinę 3-ąją vietą I lygoje ir pagal sportinį principą iškovodama teisę 2005 m. dalyvauti aukščiausioje lygoje. 2005 m. klubas pirmą kartą gavo UEFA licenciją, kuri suteikė teisę dalyvauti NFKA A lygoje. http://www.fknevezis.lt/site_base/content/view/26/52/ Tačiau po 2006 m. klubas vėl iškrito į I lygą, kur žaidžia iki šiol.

2018 m. iki pat paskutinio turo kėdainiškiai turėjo galimybę iškovoti Pirmos lygos auksą. Tačiau namų rungtynėse paskutinėmis akimirkomis pralaimėjo FK Panevėžys. Tiesa, kėdainiškiams dar reikėjo tikėtis, kad suklups DFK Dainava. Galutinėje komandų rikiuotėje užėmė ketvirtą vietą.https://lff.lt/news/5391/panevezys-iskovojo-lff-pirmos-lygos-titula/

2019 m. kėdainiškiai sėkmingai licencijavosi


FK Nevėžis Kėdainiai

1992 m. komanda pervadinta „Chemiku“, o „Nevėžiu“ pavadintas buvęs „Chemiko“ klubas, kuris po 1994 m. prijungtas prie tuometinio „Chemiko“. Po krizės „Nevėžis“ vėl grįžo į jau nepriklausomos Lietuvos aukščiausiąją lygą 1997 m. ir 6 metus dalyvavo čempionatuose, užimdamas 6-10 vietas. Tačiau 2002 m. aukščiausios lygos sezone „Nevėžis“ užėmė paskutiniąją vietą ir 2003 m. žaidė jau I lygoje. 2004 m. sezonas pranoko visus lūkesčius – komanda padarė didelį šuolį į priekį, užimdama prizinę 3-ąją vietą I lygoje ir pagal sportinį principą iškovodama teisę 2005 m. dalyvauti aukščiausioje lygoje. 2005 m. klubas pirmą kartą gavo UEFA licenciją, kuri suteikė teisę dalyvauti NFKA A lygoje. http://www.fknevezis.lt/site_base/content/view/26/52/ Tačiau po 2006 m. klubas vėl iškrito į I lygą, kur žaidžia iki šiol.

2018 m. iki pat paskutinio turo kėdainiškiai turėjo galimybę iškovoti Pirmos lygos auksą. Tačiau namų rungtynėse paskutinėmis akimirkomis pralaimėjo FK Panevėžys. Tiesa, kėdainiškiams dar reikėjo tikėtis, kad suklups DFK Dainava. Galutinėje komandų rikiuotėje užėmė ketvirtą vietą.https://lff.lt/news/5391/panevezys-iskovojo-lff-pirmos-lygos-titula/

2019 m. kėdainiškiai sėkmingai licencijavosi Pirmai lygai ir sėkmingai pradėjo pirmenybes. Įpusėjus joms buvo treti, tačiau lemiamose kovose pralaimėjo tiesioginiams konkurentams dėl medalių ir liko penktoje vietoje.http://lietuvosfutbolas.lt/varzybos/vyru/i-lyga/

2020 m. ekipa dalyvavo Pirmoje lygoje (licencijuojantis prireikė apeliacijos) ir pirmą kartą klubo istorijoje tapo Pirmos lygos nugalėtojais. Kadangi 2021 m. A lyga buvo išplėsta iki dešimties dalyvių, todėl į ją buvo pakviestos pirmos keturios Pirmos lygos ekipos.

2021 m. kėdainiečiai sugrįžo į A lygą. Po pirmojo turo ekipa iškilo ir buvo pirmoje vietoje, tačiau po to sekė eilė pralaimėjimų ir ekipa atsidūrė paskutinėje vietoje. Sezono viduryje laikinuoju treneriu tapo Darius Gvildys, tačiau išvengti dešimtos vietos nepavyko.


FK Nevėžis Kėdainiai

Vardas Laikotarpis Iškovoti titulai Aleksandras Janonis1961–1963 m. Henrikas Markevičius1965–1975 m.3 LTSR aukščiausiosios lygos, 5 „Tiesos“ taurės Romaldas Juknevičius1993–1999 m.2001–2002 m. Vygandas Jodenis2003 m.  Vytautas Vaškūnas2005–2007 m.  Sigitas Aliubavičius2008 m.  Alvydas Sveikauskas2009 m.  Saulius Vertelis2010 m.2011–2014 m.2015 m.  Darius Urbelionis2015 m.  Marius Skinderis2017 m. Sausis–Rugsėjis  Vitalijus Stankevičius2004–2005 m.2016 m.Nuo 2017 m. gruodžio mėn.  iki 2021 m. gegužės mėn.https://alyga.lt/naujiena/issiskyre-v-stankeviciaus-ir-nevezio-keliai/7099 Darius Gvildys (laikinai)nuo

Treneriai Vardas Laikotarpis Iškovoti titulai Aleksandras Janonis1961–1963 m. Henrikas Markevičius1965–1975 m.3 LTSR aukščiausiosios lygos, 5 „Tiesos“ taurės Romaldas

32 turas / Spa 09 , Kaunas
28 turas / Spa 19 18:00 , Marijampolė
33 turas / Spa 23 20:00
Išsiskyrė V. Stankevičiaus ir „Nevėžio“ keliaiFK „Nevėžis“ 2021-05-17 12:31
Pirmadienį abipusiu šalių susitarimu buvo nutraukta sutartis tarp Kėdainių „Nevėžio“ ir komandos vyriausiojo trenerio Vitalijaus Stankevičiaus.
Vėl prisijungęs prie klubo V. Stankevičius komandoje dirbo jau trečią sezoną. Jam vadovaujant 2018 metais „Nevėžis“ Pirmoje lygoje užėmė 4 vietą, 2019 metais – 5 vietą, o 2020-aisiais „Nevėžis“ tapo Pirmos lygos nugalėtoju ir iškovojo teisę rungtyniauti „Optibet A lygoje“.
Šį „Optibet A lygos“ sezoną „Nevėžis“ pradėjo nesėkmingai. Kėdainiečiai nugalėjo pirmose sezono rungtynėse, o po to patyrė dvylika pralaimėjimų iš eilės.
Klubas dėkoja treneriui už atliktą darbą ir linki sėkmės jo tolimesnėje karjeroje.


FK Atlantas Klaipėda

Klaipėdos futbolo klubas „Atlantas“, o trumpai Klaipėdos „Atlantas“ bei Klaipėdos „Atlantas“– Lietuvos futbolo klubas iš Klaipėdos.

Klaipėdos miesto reprezentacinės komandos istoriją galima pradėti po Antrojo pasaulinio karo, kai 1945 m. iš geriausių miesto futbolininkų suburta „Audra“ dalyvavo Lietuvos čempionate. Labai dažnai keitėsi komandos pavadinimas – „Švyturys“, „Žalgiris“, „Trinyčiai“, „Baltija“, nors komandos branduolys likdavo toks pat. Nepaisant to, kad prieškario laikotarpiu įvairios Klaipėdos vokiečių ir lietuvių komandos diktavo madas Lietuvos futbole, iki XX a. 6-ojo dešimtmečio pradžios svarių laimėjimų pasiekta nebuvo, o geriausi pasiekimai buvo dalyvavimas taurės finale 1953 m. ir 3-ioji vieta 1947, 1959 m. čempionatuose.

 1962–1970 m.

Nuo 1962 m. komandą pradėjo remti Klaipėdos statybos trestas – eilinį kartą pasikeitė komandos pavadinimas (tapo „Granitu“). 1962 m. „Granitas“ įgijo teisę žaisti TSRS futbolo sistemoje (perėmė Kauno „Bangos“ vietą), tačiau neatsisakė antrosios komandos, kuri žaidė LTSR pirmenybėse. Pirmąsias rungtynes Lietuvos pirmenybėse „Granito“ futbolininkai žaidė 1962 m. balandžio 30 d. Mažeikiuose, kur 2:1 nugalėjo vietos Elektra Mažeikiai komandą, o pirmаjį įvartį „Granito“ istorijoje per šias rungtynes įmušė Vladimiras Losevas http://www.atlantas.lt/istorija/ . Prieš 1963 m. sezoną komandą papildė keletas žaidėjų iš kitų Lietuvos miestų ir tai jau faktiškai buvo antroji Lietuvos rinktinė. Vietos Lietuvos čempionate buvo nuspręsta neatsisakyti ir keletą metų Klaipėdoje buvo dvi vieno pavadinimo komandos – „Granito“ meistrų komanda (profesionalai) ir kūno kultūros kolektyvas „Granitas“ (mėgėjai). Pagrindinis dėmesys buvo skiriamas meistrų komandai, o mėgėjiškas klubas ilgam liko šešėlyje. Pirmąsias rungtynes TSRS varžybose „Granitas“ žaidė Benderuose (Moldavija). Jos baigėsi lietuvių pralaimėjimu (0:1), kaip ir debiutinis sezonas – 14 vieta tarp 16 komandų. Tačiau jau kitais metais savo grupėje „Granitas“ užėmė 3-ąją vietą ir tai suteikė teisę dalyvauti pereinamajame turnyre, kuris vyko kaip tik Klaipėdoje. Palaikomas daugiatūkstantinės klaipėdiečių minios „Granitas“ pasirodė puikiai – buvo užimta 1-oji vieta, o dvylikai žaidėjų buvo suteikti TSRS sporto meistrų vardai. Deja, tuometiniai čempionato nuostatai neleido pereiti į A klasę. 1965 m. „Granitas“ savo grupėje užėmė 4 vietą, bet šį kartą pereinamajame turnyre buvo pasirodyta prasčiau, todėl teko tenkintis 4-ąja vieta. Taip iki 1970 m. komanda rungtyniavo B klasėje, užimdama vietas lentelės viduryje, o pagrindinis tikslas buvo ruošti žaidėjus Vilniaus „Žalgiriui“ – neoficialiai Lietuvos rinktinei.

 1970–1990 m.
thumb|300px|Baltijos jūra, prie kurios įsikūręs Klaipėdos uostamiestis, yra Atlanto vandenyno dalis. Lietuvos žvejybos laivynas išplaukia žvejoti ne tik į Baltiją, bet ir patį Atlantą.

Nuo 1970 m. profesionalų komandą pradėjo remti Lietuvos žvejybos laivynas ir atsirado naujas pavadinimas – „Atlantas“ (LTSR varžybose dalyvavusi komanda išlaikė „Granito“ vardą). 1970 m. pradžioje Lietuvoje prasidėjo futbolo krizė, kurią lėmė daug priežasčių, tarp kurių ir geriausių futbolininkų išvykimas iš Lietuvos. Tad 6 sezonus jau TSRS II lygoje (trečiajame ešelone) vienoje grupėje rungtyniavo dvi Lietuvos komandos – „Atlantas“ ir „Žalgiris“. 1974 metais galutinėje lentelėje „Atlantas“ aplenkė vilniečius, bet tapti stipriausia Lietuvos komanda taip ir nepavyko – geriausi komandos žaidėjai buvo nuolat kviečiami į Vilniaus klubą. Nors miesto valdžia ir skyrė daug dėmesio „Atlantui“ (buvo rekonstruotas stadionas, kuriame rungtynes galėjo stebėti iki 12 000 žmonių, komandai buvo pastatytas viešbutis), bet prieštarauti tuometiniam LKP CK, kuris rėmė „Žalgirį“, negalėjo. Iki 1984 m. „Atlantas“ taip ir buvo vidutiniokas TSRS II lygos čempionate. 9-ojo dešimtmečio viduryje susidomėjimas futbolu Klaipėdoje vėl išaugo – atėjus naujam treneriui Č. Urbonavičiui, nuo 1985 m. čempionato pradžios „Atlantas“ tvirtai išsiveržė į lyderius ir savo grupėje užtikrintai užėmė 1-ąją vietą. Vėlyvą rudenį buvo laimėtas pereinamasis turnyras ir pagaliau buvo pasiektas išsvajotasis tikslas – komanda gavo teisę rungtyniauti TSRS I lygoje (antrajame ešelone). Tai galima laikyti geriausiu pasiekimu TSRS čempionatų istorijoje. Deja, 1986 m. „Atlantas“ žaidė nesėkmingai, užėmė 23 vietą ir vėl grįžo į II lygą. 1987 ir 1988 m. komandai buvo iškeltas uždavinys laimėti savo grupės varžybas ir iki to trūko visai nedaug – du kartus buvo užimta 2-oji vieta. 1989 m. sezonas buvo paskutinis TSRS čempionate – sovietinės imperijos griuvimas prasidėjo nuo sporto. Tad 1989 m. spalio 12 d. per paskutines rungtynes Klaipėdoje „Atlantas“ laimėjo prieš Briansko „Dinamo“, tuo užtvirtindamas vieną iš klubo rekordų – pustrečio sezono komanda Klaipėdoje komanda nepralaimėjo nė vienerių rungtynių čempionate, o viso tai sudarė 46 mačų seriją. Tas rungtynes jau stebėjo rekordiškai mažas žmonių skaičius, o per paskutinį savo sezoną buvo užimta tik 8-oji vieta.
1987 m. Atlantas sužaidė istorinės TSRS futbolo taurės 1/16 finalo dvikovas su Maskvos Torpedo.

1963–1989 metais TSRS čempionate buvo sužaistos 984 rungtynės, įvarčių santykis 1188:981. Pirmąjį įvartį įmušė V. Gruzdevas (1963 m. gegužės 12 d.; „Granitas“ – Suchumio „Dinamo“, 1:1), tūkstantąjį – V. Kasparavičius (1987 m. gegužės 2 d.; „Atlantas“ – Bresto „Dinamo“, 1:0). Daugiausia rungtynių sužaidė R. Butkevičius (1977–1989 m.) – 320, daugiausia įmušė Ruzgys (1982–1989) – 67. Didžiausios pergalės: 1978 m.: „Atlantas“ – Maskvos „Krasnaja presnia“ 7:0, 1989 m. rugsėjo 26 d.: „Atlantas“ – Leningrado „Dinamo“ 9:2.

Nuo 1970 m. „Granitas“ buvo faktiškai „Atlanto“ dukterinė komanda. Klaipėdos jaunimas ten pradėdavo savo sportinį kelią, o „Atlanto“ veteranai ten baigdavo savo karjerą. Komanda žaidė labai banguotai. Kelis kartus buvo pakilusi į LTSR aukščiausią lygą. „Granito“ pakilimas prasidėjo nuo 7-ojo dešimtmečio vidurio, kai prie komandos vairo atsistojo F. Finkelis. 1977, 1980, 1981 ir 1984 metais „Granitas“ tapo Lietuvos čempionu, 1971, 1973, 1982, 1983, 1985, 1986 m. užėmė 2-ąsias vietas, Lietuvos taurė buvo laimėta 1977, 1981, 1983 ir 1986 metais. Šių pergalių negalima neįvertinti, nors stipriausios Lietuvos komandos „Žalgiris“ ir „Atlantas“ tose varžybose nedalyvavo.

1990 m. žvejybos laivynui atsisakius remti komandą, beveik visi žaidėjai perėjo į Klaipėdos „Sirijų“, kuris tais metais laimėjo ir Lietuvos taurę, ir čempionatą. „Atlanto“ tradicijos tesėju tapo pusiau mėgėjiškas „Granitas“, kuris 1990 m. Baltijos šalių čempionate nežaidė, o Lietuvos čempionato atkrintamosiose varžybose pralaimėjo ketvirtfinalyje.

 1991–2010 m.

Nuo 1991 m. (jau atskirame Lietuvos čempionate) iki 1996 m. rungtyniavo dvi Klaipėdos komandos – „Sirijus“ ir „Granitas“, kurios užėmė atitinkamai 5 ir 7 vietas. 1992 m. buvo laimėti medaliai – „Sirijus“ užėmė 3-iąją vietą. 1993 m. „Sirijus“ buvo arti kaip niekada iki rungtynių Europos taurei laimėti, bet čempionato pabaiga buvo itin nesėkminga ir teko tenkintis 4-ąją vieta, o Lietuvos taurės finale buvo pralaimėta Vilniaus „Žalgiriui“ rezultatu 0:1. Jau tada pradėjo jaustis rėmėjų krizė. Atsisakius statybos trestui remti „Granitą“, komandą pradėjo šefuoti Klaipėdos miesto policijos komisariatas, komanda pasivadino Policijos sporto klubu „Aras“, o jos kapitonu buvo policijos greito reagavimo būrio vadas Vacys Lekevičius. 1994 m. žiemą prie „Sirijaus“ pavadinimo prisidėjo VLPFK – Vakarų Lietuvos pramonės ir finansų korporacija ir „Vakarų bankas“. Tačiau tai buvo netikras rėmimas. Būtent nuo tada prasidėjo geriausių futbolininkų nutekėjimas į kitus klubus – „Inkarą“, „Žalgirį“, „Romarą“. Tuomet „Sirijų“ paliko Arūnas Šuika, Saulius Mikalajūnas, A. Mika, kiek vėliau Marius Poškus, Orestas Buitkus ir kiti. 1995 m. „Aras“ čempionate buvo ketvirtas, bet tai buvo galima pavadinti „gulbės giesme“, kadangi po to prasidėjo žaidėjų grobstymas ir „Arą“ paliko Rimantas Žvingilas, Audrius Žuta. 1995 m. bankrutavus „Vakarų bankui“, problemos ir Lietuvos futbolo veikėjų užkulisiniai žaidimai privedė prie to, kad Klaipėda galėjo išvis likti be komandos aukščiausioje lygoje.

1996 m. FK Klaipėda (buvęs „Sirijus“) turėjo kovoti tik dėl 9–16 vietų, „Aras“ dėl 1–8 vietų, tačiau abi komandos liko be finansavimo šaltinių. Tik susirūpinus miesto valdžiai buvo nuspręsta padaryti vieną komandą – „Atlantą“, kitai suteikiant dublerių statusą. Bendromis jėgomis vietą Lietuvos lygoje pavyko išsaugoti. „Atlantas“ užėmė tik 6 vietą, o žaidėjų nutekėjimas vyko toliau. 1997 m. „Atlantas“ toliau kovojo dėl vietos lygoje ir užėmė 7 vietą iš 8 komandų. Situacija pasikeitė, kai vienu iš komandos rėmėjų tapo privati saugos tarnyba „Argus“, o prezidentu – Vacys Lekevičius. 1998 ir 1999 m. komandą galima laikyti tvirtu vidutinioku – abu kartus buvo užimta 6 vieta. Pereinant prie naujos sistemos pavasaris–ruduo, 1999 m. rudenį įvyko „trumpasis čempionatas“. Komandai buvo iškeltas uždavinys užimti ne žemesnę kaip 4-ąją vietą, kuri leistų dalyvauti Intertoto taurės turnyre. Komanda čempionato metu sustiprėjo: pradėjo žaisti buvę Lietuvos rinktinės žaidėjai T. Žiukas, A. Šuika (abu klaipėdiečiai anksčiau žaidę Vokietijoje ir Danijoje), jaunimo rinktinės žaidėjai A. Laurišas, L. Valius, A. Tautvydas, A. Petreikis.

Klubas nuo 1990 m. žaidė visuose aukščiausiosios lygos čempionatuose, tačiau 2009 m. pradžioje dėl neva nesąžiningo teisėjavimo 2008 m. sezone komanda pasitraukė iš elitinio diviziono, o federacijos pašalinta ir iš I lygos. 2009 m. klubas laimėjo II lygą, o 2010 m. I lygoje užėmė 7-ąją vietą, tačiau nepaisant to, komanda buvo priimta į aukščiausiąjį divizioną 2011 m.

 2011–2017 m.
Nuo 2011 m. klubas žaidė A lyga pirmenybėse. 2011 m. klubui buvo iškelta bankroto byla, tačiau ir tuomet tęsė kovas A lyga pirmenybėse.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/klaipedos-atlantui-bankrotas-netrukdo-zaisti-a-lygoje-24-149021?copied

Geras metas klubui prasidėjo, į klubą atėjus dirbti amžiną atilsį Konstantinui Sarsanijai, kuris nuo 2013 m. vadovavo klubui. Atlantiečiai sugebėjo užimti antrą vietą 2013 m. pirmenybėse.

 2018–2021 m.

2018 m. klubas pateko į sudėtingą situaciją, nes buvo areštuotos klubo banko sąskaitos. Klubas tapo nemokus, žaidėjai ėmė nutraukinėti sutartis.https://alyga.lt/naujiena/a-lyga-siekia-padeti-atlantui/5334 Klubo vadovybė aptarinėjo galimus sprendimus, tarp jų ir klubo uždarymą.https://alyga.lt/naujiena/v.-lekevicius-buvo-minciu-uzdaryti-kluba-bet-kas-tuomet/5539 Iš klubo pasitraukė jo prezidentas ir akcininkas Romualdas Jonaitis,https://kauno.diena.lt/naujienos/klaipeda/miesto-pulsas/klaipedos-atlanta-paliko-prezidentas-862450 užėmęs šias pareigas nuo 2012 m. R.Jonaitis taip pat užėmė Klaipėdos AFF prezidento pareigas, ir savo sprendimą motyvavo noru visas jėgas skirti apskrities futbolui. Paskutinėse, nieko nereiškiančiose sezono rungtynėse, Atlantas žaidė išvykoje su FK „Žalgiris“ ir iškovojo lygiąsias, tuo tarpu „Žalgiriui“ lygiosios kainavo čempiono titulą.https://klpsportas.lt/2020/11/04/atlanto-futbolo-klubo-istorija-kone-virtusi-anekdotu/

2019 m. pradžioje apie klubą buvo žinoma tiek, kad neteko rėmėjų ir kilo abejonių dėl galimybių licencijuotis elito diviziono pirmenybėms.https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/9/241538/atlantas-pasieke-aklaviete-nuo-klubo-nusisuka-ir-remejai-ir-savivaldybe Vasario mėn. pradžioje pasiekė gandai, kad klubas parduotas, o jį perima Vidas Adomaitis.https://www.delfi.lt/sportas/futbolas/atlanto-gelbetojas-purtosi-ir-sviniaus-ir-buzo-o-lekeviciui-paliktu-nebent-garbes-regalijas.d?id=80281125 Klubas nesugebėjo licencijuotis 2019 m. A lyga pirmenybėms.https://lff.lt/news/5664/a-lygos-licencijos-suteiktos-dar-dviems-klubams/, bet išimties tvarka dalyvavo 2019 m. A lygje.https://lff.lt/news/5686/2019-m-a-lygoje-zais-astuonios-komandos/ Sezono metu komanda buvo turnyrinės lentelės apačioje, po 28 turų užėmė šeštą vietą. Penktame rate vienas po kito sekė pralaimėjimai. Didžiausia sezono įgriuva buvo 29 turo rungtynės su FK Sūduva, kurias klaipėdiečiai pralaimėjo rezultatu 1–9.Rungtynių ataskaita Gegužės mėnesį Klaipėdos apygardos teisme klubui iškelta restruktūrizacijos bylahttps://www.atviraklaipeda.lt/2019/05/24/atlantui-iskelta-restrukturizacijos-byla/, kuri buvo patenkinta ir kurios pagrindu buvo užtikrintas tolimesnis klubo egzistavimas, bei toliau atidėtas įsiskolinimų padengimas. Liepos mėn. trys Klaipėdos „Atlanto” kreditoriai pateikė prašymą naikinti šią nutartį, ir pradėti bankroto procedūrą, tačiau 2020 m. balandžio mėn. Apeliacinis teismas nutarė šio prašymo nepatenkinti, nes įsiskolinimai po truputį mažėja.https://www.atviraklaipeda.lt/2020/04/18/atlantas-toliau-gyvuos/https://www.sportas.lt/naujiena/412788/teismas-atlantui-suteike-sansa-klubas-egzistuos-toliau

2019 m. gruodžio 5 d. įvyko neeilinė LFF spaudos konferencija, kurioje pranešta, kad du klubai šalinami iš A lygos.https://lff.lt/news/9419/fk-atlantas-ir-fk-palanga-del-manipuliavimo-rezultatais-yra-salinami-is-a-lygos/ Klaipėdos „Atlantas“ ir FK Palanga dėl manipuliavimo varžybų rezultatais pašalinami iš A lygos. „Atlanto“ klubui skirta 30 000 tūkstančių eurų bauda bei išsiuntimas į Lietuvos futbolo II lygą. Vienintelis VšĮ „Atlanto” futbolo dalininkas, buvęs futbolininkas, teisininkas Vidas Adomaitis patvirtino kad klubas egzistuos toliau ir žais 2020 m. II lygoje. Komanda pradėjo sezoną labai pakitusi, liko tik vienas žaidėjas iš pernai komandos, komanda pradėjo sezoną be trenerio. Ekipa pateko į stipriųjų grupę, o galutinėje komandų rikiuotėje užėmė ketvirtą vietą.2020 m. Antra lyga; galutinė komandų rikiuotė

Nepasant to, kad II lygoje užėmė tik ketvirtą vietą, klubas padavė paraišką licencijuotis į 2021 m. LFF I lygą. Tačiau netrukus, sausio 25 d. FK Atlantas informavo LFF, kad atsiima paraišką ryšium su klubui pritaikyta bauda, kuri smarkiai paveikė klubo biudžetą bei rėmėjų norą investuoti. Nesumokėjus baudos klubas neįgyvendins finansinių licencijavimosi reikalavimų. Bauda buvo skirta už sutartų rungtynių organizavimą 2019 m. Klubo vadovas V.Adomaitis ėmė kalbėti apie galimą klubo bankrotą.https://www.sportas.lt/naujiena/427620/atlantas-is-futbolo-zemelapio-veikiausiai-pasitrauks-dar-siemethttps://klpsportas.lt/2021/01/27/atlantui-ruosiama-kapaviete-ir-kalamas-kryzius/https://klpsportas.lt/2021/01/27/t-danilevicius-atlantas-nepajudino-ne-pirsto-kad-gautu-1-osios-lygos-licencija/ Klaipėdos AFF prezidentas R.Žvingilas atskleidė, kad „klubas neturi nei bazės, nei komandos, nei infrastruktūros. Yra tik du brangūs dalykai – pavadinimas ir fanai.“https://klpsportas.lt/2021/01/28/klff-prezidentas-r-zvingilas-atlanto-spalvos-mano-sirdyje/ 2021 m. birželio mėn. pasiūlyta nutraukti restruktūrizavimo bylą, ir iškelti bankroto bylą.https://www.sportas.lt/naujiena/434166/atlantui-keliama-bankroto-byla 2021 m. liepos 23 d. Klaipėdos apygardos teismas klubui iškėlė bankroto bylą.https://www.atviraklaipeda.lt/2021/07/26/atlantas-iskeliauja-nebutin

Šviesaus atminimo klaipėdiečio sporto žurnalisto Algirdo Auruškevičiaus 2013 m. išleista knyga „Pradingęs Atlantas” tapo pranašiška – Klaipėdos apygardos teismas iškėlė bankroto bylą VšĮ „Atlanto“ futbolo klubui.
Naujuoju šio futbolo klubo savininku nuo 2019 m. vasario tapęs buvęs futbolininkas, teisininkas Vidas Adomaitis bandė prikelti „Atlantą” naujam gyvenimui, tačiau dideliu smūgiu tapo tai, kad už manipuliavą rungtynių rezultatais klubas Lietuvos futbolo federacijos buvo ištremtas į II lygą ir jam dar buvo skirta ir 30 tūkst. eurų bauda.
Visgi klubas bandė kapstytis – pernai balandį Klaipėdos apygardos teismas patvirtino jo restruktūrizacijos planą. Tačiau šiemet gegužę šiame teisme jau buvo gautas 21 d. buvo gautas nemokumo administratorės UAB Klaipėdos administratorių biuras įgalioto asmens prašymas nutraukti klubo restruktūrizavimo bylą ir iškelti bankroto bylą.
Pareiškime nurodoma, jog pasibaigus 2020-2021 m. sezonui klubas pakankamai rėmėjų nerado, todėl šiuo metu nedalyvauja jokiose varžybose. Klubo vadovai esą dalyvavo derybose su potencialiais investuotojais ir rėmėjais, tačiau 2020 m. vasaros pabaigoje suderėti ketinimai dėl rėmimo pasikeitė dėl koronaviruso pandemijos bei karantino.
Nors klubas nuo 2019 metų yra ženkliai sumažinęs bendrą skolos dydį, tačiau kartu konstatuojama, jog jis neturi užsitikrinęs rėmėjų ir investicijų, o artimiausioje perspektyvoje pritraukti lėšų į klubą, kurių užtektų tiek einamosioms išlaidoms padengti, tiek dengti skolas, nenumatoma ir klubas nebegali patenkinti 2021 metams restruktūrizavimo plane numatytų kreditorių reikalavimų.
Restruktūrizavimo bylą Klaipėdos apygardos teismas nutraukė dar birželio 9 dieną.
Valstybinės mokesčių inspekcijos teismui pateiktais duomenimis, klubas valstybės biudžetui buvo skolingas 22 559 eurus. „Sodra” teismą informavo apie 22 650 eurų siekiančią klubo skolą.
Įvertinusi šiuos ir kitus bylos duomenis teisėja Kristina Domarkienė praėjusį penktadienį klubui iškėlė bankroto bylą – konstatuota, kad jis turi tik 357 eurų vertės ilgalaikio turto, o visos mokėtinos sumos ir įsipareigojimai sudaro 438 733 Eur.
Futbolo klubo nemokumo administratoriumi paskirta UAB Vakarų Lietuvos bankrotų biuras. Jam nustatytas 3210 eurų atlygis už bankroto procesą administravimą.
Ši nutartis dar gali būti skundžiama Apeliaciniam teismui.
Be V. Adomaičio klubo dalininkais dar buvo Odeta Adomaitienė ir Darius Adomaitis.
ISTORIJA
1945 m. iš geriausių miesto futbolininkų buvo suburta komanda „Audra“. Komandos pavadinimas dažnai keitėsi – „Švyturys“, „Žalgiris“, „Trinyčiai“, „Baltija“, net jos branduolys likdavo toks pat. Nuo 1962 m. komandą pradėjo remti Klaipėdos statybos trestas ir komanda tapo „Granitu“. Nuo 1970 m. komandą pradėjo remti Lietuvos žvejybos laivynas ir atsirado naujas pavadinimas – „Atlantas“ (LTSR varžybose dalyvavusi komanda išlaikė „Granito“ vardą).
Po nepriklausomybės atgavimo Klaipėda turėjo dvi futbolo komandas – „Sirijus“ ir „Granitas“. „Atlantas” vėl buvo sukurtas 1996-aisiais.
Geras metas klubui prasidėjo atėjus dirbti rusui treneriui Konstantinui Sarsanijai. Jo vadovaujami atlantiečiai sugebėjo užimti antrą vietą 2013 m. Lietuvos pirmenybėse.
Tai kuo “Neptūnas” taip nusipelnęs, kad daugiau kaip milijoną eurų savivaldybė sukiša? Ar buvo per mažai privatus? Ar dalininkai ne tie?
,,Išėjus rusui” gyvename vis geriau ir geriau, nepriklausomybės atgavimas ir privataus verslo, nuosavybės, liberalizmo dievinimas neša tik naudą Valstybei o kultūra, sportas, švietimas ir kitos sritys klesti..:D):D)
Putin khuilo
Šventa teisybė!


FK Atlantas Klaipėda


FK Atlantas Klaipėda

Klaipėdos miesto reprezentacinės komandos istoriją galima pradėti po Antrojo pasaulinio karo, kai 1945 m. iš geriausių miesto futbolininkų suburta „Audra“ dalyvavo Lietuvos čempionate. Labai dažnai keitėsi komandos pavadinimas – „Švyturys“, „Žalgiris“, „Trinyčiai“, „Baltija“, nors komandos branduolys likdavo toks pat. Nepaisant to, kad prieškario laikotarpiu įvairios Klaipėdos vokiečių ir lietuvių komandos diktavo madas Lietuvos futbole, iki XX a. 6-ojo dešimtmečio pradžios svarių laimėjimų pasiekta nebuvo, o geriausi pasiekimai buvo dalyvavimas taurės finale 1953 m. ir 3-ioji vieta 1947, 1959 m. čempionatuose.

 1962–1970 m.

Nuo 1962 m. komandą pradėjo remti Klaipėdos statybos trestas – eilinį kartą pasikeitė komandos pavadinimas (tapo „Granitu“). 1962 m. „Granitas“ įgijo teisę žaisti TSRS futbolo sistemoje (perėmė Kauno „Bangos“ vietą), tačiau neatsisakė antrosios komandos, kuri žaidė LTSR pirmenybėse. Pirmąsias rungtynes Lietuvos pirmenybėse „Granito“ futbolininkai žaidė 1962 m. balandžio 30 d. Mažeikiuose, kur 2:1 nugalėjo vietos Elektra Mažeikiai komandą, o pirmаjį įvartį „Granito“ istorijoje per šias rungtynes įmušė Vladimiras Losevas http://www.atlantas.lt/istorija/ . Prieš 1963 m. sezoną komandą papildė keletas žaidėjų iš kitų Lietuvos miestų ir tai jau faktiškai buvo antroji Lietuvos rinktinė. Vietos Lietuvos čempionate buvo nuspręsta neatsisakyti ir keletą metų Klaipėdoje buvo dvi vieno pavadinimo komandos – „Granito“ meistrų komanda (profesionalai) ir kūno kultūros kolektyvas „Granitas“ (mėgėjai). Pagrindinis dėmesys buvo skiriamas meistrų komandai, o mėgėjiškas klubas ilgam liko šešėlyje. Pirmąsias rungtynes TSRS varžybose „Granitas“ žaidė Benderuose (Moldavija). Jos baigėsi lietuvių pralaimėjimu (0:1), kaip ir debiutinis sezonas – 14 vieta tarp 16 komandų. Tačiau jau kitais metais savo grupėje „Granitas“ užėmė 3-ąją vietą ir tai suteikė teisę dalyvauti pereinamajame turnyre, kuris vyko kaip tik Klaipėdoje. Palaikomas daugiatūkstantinės klaipėdiečių minios „Granitas“ pasirodė puikiai – buvo užimta 1-oji vieta, o dvylikai žaidėjų buvo suteikti TSRS sporto meistrų vardai. Deja, tuometiniai čempionato nuostatai neleido pereiti į A klasę. 1965 m. „Granitas“ savo grupėje užėmė 4 vietą, bet šį kartą pereinamajame turnyre buvo pasirodyta prasčiau, todėl teko tenkintis 4-ąja vieta. Taip iki 1970 m. komanda rungtyniavo B klasėje, užimdama vietas lentelės viduryje, o pagrindinis tikslas buvo ruošti žaidėjus Vilniaus „Žalgiriui“ – neoficialiai Lietuvos rinktinei.

 1970–1990 m.
thumb|300px|Baltijos jūra, prie kurios įsikūręs Klaipėdos uostamiestis, yra Atlanto vandenyno dalis. Lietuvos žvejybos laivynas išplaukia žvejoti ne tik į Baltiją, bet ir patį Atlantą.

Nuo 1970 m. profesionalų komandą pradėjo remti Lietuvos žvejybos laivynas ir atsirado naujas pavadinimas – „Atlantas“ (LTSR varžybose dalyvavusi komanda išlaikė „Granito“ vardą). 1970 m. pradžioje Lietuvoje prasidėjo futbolo krizė, kurią lėmė daug priežasčių, tarp kurių ir geriausių futbolininkų išvykimas iš Lietuvos. Tad 6 sezonus jau TSRS II lygoje (trečiajame ešelone) vienoje grupėje rungtyniavo dvi Lietuvos komandos – „Atlantas“ ir „Žalgiris“. 1974 metais galutinėje lentelėje „Atlantas“ aplenkė vilniečius, bet tapti stipriausia Lietuvos komanda taip ir nepavyko – geriausi komandos žaidėjai buvo nuolat kviečiami į Vilniaus klubą. Nors miesto valdžia ir skyrė daug dėmesio „Atlantui“ (buvo rekonstruotas stadionas, kuriame rungtynes galėjo stebėti iki 12 000 žmonių, komandai buvo pastatytas viešbutis), bet prieštarauti tuometiniam LKP CK, kuris rėmė „Žalgirį“, negalėjo. Iki 1984 m. „Atlantas“ taip ir buvo vidutiniokas TSRS II lygos čempionate. 9-ojo dešimtmečio viduryje susidomėjimas futbolu Klaipėdoje vėl išaugo – atėjus naujam treneriui Č. Urbonavičiui, nuo 1985 m. čempionato pradžios „Atlantas“ tvirtai išsiveržė į lyderius ir savo grupėje užtikrintai užėmė 1-ąją vietą. Vėlyvą rudenį buvo laimėtas pereinamasis turnyras ir pagaliau buvo pasiektas išsvajotasis tikslas – komanda gavo teisę rungtyniauti TSRS I lygoje (antrajame ešelone). Tai galima laikyti geriausiu pasiekimu TSRS čempionatų istorijoje. Deja, 1986 m. „Atlantas“ žaidė nesėkmingai, užėmė 23 vietą ir vėl grįžo į II lygą. 1987 ir 1988 m. komandai buvo iškeltas uždavinys laimėti savo grupės varžybas ir iki to trūko visai nedaug – du kartus buvo užimta 2-oji vieta. 1989 m. sezonas buvo paskutinis TSRS čempionate – sovietinės imperijos griuvimas prasidėjo nuo sporto. Tad 1989 m. spalio 12 d. per paskutines rungtynes Klaipėdoje „Atlantas“ laimėjo prieš Briansko „Dinamo“, tuo užtvirtindamas vieną iš klubo rekordų – pustrečio sezono komanda Klaipėdoje komanda nepralaimėjo nė vienerių rungtynių čempionate, o viso tai sudarė 46 mačų seriją. Tas rungtynes jau stebėjo rekordiškai mažas žmonių skaičius, o per paskutinį savo sezoną buvo užimta tik 8-oji vieta.
1987 m. Atlantas sužaidė istorinės TSRS futbolo taurės 1/16 finalo dvikovas su Maskvos Torpedo.

1963–1989 metais TSRS čempionate buvo sužaistos 984 rungtynės, įvarčių santykis 1188:981. Pirmąjį įvartį įmušė V. Gruzdevas (1963 m. gegužės 12 d.; „Granitas“ – Suchumio „Dinamo“, 1:1), tūkstantąjį – V. Kasparavičius (1987 m. gegužės 2 d.; „Atlantas“ – Bresto „Dinamo“, 1:0). Daugiausia rungtynių sužaidė R. Butkevičius (1977–1989 m.) – 320, daugiausia įmušė Ruzgys (1982–1989) – 67. Didžiausios pergalės: 1978 m.: „Atlantas“ – Maskvos „Krasnaja presnia“ 7:0, 1989 m. rugsėjo 26 d.: „Atlantas“ – Leningrado „Dinamo“ 9:2.

Nuo 1970 m. „Granitas“ buvo faktiškai „Atlanto“ dukterinė komanda. Klaipėdos jaunimas ten pradėdavo savo sportinį kelią, o „Atlanto“ veteranai ten baigdavo savo karjerą. Komanda žaidė labai banguotai. Kelis kartus buvo pakilusi į LTSR aukščiausią lygą. „Granito“ pakilimas prasidėjo nuo 7-ojo dešimtmečio vidurio, kai prie komandos vairo atsistojo F. Finkelis. 1977, 1980, 1981 ir 1984 metais „Granitas“ tapo Lietuvos čempionu, 1971, 1973, 1982, 1983, 1985, 1986 m. užėmė 2-ąsias vietas, Lietuvos taurė buvo laimėta 1977, 1981, 1983 ir 1986 metais. Šių pergalių negalima neįvertinti, nors stipriausios Lietuvos komandos „Žalgiris“ ir „Atlantas“ tose varžybose nedalyvavo.

1990 m. žvejybos laivynui atsisakius remti komandą, beveik visi žaidėjai perėjo į Klaipėdos „Sirijų“, kuris tais metais laimėjo ir Lietuvos taurę, ir čempionatą. „Atlanto“ tradicijos tesėju tapo pusiau mėgėjiškas „Granitas“, kuris 1990 m. Baltijos šalių čempionate nežaidė, o Lietuvos čempionato atkrintamosiose varžybose pralaimėjo ketvirtfinalyje.

 1991–2010 m.

Nuo 1991 m. (jau atskirame Lietuvos čempionate) iki 1996 m. rungtyniavo dvi Klaipėdos komandos – „Sirijus“ ir „Granitas“, kurios užėmė atitinkamai 5 ir 7 vietas. 1992 m. buvo laimėti medaliai – „Sirijus“ užėmė 3-iąją vietą. 1993 m. „Sirijus“ buvo arti kaip niekada iki rungtynių Europos taurei laimėti, bet čempionato pabaiga buvo itin nesėkminga ir teko tenkintis 4-ąją vieta, o Lietuvos taurės finale buvo pralaimėta Vilniaus „Žalgiriui“ rezultatu 0:1. Jau tada pradėjo jaustis rėmėjų krizė. Atsisakius statybos trestui remti „Granitą“, komandą pradėjo šefuoti Klaipėdos miesto policijos komisariatas, komanda pasivadino Policijos sporto klubu „Aras“, o jos kapitonu buvo policijos greito reagavimo būrio vadas Vacys Lekevičius. 1994 m. žiemą prie „Sirijaus“ pavadinimo prisidėjo VLPFK – Vakarų Lietuvos pramonės ir finansų korporacija ir „Vakarų bankas“. Tačiau tai buvo netikras rėmimas. Būtent nuo tada prasidėjo geriausių futbolininkų nutekėjimas į kitus klubus – „Inkarą“, „Žalgirį“, „Romarą“. Tuomet „Sirijų“ paliko Arūnas Šuika, Saulius Mikalajūnas, A. Mika, kiek vėliau Marius Poškus, Orestas Buitkus ir kiti. 1995 m. „Aras“ čempionate buvo ketvirtas, bet tai buvo galima pavadinti „gulbės giesme“, kadangi po to prasidėjo žaidėjų grobstymas ir „Arą“ paliko Rimantas Žvingilas, Audrius Žuta. 1995 m. bankrutavus „Vakarų bankui“, problemos ir Lietuvos futbolo veikėjų užkulisiniai žaidimai privedė prie to, kad Klaipėda galėjo išvis likti be komandos aukščiausioje lygoje.

1996 m. FK Klaipėda (buvęs „Sirijus“) turėjo kovoti tik dėl 9–16 vietų, „Aras“ dėl 1–8 vietų, tačiau abi komandos liko be finansavimo šaltinių. Tik susirūpinus miesto valdžiai buvo nuspręsta padaryti vieną komandą – „Atlantą“, kitai suteikiant dublerių statusą. Bendromis jėgomis vietą Lietuvos lygoje pavyko išsaugoti. „Atlantas“ užėmė tik 6 vietą, o žaidėjų nutekėjimas vyko toliau. 1997 m. „Atlantas“ toliau kovojo dėl vietos lygoje ir užėmė 7 vietą iš 8 komandų. Situacija pasikeitė, kai vienu iš komandos rėmėjų tapo privati saugos tarnyba „Argus“, o prezidentu – Vacys Lekevičius. 1998 ir 1999 m. komandą galima laikyti tvirtu vidutinioku – abu kartus buvo užimta 6 vieta. Pereinant prie naujos sistemos pavasaris–ruduo, 1999 m. rudenį įvyko „trumpasis čempionatas“. Komandai buvo iškeltas uždavinys užimti ne žemesnę kaip 4-ąją vietą, kuri leistų dalyvauti Intertoto taurės turnyre. Komanda čempionato metu sustiprėjo: pradėjo žaisti buvę Lietuvos rinktinės žaidėjai T. Žiukas, A. Šuika (abu klaipėdiečiai anksčiau žaidę Vokietijoje ir Danijoje), jaunimo rinktinės žaidėjai A. Laurišas, L. Valius, A. Tautvydas, A. Petreikis.

Klubas nuo 1990 m. žaidė visuose aukščiausiosios lygos čempionatuose, tačiau 2009 m. pradžioje dėl neva nesąžiningo teisėjavimo 2008 m. sezone komanda pasitraukė iš elitinio diviziono, o federacijos pašalinta ir iš I lygos. 2009 m. klubas laimėjo II lygą, o 2010 m. I lygoje užėmė 7-ąją vietą, tačiau nepaisant to, komanda buvo priimta į aukščiausiąjį divizioną 2011 m.

 2011–2017 m.
Nuo 2011 m. klubas žaidė A lyga pirmenybėse. 2011 m. klubui buvo iškelta bankroto byla, tačiau ir tuomet tęsė kovas A lyga pirmenybėse.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/klaipedos-atlantui-bankrotas-netrukdo-zaisti-a-lygoje-24-149021?copied

Geras metas klubui prasidėjo, į klubą atėjus dirbti amžiną atilsį Konstantinui Sarsanijai, kuris nuo 2013 m. vadovavo klubui. Atlantiečiai sugebėjo užimti antrą vietą 2013 m. pirmenybėse.

 2018–2021 m.

2018 m. klubas pateko į sudėtingą situaciją, nes buvo areštuotos klubo banko sąskaitos. Klubas tapo nemokus, žaidėjai ėmė nutraukinėti sutartis.https://alyga.lt/naujiena/a-lyga-siekia-padeti-atlantui/5334 Klubo vadovybė aptarinėjo galimus sprendimus, tarp jų ir klubo uždarymą.https://alyga.lt/naujiena/v.-lekevicius-buvo-minciu-uzdaryti-kluba-bet-kas-tuomet/5539 Iš klubo pasitraukė jo prezidentas ir akcininkas Romualdas Jonaitis,https://kauno.diena.lt/naujienos/klaipeda/miesto-pulsas/klaipedos-atlanta-paliko-prezidentas-862450 užėmęs šias pareigas nuo 2012 m.


FK Atlantas Klaipėda

Klaipėdos miesto reprezentacinės komandos istoriją galima pradėti po Antrojo pasaulinio karo, kai 1945 m. iš geriausių miesto futbolininkų suburta „Audra“ dalyvavo Lietuvos čempionate. Labai dažnai keitėsi komandos pavadinimas – „Švyturys“, „Žalgiris“, „Trinyčiai“, „Baltija“, nors komandos branduolys likdavo toks pat. Nepaisant to, kad prieškario laikotarpiu įvairios Klaipėdos vokiečių ir lietuvių komandos diktavo madas Lietuvos futbole, iki XX a. 6-ojo dešimtmečio pradžios svarių laimėjimų pasiekta nebuvo, o geriausi pasiekimai buvo dalyvavimas taurės finale 1953 m. ir 3-ioji vieta 1947, 1959 m. čempionatuose.

 1962–1970 m.

Nuo 1962 m. komandą pradėjo remti Klaipėdos statybos trestas – eilinį kartą pasikeitė komandos pavadinimas (tapo „Granitu“). 1962 m. „Granitas“ įgijo teisę žaisti TSRS futbolo sistemoje (perėmė Kauno „Bangos“ vietą), tačiau neatsisakė antrosios komandos, kuri žaidė LTSR pirmenybėse. Pirmąsias rungtynes Lietuvos pirmenybėse „Granito“ futbolininkai žaidė 1962 m. balandžio 30 d. Mažeikiuose, kur 2:1 nugalėjo vietos Elektra Mažeikiai komandą, o pirmаjį įvartį „Granito“ istorijoje per šias rungtynes įmušė Vladimiras Losevas http://www.atlantas.lt/istorija/ . Prieš 1963 m. sezoną komandą papildė keletas žaidėjų iš kitų Lietuvos miestų ir tai jau faktiškai buvo antroji Lietuvos rinktinė. Vietos Lietuvos čempionate buvo nuspręsta neatsisakyti ir keletą metų Klaipėdoje buvo dvi vieno pavadinimo komandos – „Granito“ meistrų komanda (profesionalai) ir kūno kultūros kolektyvas „Granitas“ (mėgėjai). Pagrindinis dėmesys buvo skiriamas meistrų komandai, o mėgėjiškas klubas ilgam liko šešėlyje. Pirmąsias rungtynes TSRS varžybose „Granitas“ žaidė Benderuose (Moldavija). Jos baigėsi lietuvių pralaimėjimu (0:1), kaip ir debiutinis sezonas – 14 vieta tarp 16 komandų. Tačiau jau kitais metais savo grupėje „Granitas“ užėmė 3-ąją vietą ir tai suteikė teisę dalyvauti pereinamajame turnyre, kuris vyko kaip tik Klaipėdoje. Palaikomas daugiatūkstantinės klaipėdiečių minios „Granitas“ pasirodė puikiai – buvo užimta 1-oji vieta, o dvylikai žaidėjų buvo suteikti TSRS sporto meistrų vardai. Deja, tuometiniai čempionato nuostatai neleido pereiti į A klasę. 1965 m. „Granitas“ savo grupėje užėmė 4 vietą, bet šį kartą pereinamajame turnyre buvo pasirodyta prasčiau, todėl teko tenkintis 4-ąja vieta. Taip iki 1970 m. komanda rungtyniavo B klasėje, užimdama vietas lentelės viduryje, o pagrindinis tikslas buvo ruošti žaidėjus Vilniaus „Žalgiriui“ – neoficialiai Lietuvos rinktinei.

 1970–1990 m.
thumb|300px|Baltijos jūra, prie kurios įsikūręs Klaipėdos uostamiestis, yra Atlanto vandenyno dalis. Lietuvos žvejybos laivynas išplaukia žvejoti ne tik į Baltiją, bet ir patį Atlantą.

Nuo 1970 m. profesionalų komandą pradėjo remti Lietuvos žvejybos laivynas ir atsirado naujas pavadinimas – „Atlantas“ (LTSR varžybose dalyvavusi komanda išlaikė „Granito“ vardą). 1970 m. pradžioje Lietuvoje prasidėjo futbolo krizė, kurią lėmė daug priežasčių, tarp kurių ir geriausių futbolininkų išvykimas iš Lietuvos. Tad 6 sezonus jau TSRS II lygoje (trečiajame ešelone) vienoje grupėje rungtyniavo dvi Lietuvos komandos – „Atlantas“ ir „Žalgiris“. 1974 metais galutinėje lentelėje „Atlantas“ aplenkė vilniečius, bet tapti stipriausia Lietuvos komanda taip ir nepavyko – geriausi komandos žaidėjai buvo nuolat kviečiami į Vilniaus klubą. Nors miesto valdžia ir skyrė daug dėmesio „Atlantui“ (buvo rekonstruotas stadionas, kuriame rungtynes galėjo stebėti iki 12 000 žmonių, komandai buvo pastatytas viešbutis), bet prieštarauti tuometiniam LKP CK, kuris rėmė „Žalgirį“, negalėjo. Iki 1984 m. „Atlantas“ taip ir buvo vidutiniokas TSRS II lygos čempionate. 9-ojo dešimtmečio viduryje susidomėjimas futbolu Klaipėdoje vėl išaugo – atėjus naujam treneriui Č. Urbonavičiui, nuo 1985 m. čempionato pradžios „Atlantas“ tvirtai išsiveržė į lyderius ir savo grupėje užtikrintai užėmė 1-ąją vietą. Vėlyvą rudenį buvo laimėtas pereinamasis turnyras ir pagaliau buvo pasiektas išsvajotasis tikslas – komanda gavo teisę rungtyniauti TSRS I lygoje (antrajame ešelone). Tai galima laikyti geriausiu pasiekimu TSRS čempionatų istorijoje. Deja, 1986 m. „Atlantas“ žaidė nesėkmingai, užėmė 23 vietą ir vėl grįžo į II lygą. 1987 ir 1988 m. komandai buvo iškeltas uždavinys laimėti savo grupės varžybas ir iki to trūko visai nedaug – du kartus buvo užimta 2-oji vieta. 1989 m. sezonas buvo paskutinis TSRS čempionate – sovietinės imperijos griuvimas prasidėjo nuo sporto. Tad 1989 m. spalio 12 d. per paskutines rungtynes Klaipėdoje „Atlantas“ laimėjo prieš Briansko „Dinamo“, tuo užtvirtindamas vieną iš klubo rekordų – pustrečio sezono komanda Klaipėdoje komanda nepralaimėjo nė vienerių rungtynių čempionate, o viso tai sudarė 46 mačų seriją. Tas rungtynes jau stebėjo rekordiškai mažas žmonių skaičius, o per paskutinį savo sezoną buvo užimta tik 8-oji vieta.
1987 m. Atlantas sužaidė istorinės TSRS futbolo taurės 1/16 finalo dvikovas su Maskvos Torpedo.

1963–1989 metais TSRS čempionate buvo sužaistos 984 rungtynės, įvarčių santykis 1188:981. Pirmąjį įvartį įmušė V. Gruzdevas (1963 m. gegužės 12 d.; „Granitas“ – Suchumio „Dinamo“, 1:1), tūkstantąjį – V. Kasparavičius (1987 m. gegužės 2 d.; „Atlantas“ – Bresto „Dinamo“, 1:0). Daugiausia rungtynių sužaidė R. Butkevičius (1977–1989 m.) – 320, daugiausia įmušė Ruzgys (1982–1989) – 67. Didžiausios pergalės: 1978 m.: „Atlantas“ – Maskvos „Krasnaja presnia“ 7:0, 1989 m. rugsėjo 26 d.: „Atlantas“ – Leningrado „Dinamo“ 9:2.

Nuo 1970 m. „Granitas“ buvo faktiškai „Atlanto“ dukterinė komanda. Klaipėdos jaunimas ten pradėdavo savo sportinį kelią, o „Atlanto“ veteranai ten baigdavo savo karjerą. Komanda žaidė labai banguotai. Kelis kartus buvo pakilusi į LTSR aukščiausią lygą. „Granito“ pakilimas prasidėjo nuo 7-ojo dešimtmečio vidurio, kai prie komandos vairo atsistojo F. Finkelis. 1977, 1980, 1981 ir 1984 metais „Granitas“ tapo Lietuvos čempionu, 1971, 1973, 1982, 1983, 1985, 1986 m. užėmė 2-ąsias vietas, Lietuvos taurė buvo laimėta 1977, 1981, 1983 ir 1986 metais. Šių pergalių negalima neįvertinti, nors stipriausios Lietuvos komandos „Žalgiris“ ir „Atlantas“ tose varžybose nedalyvavo.

1990 m. žvejybos laivynui atsisakius remti komandą, beveik visi žaidėjai perėjo į Klaipėdos „Sirijų“, kuris tais metais laimėjo ir Lietuvos taurę, ir čempionatą. „Atlanto“ tradicijos tesėju tapo pusiau mėgėjiškas „Granitas“, kuris 1990 m. Baltijos šalių čempionate nežaidė, o Lietuvos čempionato atkrintamosiose varžybose pralaimėjo ketvirtfinalyje.

 1991–2010 m.

Nuo 1991 m. (jau atskirame Lietuvos čempionate) iki 1996 m. rungtyniavo dvi Klaipėdos komandos – „Sirijus“ ir „Granitas“, kurios užėmė atitinkamai 5 ir 7 vietas. 1992 m. buvo laimėti medaliai – „Sirijus“ užėmė 3-iąją vietą. 1993 m. „Sirijus“ buvo arti kaip niekada iki rungtynių Europos taurei laimėti, bet čempionato pabaiga buvo itin nesėkminga ir teko tenkintis 4-ąją vieta, o Lietuvos taurės finale buvo pralaimėta Vilniaus „Žalgiriui“ rezultatu 0:1. Jau tada pradėjo jaustis rėmėjų krizė. Atsisakius statybos trestui remti „Granitą“, komandą pradėjo šefuoti Klaipėdos miesto policijos komisariatas, komanda pasivadino Policijos sporto klubu „Aras“, o jos kapitonu buvo policijos greito reagavimo būrio vadas Vacys Lekevičius. 1994 m. žiemą prie „Sirijaus“ pavadinimo prisidėjo VLPFK – Vakarų Lietuvos pramonės ir finansų korporacija ir „Vakarų bankas“. Tačiau tai buvo netikras rėmimas. Būtent nuo tada prasidėjo geriausių futbolininkų nutekėjimas į kitus klubus – „Inkarą“, „Žalgirį“, „Romarą“. Tuomet „Sirijų“ paliko Arūnas Šuika, Saulius Mikalajūnas, A. Mika, kiek vėliau Marius Poškus, Orestas Buitkus ir kiti. 1995 m. „Aras“ čempionate buvo ketvirtas, bet tai buvo galima pavadinti „gulbės giesme“, kadangi po to prasidėjo žaidėjų grobstymas ir „Arą“ paliko Rimantas Žvingilas, Audrius Žuta. 1995 m. bankrutavus „Vakarų bankui“, problemos ir Lietuvos futbolo veikėjų užkulisiniai žaidimai privedė prie to, kad Klaipėda galėjo išvis likti be komandos aukščiausioje lygoje.

1996 m. FK Klaipėda (buvęs „Sirijus“) turėjo kovoti tik dėl 9–16 vietų, „Aras“ dėl 1–8 vietų, tačiau abi komandos liko be finansavimo šaltinių. Tik susirūpinus miesto valdžiai buvo nuspręsta padaryti vieną komandą – „Atlantą“, kitai suteikiant dublerių statusą. Bendromis jėgomis vietą Lietuvos lygoje pavyko išsaugoti. „Atlantas“ užėmė tik 6 vietą, o žaidėjų nutekėjimas vyko toliau. 1997 m. „Atlantas“ toliau kovojo dėl vietos lygoje ir užėmė 7 vietą iš 8 komandų. Situacija pasikeitė, kai vienu iš komandos rėmėjų tapo privati saugos tarnyba „Argus“, o prezidentu – Vacys Lekevičius. 1998 ir 1999 m. komandą galima laikyti tvirtu vidutinioku – abu kartus buvo užimta 6 vieta. Pereinant prie naujos sistemos pavasaris–ruduo, 1999 m. rudenį įvyko „trumpasis čempionatas“. Komandai buvo iškeltas uždavinys užimti ne žemesnę kaip 4-ąją vietą, kuri leistų dalyvauti Intertoto taurės turnyre. Komanda čempionato metu sustiprėjo: pradėjo žaisti buvę Lietuvos rinktinės žaidėjai T. Žiukas, A. Šuika (abu klaipėdiečiai anksčiau žaidę Vokietijoje ir Danijoje), jaunimo rinktinės žaidėjai A. Laurišas, L. Valius, A. Tautvydas, A. Petreikis.

Klubas nuo 1990 m. žaidė visuose aukščiausiosios lygos čempionatuose, tačiau 2009 m. pradžioje dėl neva nesąžiningo teisėjavimo 2008 m. sezone komanda pasitraukė iš elitinio diviziono, o federacijos pašalinta ir iš I lygos. 2009 m. klubas laimėjo II lygą, o 2010 m. I lygoje užėmė 7-ąją vietą, tačiau nepaisant to, komanda buvo priimta į aukščiausiąjį divizioną 2011 m.

 2011–2017 m.
Nuo 2011 m. klubas žaidė A lyga pirmenybėse. 2011 m. klubui buvo iškelta bankroto byla, tačiau ir tuomet tęsė kovas A lyga pirmenybėse.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/klaipedos-atlantui-bankrotas-netrukdo-zaisti-a-lygoje-24-149021?copied

Geras metas klubui prasidėjo, į klubą atėjus dirbti amžiną atilsį Konstantinui Sarsanijai, kuris nuo 2013 m. vadovavo klubui. Atlantiečiai sugebėjo užimti antrą vietą 2013 m. pirmenybėse.

 2018–2021 m.

2018 m. klubas pateko į sudėtingą situaciją, nes buvo areštuotos klubo banko sąskaitos. Klubas tapo nemokus, žaidėjai ėmė nutraukinėti sutartis.https://alyga.lt/naujiena/a-lyga-siekia-padeti-atlantui/5334 Klubo vadovybė aptarinėjo galimus sprendimus, tarp jų ir klubo uždarymą.https://alyga.lt/naujiena/v.-lekevicius-buvo-minciu-uzdaryti-kluba-bet-kas-tuomet/5539 Iš klubo pasitraukė jo prezidentas ir akcininkas Romualdas Jonaitis,https://kauno.diena.lt/naujienos/klaipeda/miesto-pulsas/klaipedos-atlanta-paliko-prezidentas-862450 užėmęs šias pareigas nuo 2012 m. R.Jonaitis taip pat užėmė Klaipėdos AFF prezidento pareigas, ir savo sprendimą motyvavo noru visas jėgas skirti apskrities futbolui. Paskutinėse, nieko nereiškiančiose sezono rungtynėse, Atlantas žaidė išvykoje su FK „Žalgiris“ ir iškovojo lygiąsias, tuo tarpu „Žalgiriui“ lygiosios kainavo čempiono titulą.https://klpsportas.lt/2020/11/04/atlanto-futbolo-klubo-istorija-kone-virtusi-anekdotu/

2019 m. pradžioje apie klubą buvo žinoma tiek, kad neteko rėmėjų ir kilo abejonių dėl galimybių licencijuotis elito diviziono pirmenybėms.https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/9/241538/atlantas-pasieke-aklaviete-nuo-klubo-nusisuka-ir-remejai-ir-savivaldybe Vasario mėn. pradžioje pasiekė gandai, kad klubas parduotas, o jį perima Vidas Adomaitis.https://www.delfi.lt/sportas/futbolas/atlanto-gelbetojas-purtosi-ir-sviniaus-ir-buzo-o-lekeviciui-paliktu-nebent-garbes-regalijas.d?id=80281125 Klubas nesugebėjo licencijuotis 2019 m. A lyga pirmenybėms.https://lff.lt/news/5664/a-lygos-licencijos-suteiktos-dar-dviems-klubams/, bet išimties tvarka dalyvavo 2019 m. A lygje.https://lff.lt/news/5686/2019-m-a-lygoje-zais-astuonios-komandos/ Sezono metu komanda buvo turnyrinės lentelės apačioje, po 28 turų užėmė šeštą vietą.


FK Atlantas Klaipėda

Klaipėdos miesto reprezentacinės komandos istoriją galima pradėti po Antrojo pasaulinio karo, kai 1945 m. iš geriausių miesto futbolininkų suburta „Audra“ dalyvavo Lietuvos čempionate. Labai dažnai keitėsi komandos pavadinimas – „Švyturys“, „Žalgiris“, „Trinyčiai“, „Baltija“, nors komandos branduolys likdavo toks pat. Nepaisant to, kad prieškario laikotarpiu įvairios Klaipėdos vokiečių ir lietuvių komandos diktavo madas Lietuvos futbole, iki XX a. 6-ojo dešimtmečio pradžios svarių laimėjimų pasiekta nebuvo, o geriausi pasiekimai buvo dalyvavimas taurės finale 1953 m. ir 3-ioji vieta 1947, 1959 m. čempionatuose.

 1962–1970 m.

Nuo 1962 m. komandą pradėjo remti Klaipėdos statybos trestas – eilinį kartą pasikeitė komandos pavadinimas (tapo „Granitu“). 1962 m. „Granitas“ įgijo teisę žaisti TSRS futbolo sistemoje (perėmė Kauno „Bangos“ vietą), tačiau neatsisakė antrosios komandos, kuri žaidė LTSR pirmenybėse. Pirmąsias rungtynes Lietuvos pirmenybėse „Granito“ futbolininkai žaidė 1962 m. balandžio 30 d. Mažeikiuose, kur 2:1 nugalėjo vietos Elektra Mažeikiai komandą, o pirmаjį įvartį „Granito“ istorijoje per šias rungtynes įmušė Vladimiras Losevas http://www.atlantas.lt/istorija/ . Prieš 1963 m. sezoną komandą papildė keletas žaidėjų iš kitų Lietuvos miestų ir tai jau faktiškai buvo antroji Lietuvos rinktinė. Vietos Lietuvos čempionate buvo nuspręsta neatsisakyti ir keletą metų Klaipėdoje buvo dvi vieno pavadinimo komandos – „Granito“ meistrų komanda (profesionalai) ir kūno kultūros kolektyvas „Granitas“ (mėgėjai). Pagrindinis dėmesys buvo skiriamas meistrų komandai, o mėgėjiškas klubas ilgam liko šešėlyje. Pirmąsias rungtynes TSRS varžybose „Granitas“ žaidė Benderuose (Moldavija). Jos baigėsi lietuvių pralaimėjimu (0:1), kaip ir debiutinis sezonas – 14 vieta tarp 16 komandų. Tačiau jau kitais metais savo grupėje „Granitas“ užėmė 3-ąją vietą ir tai suteikė teisę dalyvauti pereinamajame turnyre, kuris vyko kaip tik Klaipėdoje. Palaikomas daugiatūkstantinės klaipėdiečių minios „Granitas“ pasirodė puikiai – buvo užimta 1-oji vieta, o dvylikai žaidėjų buvo suteikti TSRS sporto meistrų vardai. Deja, tuometiniai čempionato nuostatai neleido pereiti į A klasę. 1965 m. „Granitas“ savo grupėje užėmė 4 vietą, bet šį kartą pereinamajame turnyre buvo pasirodyta prasčiau, todėl teko tenkintis 4-ąja vieta. Taip iki 1970 m. komanda rungtyniavo B klasėje, užimdama vietas lentelės viduryje, o pagrindinis tikslas buvo ruošti žaidėjus Vilniaus „Žalgiriui“ – neoficialiai Lietuvos rinktinei.

 1970–1990 m.
thumb|300px|Baltijos jūra, prie kurios įsikūręs Klaipėdos uostamiestis, yra Atlanto vandenyno dalis. Lietuvos žvejybos laivynas išplaukia žvejoti ne tik į Baltiją, bet ir patį Atlantą.

Nuo 1970 m. profesionalų komandą pradėjo remti Lietuvos žvejybos laivynas ir atsirado naujas pavadinimas – „Atlantas“ (LTSR varžybose dalyvavusi komanda išlaikė „Granito“ vardą). 1970 m. pradžioje Lietuvoje prasidėjo futbolo krizė, kurią lėmė daug priežasčių, tarp kurių ir geriausių futbolininkų išvykimas iš Lietuvos. Tad 6 sezonus jau TSRS II lygoje (trečiajame ešelone) vienoje grupėje rungtyniavo dvi Lietuvos komandos – „Atlantas“ ir „Žalgiris“. 1974 metais galutinėje lentelėje „Atlantas“ aplenkė vilniečius, bet tapti stipriausia Lietuvos komanda taip ir nepavyko – geriausi komandos žaidėjai buvo nuolat kviečiami į Vilniaus klubą. Nors miesto valdžia ir skyrė daug dėmesio „Atlantui“ (buvo rekonstruotas stadionas, kuriame rungtynes galėjo stebėti iki 12 000 žmonių, komandai buvo pastatytas viešbutis), bet prieštarauti tuometiniam LKP CK, kuris rėmė „Žalgirį“, negalėjo. Iki 1984 m. „Atlantas“ taip ir buvo vidutiniokas TSRS II lygos čempionate. 9-ojo dešimtmečio viduryje susidomėjimas futbolu Klaipėdoje vėl išaugo – atėjus naujam treneriui Č. Urbonavičiui, nuo 1985 m. čempionato pradžios „Atlantas“ tvirtai išsiveržė į lyderius ir savo grupėje užtikrintai užėmė 1-ąją vietą. Vėlyvą rudenį buvo laimėtas pereinamasis turnyras ir pagaliau buvo pasiektas išsvajotasis tikslas – komanda gavo teisę rungtyniauti TSRS I lygoje (antrajame ešelone). Tai galima laikyti geriausiu pasiekimu TSRS čempionatų istorijoje. Deja, 1986 m. „Atlantas“ žaidė nesėkmingai, užėmė 23 vietą ir vėl grįžo į II lygą. 1987 ir 1988 m. komandai buvo iškeltas uždavinys laimėti savo grupės varžybas ir iki to trūko visai nedaug – du kartus buvo užimta 2-oji vieta. 1989 m. sezonas buvo paskutinis TSRS čempionate – sovietinės imperijos griuvimas prasidėjo nuo sporto. Tad 1989 m. spalio 12 d. per paskutines rungtynes Klaipėdoje „Atlantas“ laimėjo prieš Briansko „Dinamo“, tuo užtvirtindamas vieną iš klubo rekordų – pustrečio sezono komanda Klaipėdoje komanda nepralaimėjo nė vienerių rungtynių čempionate, o viso tai sudarė 46 mačų seriją. Tas rungtynes jau stebėjo rekordiškai mažas žmonių skaičius, o per paskutinį savo sezoną buvo užimta tik 8-oji vieta.
1987 m. Atlantas sužaidė istorinės TSRS futbolo taurės 1/16 finalo dvikovas su Maskvos Torpedo.

1963–1989 metais TSRS čempionate buvo sužaistos 984 rungtynės, įvarčių santykis 1188:981. Pirmąjį įvartį įmušė V. Gruzdevas (1963 m. gegužės 12 d.; „Granitas“ – Suchumio „Dinamo“, 1:1), tūkstantąjį – V. Kasparavičius (1987 m. gegužės 2 d.; „Atlantas“ – Bresto „Dinamo“, 1:0). Daugiausia rungtynių sužaidė R. Butkevičius (1977–1989 m.) – 320, daugiausia įmušė Ruzgys (1982–1989) – 67. Didžiausios pergalės: 1978 m.: „Atlantas“ – Maskvos „Krasnaja presnia“ 7:0, 1989 m. rugsėjo 26 d.: „Atlantas“ – Leningrado „Dinamo“ 9:2.

Nuo 1970 m. „Granitas“ buvo faktiškai „Atlanto“ dukterinė komanda. Klaipėdos jaunimas ten pradėdavo savo sportinį kelią, o „Atlanto“ veteranai ten baigdavo savo karjerą. Komanda žaidė labai banguotai. Kelis kartus buvo pakilusi į LTSR aukščiausią lygą. „Granito“ pakilimas prasidėjo nuo 7-ojo dešimtmečio vidurio, kai prie komandos vairo atsistojo F. Finkelis. 1977, 1980, 1981 ir 1984 metais „Granitas“ tapo Lietuvos čempionu, 1971, 1973, 1982, 1983, 1985, 1986 m. užėmė 2-ąsias vietas, Lietuvos taurė buvo laimėta 1977, 1981, 1983 ir 1986 metais. Šių pergalių negalima neįvertinti, nors stipriausios Lietuvos komandos „Žalgiris“ ir „Atlantas“ tose varžybose nedalyvavo.

1990 m. žvejybos laivynui atsisakius remti komandą, beveik visi žaidėjai perėjo į Klaipėdos „Sirijų“, kuris tais metais laimėjo ir Lietuvos taurę, ir čempionatą. „Atlanto“ tradicijos tesėju tapo pusiau mėgėjiškas „Granitas“, kuris 1990 m. Baltijos šalių čempionate nežaidė, o Lietuvos čempionato atkrintamosiose varžybose pralaimėjo ketvirtfinalyje.

 1991–2010 m.

Nuo 1991 m. (jau atskirame Lietuvos čempionate) iki 1996 m. rungtyniavo dvi Klaipėdos komandos – „Sirijus“ ir „Granitas“, kurios užėmė atitinkamai 5 ir 7 vietas. 1992 m. buvo laimėti medaliai – „Sirijus“ užėmė 3-iąją vietą. 1993 m. „Sirijus“ buvo arti kaip niekada iki rungtynių Europos taurei laimėti, bet čempionato pabaiga buvo itin nesėkminga ir teko tenkintis 4-ąją vieta, o Lietuvos taurės finale buvo pralaimėta Vilniaus „Žalgiriui“ rezultatu 0:1. Jau tada pradėjo jaustis rėmėjų krizė. Atsisakius statybos trestui remti „Granitą“, komandą pradėjo šefuoti Klaipėdos miesto policijos komisariatas, komanda pasivadino Policijos sporto klubu „Aras“, o jos kapitonu buvo policijos greito reagavimo būrio vadas Vacys Lekevičius. 1994 m. žiemą prie „Sirijaus“ pavadinimo prisidėjo VLPFK – Vakarų Lietuvos pramonės ir finansų korporacija ir „Vakarų bankas“. Tačiau tai buvo netikras rėmimas. Būtent nuo tada prasidėjo geriausių futbolininkų nutekėjimas į kitus klubus – „Inkarą“, „Žalgirį“, „Romarą“. Tuomet „Sirijų“ paliko Arūnas Šuika, Saulius Mikalajūnas, A. Mika, kiek vėliau Marius Poškus, Orestas Buitkus ir kiti. 1995 m. „Aras“ čempionate buvo ketvirtas, bet tai buvo galima pavadinti „gulbės giesme“, kadangi po to prasidėjo žaidėjų grobstymas ir „Arą“ paliko Rimantas Žvingilas, Audrius Žuta. 1995 m. bankrutavus „Vakarų bankui“, problemos ir Lietuvos futbolo veikėjų užkulisiniai žaidimai privedė prie to, kad Klaipėda galėjo išvis likti be komandos aukščiausioje lygoje.

1996 m. FK Klaipėda (buvęs „Sirijus“) turėjo kovoti tik dėl 9–16 vietų, „Aras“ dėl 1–8 vietų, tačiau abi komandos liko be finansavimo šaltinių. Tik susirūpinus miesto valdžiai buvo nuspręsta padaryti vieną komandą – „Atlantą“, kitai suteikiant dublerių statusą. Bendromis jėgomis vietą Lietuvos lygoje pavyko išsaugoti. „Atlantas“ užėmė tik 6 vietą, o žaidėjų nutekėjimas vyko toliau. 1997 m. „Atlantas“ toliau kovojo dėl vietos lygoje ir užėmė 7 vietą iš 8 komandų. Situacija pasikeitė, kai vienu iš komandos rėmėjų tapo privati saugos tarnyba „Argus“, o prezidentu – Vacys Lekevičius. 1998 ir 1999 m. komandą galima laikyti tvirtu vidutinioku – abu kartus buvo užimta 6 vieta. Pereinant prie naujos sistemos pavasaris–ruduo, 1999 m. rudenį įvyko „trumpasis čempionatas“. Komandai buvo iškeltas uždavinys užimti ne žemesnę kaip 4-ąją vietą, kuri leistų dalyvauti Intertoto taurės turnyre. Komanda čempionato metu sustiprėjo: pradėjo žaisti buvę Lietuvos rinktinės žaidėjai T. Žiukas, A. Šuika (abu klaipėdiečiai anksčiau žaidę Vokietijoje ir Danijoje), jaunimo rinktinės žaidėjai A. Laurišas, L. Valius, A. Tautvydas, A. Petreikis.

Klubas nuo 1990 m. žaidė visuose aukščiausiosios lygos čempionatuose, tačiau 2009 m. pradžioje dėl neva nesąžiningo teisėjavimo 2008 m. sezone komanda pasitraukė iš elitinio diviziono, o federacijos pašalinta ir iš I lygos. 2009 m. klubas laimėjo II lygą, o 2010 m. I lygoje užėmė 7-ąją vietą, tačiau nepaisant to, komanda buvo priimta į aukščiausiąjį divizioną 2011 m.

 2011–2017 m.
Nuo 2011 m. klubas žaidė A lyga pirmenybėse. 2011 m. klubui buvo iškelta bankroto byla, tačiau ir tuomet tęsė kovas A lyga pirmenybėse.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/klaipedos-atlantui-bankrotas-netrukdo-zaisti-a-lygoje-24-149021?copied

Geras metas klubui prasidėjo, į klubą atėjus dirbti amžiną atilsį Konstantinui Sarsanijai, kuris nuo 2013 m. vadovavo klubui. Atlantiečiai sugebėjo užimti antrą vietą 2013 m. pirmenybėse.

 2018–2021 m.

2018 m. klubas pateko į sudėtingą situaciją, nes buvo areštuotos klubo banko sąskaitos. Klubas tapo nemokus, žaidėjai ėmė nutraukinėti sutartis.https://alyga.lt/naujiena/a-lyga-siekia-padeti-atlantui/5334 Klubo vadovybė aptarinėjo galimus sprendimus, tarp jų ir klubo uždarymą.https://alyga.lt/naujiena/v.-lekevicius-buvo-minciu-uzdaryti-kluba-bet-kas-tuomet/5539 Iš klubo pasitraukė jo prezidentas ir akcininkas Romualdas Jonaitis,https://kauno.diena.lt/naujienos/klaipeda/miesto-pulsas/klaipedos-atlanta-paliko-prezidentas-862450 užėmęs šias pareigas nuo 2012 m. R.Jonaitis taip pat užėmė Klaipėdos AFF prezidento pareigas, ir savo sprendimą motyvavo noru visas jėgas skirti apskrities futbolui. Paskutinėse, nieko nereiškiančiose sezono rungtynėse, Atlantas žaidė išvykoje su FK „Žalgiris“ ir iškovojo lygiąsias, tuo tarpu „Žalgiriui“ lygiosios kainavo čempiono titulą.https://klpsportas.lt/2020/11/04/atlanto-futbolo-klubo-istorija-kone-virtusi-anekdotu/

2019 m. pradžioje apie klubą buvo žinoma tiek, kad neteko rėmėjų ir kilo abejonių dėl galimybių licencijuotis elito diviziono pirmenybėms.https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/9/241538/atlantas-pasieke-aklaviete-nuo-klubo-nusisuka-ir-remejai-ir-savivaldybe Vasario mėn. pradžioje pasiekė gandai, kad klubas parduotas, o jį perima Vidas Adomaitis.https://www.delfi.lt/sportas/futbolas/atlanto-gelbetojas-purtosi-ir-sviniaus-ir-buzo-o-lekeviciui-paliktu-nebent-garbes-regalijas.d?id=80281125 Klubas nesugebėjo licencijuotis 2019 m. A lyga pirmenybėms.https://lff.lt/news/5664/a-lygos-licencijos-suteiktos-dar-dviems-klubams/, bet išimties tvarka dalyvavo 2019 m. A lygje.https://lff.lt/news/5686/2019-m-a-lygoje-zais-astuonios-komandos/ Sezono metu komanda buvo turnyrinės lentelės apačioje, po 28 turų užėmė šeštą vietą. Penktame rate vienas po kito sekė pralaimėjimai. Didžiausia sezono įgriuva buvo 29 turo rungtynės su FK Sūduva, kurias klaipėdiečiai pralaimėjo rezultatu 1–9.Rungtynių ataskaita Gegužės mėnesį Klaipėdos apygardos teisme klubui iškelta restruktūrizacijos bylahttps://www.atviraklaipeda.lt/2019/05/24/atlantui-iskelta-restrukturizacijos-byla/, kuri buvo patenkinta ir kurios pagrindu buvo užtikrintas tolimesnis klubo egzistavimas, bei toliau atidėtas įsiskolinimų padengimas. Liepos mėn. trys Klaipėdos „Atlanto” kreditoriai pateikė prašymą naikinti šią nutartį, ir pradėti bankroto procedūrą, tačiau 2020 m. balandžio mėn. Apeliacinis teismas nutarė šio prašymo nepatenkinti, nes įsiskolinimai po truputį mažėja.https://www.atviraklaipeda.lt/2020/04/18/atlantas-toliau-gyvuos/https://www.sportas.lt/naujiena/412788/teismas-atlantui-suteike-sansa-klubas-egzistuos-toliau

2019 m. gruodžio 5 d. įvyko neeilinė LFF spaudos konferencija, kurioje pranešta, kad du klubai šalinami iš A lygos.https://lff.lt/news/9419/fk-atlantas-ir-fk-palanga-del-manipuliavimo-rezultatais-yra-salinami-is-a-lygos/ Klaipėdos „Atlantas“ ir FK Palanga dėl manipuliavimo varžybų rezultatais pašalinami iš A lygos. „Atlanto“ klubui skirta 30 000 tūkstančių eurų bauda bei išsiuntimas į Lietuvos futbolo II lygą. Vienintelis VšĮ „Atlanto” futbolo dalininkas, buvęs futbolininkas, teisininkas Vidas Adomaitis patvirtino kad klubas egzistuos toliau ir žais 2020 m. II lygoje. Komanda pradėjo sezoną labai pakitusi, liko tik vienas žaidėjas iš pernai komandos, komanda pradėjo sezoną be trenerio. Ekipa pateko į stipriųjų grupę, o galutinėje komandų rikiuotėje užėmė ketvirtą vietą.2020 m. Antra lyga; galutinė komandų rikiuotė


FK Atlantas Klaipėda

Klaipėdos miesto reprezentacinės komandos istoriją galima pradėti po Antrojo pasaulinio karo, kai 1945 m. iš geriausių miesto futbolininkų suburta „Audra“ dalyvavo Lietuvos čempionate. Labai dažnai keitėsi komandos pavadinimas – „Švyturys“, „Žalgiris“, „Trinyčiai“, „Baltija“, nors komandos branduolys likdavo toks pat. Nepaisant to, kad prieškario laikotarpiu įvairios Klaipėdos vokiečių ir lietuvių komandos diktavo madas Lietuvos futbole, iki XX a. 6-ojo dešimtmečio pradžios svarių laimėjimų pasiekta nebuvo, o geriausi pasiekimai buvo dalyvavimas taurės finale 1953 m. ir 3-ioji vieta 1947, 1959 m. čempionatuose.

 1962–1970 m.

Nuo 1962 m. komandą pradėjo remti Klaipėdos statybos trestas – eilinį kartą pasikeitė komandos pavadinimas (tapo „Granitu“). 1962 m. „Granitas“ įgijo teisę žaisti TSRS futbolo sistemoje (perėmė Kauno „Bangos“ vietą), tačiau neatsisakė antrosios komandos, kuri žaidė LTSR pirmenybėse. Pirmąsias rungtynes Lietuvos pirmenybėse „Granito“ futbolininkai žaidė 1962 m. balandžio 30 d. Mažeikiuose, kur 2:1 nugalėjo vietos Elektra Mažeikiai komandą, o pirmаjį įvartį „Granito“ istorijoje per šias rungtynes įmušė Vladimiras Losevas http://www.atlantas.lt/istorija/ . Prieš 1963 m. sezoną komandą papildė keletas žaidėjų iš kitų Lietuvos miestų ir tai jau faktiškai buvo antroji Lietuvos rinktinė. Vietos Lietuvos čempionate buvo nuspręsta neatsisakyti ir keletą metų Klaipėdoje buvo dvi vieno pavadinimo komandos – „Granito“ meistrų komanda (profesionalai) ir kūno kultūros kolektyvas „Granitas“ (mėgėjai). Pagrindinis dėmesys buvo skiriamas meistrų komandai, o mėgėjiškas klubas ilgam liko šešėlyje. Pirmąsias rungtynes TSRS varžybose „Granitas“ žaidė Benderuose (Moldavija). Jos baigėsi lietuvių pralaimėjimu (0:1), kaip ir debiutinis sezonas – 14 vieta tarp 16 komandų. Tačiau jau kitais metais savo grupėje „Granitas“ užėmė 3-ąją vietą ir tai suteikė teisę dalyvauti pereinamajame turnyre, kuris vyko kaip tik Klaipėdoje. Palaikomas daugiatūkstantinės klaipėdiečių minios „Granitas“ pasirodė puikiai – buvo užimta 1-oji vieta, o dvylikai žaidėjų buvo suteikti TSRS sporto meistrų vardai. Deja, tuometiniai čempionato nuostatai neleido pereiti į A klasę. 1965 m. „Granitas“ savo grupėje užėmė 4 vietą, bet šį kartą pereinamajame turnyre buvo pasirodyta prasčiau, todėl teko tenkintis 4-ąja vieta. Taip iki 1970 m. komanda rungtyniavo B klasėje, užimdama vietas lentelės viduryje, o pagrindinis tikslas buvo ruošti žaidėjus Vilniaus „Žalgiriui“ – neoficialiai Lietuvos rinktinei.

 1970–1990 m.
thumb|300px|Baltijos jūra, prie kurios įsikūręs Klaipėdos uostamiestis, yra Atlanto vandenyno dalis. Lietuvos žvejybos laivynas išplaukia žvejoti ne tik į Baltiją, bet ir patį Atlantą.

Nuo 1970 m. profesionalų komandą pradėjo remti Lietuvos žvejybos laivynas ir atsirado naujas pavadinimas – „Atlantas“ (LTSR varžybose dalyvavusi komanda išlaikė „Granito“ vardą). 1970 m. pradžioje Lietuvoje prasidėjo futbolo krizė, kurią lėmė daug priežasčių, tarp kurių ir geriausių futbolininkų išvykimas iš Lietuvos. Tad 6 sezonus jau TSRS II lygoje (trečiajame ešelone) vienoje grupėje rungtyniavo dvi Lietuvos komandos – „Atlantas“ ir „Žalgiris“. 1974 metais galutinėje lentelėje „Atlantas“ aplenkė vilniečius, bet tapti stipriausia Lietuvos komanda taip ir nepavyko – geriausi komandos žaidėjai buvo nuolat kviečiami į Vilniaus klubą. Nors miesto valdžia ir skyrė daug dėmesio „Atlantui“ (buvo rekonstruotas stadionas, kuriame rungtynes galėjo stebėti iki 12 000 žmonių, komandai buvo pastatytas viešbutis), bet prieštarauti tuometiniam LKP CK, kuris rėmė „Žalgirį“, negalėjo. Iki 1984 m. „Atlantas“ taip ir buvo vidutiniokas TSRS II lygos čempionate. 9-ojo dešimtmečio viduryje susidomėjimas futbolu Klaipėdoje vėl išaugo – atėjus naujam treneriui Č. Urbonavičiui, nuo 1985 m. čempionato pradžios „Atlantas“ tvirtai išsiveržė į lyderius ir savo grupėje užtikrintai užėmė 1-ąją vietą. Vėlyvą rudenį buvo laimėtas pereinamasis turnyras ir pagaliau buvo pasiektas išsvajotasis tikslas – komanda gavo teisę rungtyniauti TSRS I lygoje (antrajame ešelone). Tai galima laikyti geriausiu pasiekimu TSRS čempionatų istorijoje. Deja, 1986 m. „Atlantas“ žaidė nesėkmingai, užėmė 23 vietą ir vėl grįžo į II lygą. 1987 ir 1988 m. komandai buvo iškeltas uždavinys laimėti savo grupės varžybas ir iki to trūko visai nedaug – du kartus buvo užimta 2-oji vieta. 1989 m. sezonas buvo paskutinis TSRS čempionate – sovietinės imperijos griuvimas prasidėjo nuo sporto. Tad 1989 m. spalio 12 d. per paskutines rungtynes Klaipėdoje „Atlantas“ laimėjo prieš Briansko „Dinamo“, tuo užtvirtindamas vieną iš klubo rekordų – pustrečio sezono komanda Klaipėdoje komanda nepralaimėjo nė vienerių rungtynių čempionate, o viso tai sudarė 46 mačų seriją. Tas rungtynes jau stebėjo rekordiškai mažas žmonių skaičius, o per paskutinį savo sezoną buvo užimta tik 8-oji vieta.
1987 m. Atlantas sužaidė istorinės TSRS futbolo taurės 1/16 finalo dvikovas su Maskvos Torpedo.

1963–1989 metais TSRS čempionate buvo sužaistos 984 rungtynės, įvarčių santykis 1188:981. Pirmąjį įvartį įmušė V. Gruzdevas (1963 m. gegužės 12 d.; „Granitas“ – Suchumio „Dinamo“, 1:1), tūkstantąjį – V. Kasparavičius (1987 m. gegužės 2 d.; „Atlantas“ – Bresto „Dinamo“, 1:0). Daugiausia rungtynių sužaidė R. Butkevičius (1977–1989 m.) – 320, daugiausia įmušė Ruzgys (1982–1989) – 67. Didžiausios pergalės: 1978 m.: „Atlantas“ – Maskvos „Krasnaja presnia“ 7:0, 1989 m. rugsėjo 26 d.: „Atlantas“ – Leningrado „Dinamo“ 9:2.

Nuo 1970 m. „Granitas“ buvo faktiškai „Atlanto“ dukterinė komanda. Klaipėdos jaunimas ten pradėdavo savo sportinį kelią, o „Atlanto“ veteranai ten baigdavo savo karjerą. Komanda žaidė labai banguotai. Kelis kartus buvo pakilusi į LTSR aukščiausią lygą. „Granito“ pakilimas prasidėjo nuo 7-ojo dešimtmečio vidurio, kai prie komandos vairo atsistojo F. Finkelis. 1977, 1980, 1981 ir 1984 metais „Granitas“ tapo Lietuvos čempionu, 1971, 1973, 1982, 1983, 1985, 1986 m. užėmė 2-ąsias vietas, Lietuvos taurė buvo laimėta 1977, 1981, 1983 ir 1986 metais. Šių pergalių negalima neįvertinti, nors stipriausios Lietuvos komandos „Žalgiris“ ir „Atlantas“ tose varžybose nedalyvavo.

1990 m. žvejybos laivynui atsisakius remti komandą, beveik visi žaidėjai perėjo į Klaipėdos „Sirijų“, kuris tais metais laimėjo ir Lietuvos taurę, ir čempionatą. „Atlanto“ tradicijos tesėju tapo pusiau mėgėjiškas „Granitas“, kuris 1990 m. Baltijos šalių čempionate nežaidė, o Lietuvos čempionato atkrintamosiose varžybose pralaimėjo ketvirtfinalyje.

 1991–2010 m.

Nuo 1991 m. (jau atskirame Lietuvos čempionate) iki 1996 m. rungtyniavo dvi Klaipėdos komandos – „Sirijus“ ir „Granitas“, kurios užėmė atitinkamai 5 ir 7 vietas. 1992 m. buvo laimėti medaliai – „Sirijus“ užėmė 3-iąją vietą. 1993 m. „Sirijus“ buvo arti kaip niekada iki rungtynių Europos taurei laimėti, bet čempionato pabaiga buvo itin nesėkminga ir teko tenkintis 4-ąją vieta, o Lietuvos taurės finale buvo pralaimėta Vilniaus „Žalgiriui“ rezultatu 0:1. Jau tada pradėjo jaustis rėmėjų krizė. Atsisakius statybos trestui remti „Granitą“, komandą pradėjo šefuoti Klaipėdos miesto policijos komisariatas, komanda pasivadino Policijos sporto klubu „Aras“, o jos kapitonu buvo policijos greito reagavimo būrio vadas Vacys Lekevičius. 1994 m. žiemą prie „Sirijaus“ pavadinimo prisidėjo VLPFK – Vakarų Lietuvos pramonės ir finansų korporacija ir „Vakarų bankas“. Tačiau tai buvo netikras rėmimas. Būtent nuo tada prasidėjo geriausių futbolininkų nutekėjimas į kitus klubus – „Inkarą“, „Žalgirį“, „Romarą“. Tuomet „Sirijų“ paliko Arūnas Šuika, Saulius Mikalajūnas, A. Mika, kiek vėliau Marius Poškus, Orestas Buitkus ir kiti. 1995 m. „Aras“ čempionate buvo ketvirtas, bet tai buvo galima pavadinti „gulbės giesme“, kadangi po to prasidėjo žaidėjų grobstymas ir „Arą“ paliko Rimantas Žvingilas, Audrius Žuta. 1995 m. bankrutavus „Vakarų bankui“, problemos ir Lietuvos futbolo veikėjų užkulisiniai žaidimai privedė prie to, kad Klaipėda galėjo išvis likti be komandos aukščiausioje lygoje.

1996 m. FK Klaipėda (buvęs „Sirijus“) turėjo kovoti tik dėl 9–16 vietų, „Aras“ dėl 1–8 vietų, tačiau abi komandos liko be finansavimo šaltinių. Tik susirūpinus miesto valdžiai buvo nuspręsta padaryti vieną komandą – „Atlantą“, kitai suteikiant dublerių statusą. Bendromis jėgomis vietą Lietuvos lygoje pavyko išsaugoti. „Atlantas“ užėmė tik 6 vietą, o žaidėjų nutekėjimas vyko toliau. 1997 m. „Atlantas“ toliau kovojo dėl vietos lygoje ir užėmė 7 vietą iš 8 komandų. Situacija pasikeitė, kai vienu iš komandos rėmėjų tapo privati saugos tarnyba „Argus“, o prezidentu – Vacys Lekevičius. 1998 ir 1999 m. komandą galima laikyti tvirtu vidutinioku – abu kartus buvo užimta 6 vieta. Pereinant prie naujos sistemos pavasaris–ruduo, 1999 m. rudenį įvyko „trumpasis čempionatas“. Komandai buvo iškeltas uždavinys užimti ne žemesnę kaip 4-ąją vietą, kuri leistų dalyvauti Intertoto taurės turnyre. Komanda čempionato metu sustiprėjo: pradėjo žaisti buvę Lietuvos rinktinės žaidėjai T. Žiukas, A. Šuika (abu klaipėdiečiai anksčiau žaidę Vokietijoje ir Danijoje), jaunimo rinktinės žaidėjai A. Laurišas, L. Valius, A. Tautvydas, A. Petreikis.

Klubas nuo 1990 m. žaidė visuose aukščiausiosios lygos čempionatuose, tačiau 2009 m. pradžioje dėl neva nesąžiningo teisėjavimo 2008 m. sezone komanda pasitraukė iš elitinio diviziono, o federacijos pašalinta ir iš I lygos. 2009 m. klubas laimėjo II lygą, o 2010 m. I lygoje užėmė 7-ąją vietą, tačiau nepaisant to, komanda buvo priimta į aukščiausiąjį divizioną 2011 m.

 2011–2017 m.
Nuo 2011 m. klubas žaidė A lyga pirmenybėse. 2011 m. klubui buvo iškelta bankroto byla, tačiau ir tuomet tęsė kovas A lyga pirmenybėse.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/klaipedos-atlantui-bankrotas-netrukdo-zaisti-a-lygoje-24-149021?copied

Geras metas klubui prasidėjo, į klubą atėjus dirbti amžiną atilsį Konstantinui Sarsanijai, kuris nuo 2013 m. vadovavo klubui. Atlantiečiai sugebėjo užimti antrą vietą 2013 m. pirmenybėse.

 2018–2021 m.

2018 m. klubas pateko į sudėtingą situaciją, nes buvo areštuotos klubo banko sąskaitos. Klubas tapo nemokus, žaidėjai ėmė nutraukinėti sutartis.https://alyga.lt/naujiena/a-lyga-siekia-padeti-atlantui/5334 Klubo vadovybė aptarinėjo galimus sprendimus, tarp jų ir klubo uždarymą.https://alyga.lt/naujiena/v.-lekevicius-buvo-minciu-uzdaryti-kluba-bet-kas-tuomet/5539 Iš klubo pasitraukė jo prezidentas ir akcininkas Romualdas Jonaitis,https://kauno.diena.lt/naujienos/klaipeda/miesto-pulsas/klaipedos-atlanta-paliko-prezidentas-862450 užėmęs šias pareigas nuo 2012 m. R.Jonaitis taip pat užėmė Klaipėdos AFF prezidento pareigas, ir savo sprendimą motyvavo noru visas jėgas skirti apskrities futbolui. Paskutinėse, nieko nereiškiančiose sezono rungtynėse, Atlantas žaidė išvykoje su FK „Žalgiris“ ir iškovojo lygiąsias, tuo tarpu „Žalgiriui“ lygiosios kainavo čempiono titulą.https://klpsportas.lt/2020/11/04/atlanto-futbolo-klubo-istorija-kone-virtusi-anekdotu/

2019 m. pradžioje apie klubą buvo žinoma tiek, kad neteko rėmėjų ir kilo abejonių dėl galimybių licencijuotis elito diviziono pirmenybėms.https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/9/241538/atlantas-pasieke-aklaviete-nuo-klubo-nusisuka-ir-remejai-ir-savivaldybe Vasario mėn. pradžioje pasiekė gandai, kad klubas parduotas, o jį perima Vidas Adomaitis.https://www.delfi.lt/sportas/futbolas/atlanto-gelbetojas-purtosi-ir-sviniaus-ir-buzo-o-lekeviciui-paliktu-nebent-garbes-regalijas.d?id=80281125 Klubas nesugebėjo licencijuotis 2019 m. A lyga pirmenybėms.https://lff.lt/news/5664/a-lygos-licencijos-suteiktos-dar-dviems-klubams/, bet išimties tvarka dalyvavo 2019 m. A lygje.https://lff.lt/news/5686/2019-m-a-lygoje-zais-astuonios-komandos/ Sezono metu komanda buvo turnyrinės lentelės apačioje, po 28 turų užėmė šeštą vietą. Penktame rate vienas po kito sekė pralaimėjimai. Didžiausia sezono įgriuva buvo 29 turo rungtynės su FK Sūduva, kurias klaipėdiečiai pralaimėjo rezultatu 1–9.Rungtynių ataskaita Gegužės mėnesį Klaipėdos apygardos teisme klubui iškelta restruktūrizacijos bylahttps://www.atviraklaipeda.lt/2019/05/24/atlantui-iskelta-restrukturizacijos-byla/, kuri buvo patenkinta ir kurios pagrindu buvo užtikrintas tolimesnis klubo egzistavimas, bei toliau atidėtas įsiskolinimų padengimas. Liepos mėn. trys Klaipėdos „Atlanto” kreditoriai pateikė prašymą naikinti šią nutartį, ir pradėti bankroto procedūrą, tačiau 2020 m. balandžio mėn. Apeliacinis teismas nutarė šio prašymo nepatenkinti, nes įsiskolinimai po truputį mažėja.https://www.atviraklaipeda.lt/2020/04/18/atlantas-toliau-gyvuos/https://www.sportas.lt/naujiena/412788/teismas-atlantui-suteike-sansa-klubas-egzistuos-toliau

2019 m. gruodžio 5 d. įvyko neeilinė LFF spaudos konferencija, kurioje pranešta, kad du klubai šalinami iš A lygos.https://lff.lt/news/9419/fk-atlantas-ir-fk-palanga-del-manipuliavimo-rezultatais-yra-salinami-is-a-lygos/ Klaipėdos „Atlantas“ ir FK Palanga dėl manipuliavimo varžybų rezultatais pašalinami iš A lygos. „Atlanto“ klubui skirta 30 000 tūkstančių eurų bauda bei išsiuntimas į Lietuvos futbolo II lygą. Vienintelis VšĮ „Atlanto” futbolo dalininkas, buvęs futbolininkas, teisininkas Vidas Adomaitis patvirtino kad klubas egzistuos toliau ir žais 2020 m. II lygoje. Komanda pradėjo sezoną labai pakitusi, liko tik vienas žaidėjas iš pernai komandos, komanda pradėjo sezoną be trenerio. Ekipa pateko į stipriųjų grupę, o galutinėje komandų rikiuotėje užėmė ketvirtą vietą.2020 m. Antra lyga; galutinė komandų rikiuotė

Nepasant to, kad II lygoje užėmė tik ketvirtą vietą, klubas padavė paraišką licencijuotis į 2021 m. LFF I lygą.