Saulius Lapėnas

Saulius Lapėnas (g. 1962 m. kovo 14 d. Mažeikiuose) – architektas, Lietuvos ir Jurbarko rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.Kas yra kas Lietuvoje. Lietuvos pasiekimai 2006, Vilnius, 2006, p. 713.

1980 m. baigė Šakių rajono Gelgaudiškio vidurinę mokyklą, 1985 m. baigė Vilniaus inžinerinio statybos instituto Architektūros fakultetą ir įgijo architekto specialybę.

1986–1989 m. Jurbarko miesto vykdomojo komiteto pirmininkas. 1989–1990 m. Jurbarko rajono vykdomojo komiteto pirmininkas. 1990–1991 m. Jurbarko rajono valdytojas. 1991 m. įregistravo projektavimo įmonę „Sala“ ir įkūrė S. Lapėno komanditinę ūkinę bendrovę „Akcentas“, kurioje būdamas tikruoju nariu kaip architektas dirbo iki 1993 m. 1992 m. įregistravo S. Lapėno įmonę „Asla“, iki 2000 m. jos direktorius. 2000–2004 m. Seimo narys, išrinktas Jurbarko rinkimų apygardoje Nr. 62. Iškėlė Lietuvos liberalų sąjunga.„Saulius Lapėnas“, lrs.lt. Nuoroda tikrinta 2021-03-21. 2004–2008 m. Seimo narys, Liberalų ir centro frakcijos seniūno pavaduotojas. 2008–2012 m. Lietuvos Respublikos Vidaus reikalų ministro patarėjas. 2015 m. išrinktas Jurbarko r. savivaldybės mero pavaduotoju.

1988–1989 m. Lietuvos komunistų partijos narys, nuo 1995 m. Lietuvos liberalų sąjungos narys, Jurbarko skyriaus pirmininkas. Nuo 2003 m. priklausė LiCS, buvo jos Jurbarko r. skyriaus pirmininkas (iki 2014 m.).„LAPĖNAS SAULIUS“. „Kas yra kas Lietuvoje 2018“. 2020 m. išrinktas A. Juozaičio vadovaujamos Kartų solidarumo sąjungos – „Santalkos Lietuvai“ pirmininko pavaduotoju.Kartų solidarumo sąjunga-„Santalka Lietuvai“ eina su žinia – „Lietuva yra čia“, alfa.lt. Nuoroda tikrinta 2021-03-21.

1995–1997 m., 1997–2000 m. ir iki 2000 m. lapkričio mėn. Jurbarko rajono savivaldybės tarybos narys, 2000 m. balandžio – lapkričio mėn. šios tarybos Vietinio ūkio ir verslo komiteto pirmininkas. Išrinktas 2003–2007 m. Jurbarko rajono savivaldybės tarybos nariu, bet mandato atsisakė. 2011–2015 m. Jurbarko rajono savivaldybės tarybos narys.2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai

Žmona Jolita, sūnus Mantas ir duktė Laura.2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Liberalų ir centro sąjunga – Iškelti kandidatai

Gedimino pr.53, Vilnius
Įmonės kodas - 8860715
Tel. +370 5 2396969,
faks. +370 5 2396960
rinkim@vrk.lt
Paskutinį kartą atnaujinta:Paskutinį kartą atnaujinta:
2008-12-01 14:04:39
Gedimino pr.53, Vilnius
Įmonės kodas - 8860715
Tel. +370 5 2396969,
faks. +370 5 2396960
rinkim@vrk.lt
Paskutinį kartą atnaujinta:Paskutinį kartą atnaujinta:
Iškelti kandidatai:
|Numeris sąraše||Vardas, pavardė||Vienmandatė apygarda|
|1||Artūras ZUOKAS||2. Senamiesčio|
|2||Algis ČAPLIKAS||4. Žirmūnų|
|3||Vytautas BOGUŠIS||1. Naujamiesčio|
|4||Raimondas ŠUKYS||5. Fabijoniškių|
|5||Žilvinas ŠILGALIS||14. Žaliakalnio|
|6||Raimundas PALAITIS||22. Pajūrio|
|7||Regimantas ČIUPAILA||18. Panemunės|
|8||Irena RIČKUVIENĖ||34. Tauragės|
|9||Rimantas TARAŠKEVIČIUS|
|10||Žydrūnas SAVICKAS||48. Biržų - Kupiškio|
|11||Jonas JUČAS||15. Kalniečių|
|12||Algimantas VAKARINAS||8. Karoliniškių|
|13||Kazimieras ŠAVINIS||24. Saulės|
|14||Arvydas JAKAS||32. Šilutės - Pagėgių|
|15||Gintautas KĖVIŠAS|
|16||Saulius LAPĖNAS||62. Jurbarko|
|17||Klemensas RIMŠELIS||13. Centro|
|18||Arvydas GARBARAVIČIUS||16. Dainavos|
|19||Rimantas REMEIKA||7. Justiniškių|
|20||Arminas LYDEKA||9. Lazdynų|
|21||Gintautas BABRAVIČIUS||3. Antakalnio|
|22||Jonas ČEKUOLIS||6. Šeškinės|
|23||Danas DAMBRAUSKAS|
|24||Dalia ŠTRAUPAITĖ||52. Zarasų - Visagino|
|25||Artūras MELIANAS||10. Naujosios Vilnios|
|26||Genadijus MIKŠYS||39. Akmenės - Joniškio|
|27||Antanas GUSTAITIS||67. Prienų|
|28||Audrius KLIŠONIS||35. Plungės - Rietavo|
|29||Saulius GRINKEVIČIUS||65. Kauno - Kėdainių|
|30||Inga RINAU|
|31||Kęstutis VAITUKAITIS|
|32||Vidmantas PLEČKAITIS||21. Marių|
|33||Darius MASKOLIŪNAS|
|34||Gintaras SODEIKA||26. Nevėžio|
|35||Valdas KAZLAS||63. Suvalkijos|
|36||Martynas MARCINKEVIČIUS|
|37||Saulius BUDINAS||19. Danės|
|38||Kęstutis SMIRNOVAS||64. Šakių|
|39||Juozas ANTANAITIS|
|40||Audra DAUJOTIENĖ|
|41||Kęstutis BILIUS||41. Kelmės|
|42||Kęstutis TRAPIKAS||53. Ignalinos - Švenčionių|
|43||Gediminas JEGELEVIČIUS||30. Alytaus|
|44||Vygantas VAREIKIS||20. Baltijos|
|45||Asta PILYPAITĖ-ZARECKIENĖ||37. Skuodo - Mažeikių|
|46||Juozas ŠARKUS||71. Lazdijų - Druskininkų|
|47||Adelė MAJAUSKIENĖ||12. Aleksoto - Vilijampolės|
|48||Alvydas BANEVIČIUS||11. Šilainių|
|49||Jonas LIESYS||58. Trakų - Elektrėnų|
|50||Rasa KAVALIAUSKAITĖ|
|51||Saulius PAUKŠTYS|
|52||Gintaras GIRŠTAUTAS||50. Rokiškio|
|53||Alvydas GERVINSKAS||49. Anykščių - Kupiškio|
|54||Paulius ULECKAS||29. Marijampolės|
|55||Indrė JAKAITYTĖ|
|56||Kęstutis ŽIEMYS||68. Vilkaviškio|
|57||Vytautas LAURINAITIS||33. Šilalės - Šilutės|
|58||Kęstutis NĖNIUS||17. Pramonės|
|59||Audronė EIGMINIENĖ||44. Radviliškio|
|60||Remigijus BIELINSKAS||27. Vakarinė|
|61||Česlovas KAMINSKAS|
|62||Robertas STANIONIS|
|63||Genovaitė SINSKIENĖ||31. Gargždų|
|64||Benas Renatas BALTUSIS|
|65||Vitas KARČIAUSKAS||55. Širvintų - Vilniaus|
|66||Alfonsas AMBRAZAS||46. Pakruojo - Joniškio|
|67||Juozas ARMANAVIČIUS||61. Ukmergės|
|68||Vaclovas SAMUOLIS||51. Utenos|
|69||Vida KANAPKIENĖ||36. Kretingos|
|70||Gerardas MALIŠAUSKAS||23. Aušros|
|71||Robertas MIKALAUSKIS||25. Dainų|
|72||Jaunius JANONIS||69. Dzūkijos|
|73||Steponas NAVAJAUSKAS||43. Kėdainių|
|74||Leonarda STANČIKIENĖ||56. Vilniaus - Šalčininkų|
|75||Židrūnas GARŠVA||60. Jonavos|
|76||Antanas LUKOŠEVIČIUS||59. Kaišiadorių - Elektrėnų|
|77||Artūras LAKTIONKINAS||47. Pasvalio - Panevėžio|
|78||Vytas RUKŠĖNAS||57. Vilniaus - Trakų|
|79||Aušrinė DILINSKAITĖ||45. Šiaulių kaimiškoji|
|80||Virginija ZAZIENĖ||66. Kauno kaimiškoji|
|81||Zenonas ZENKEVIČIUS||54. Molėtų - Švenčionių|
|82||Rita LIDŽIŪTĖ||38. Mažeikių|
|83||Kristina ULEVIČIŪTĖ||28. Aukštaitijos|
|84||Rimantas RADŽIUS||70. Varėnos - Eišiškių|
|85||Alfonsas MACIUKEVIČIUS||42. Raseinių|
|86||Antanas MARTUSEVIČIUS|
|87||Arūnas BURKŠAS|
|88||Vytis VALATKA|
|89||Vaclovas VINGRAS|
|90||Algirdas PEČIULIS|
|91||Gintas JASIULIONIS|
|92||Vytautas STALMOKAS|
|93||Robertas PIEČIA|
|94||Vytautas RAČKAUSKAS|
|95||Antanas ČERNECKIS|
|96||Valerijus KUZNECOVAS|
|97||Rimantas PACEVIČIUS|
|98||Nijolė MAKŠTUTIENĖ|
|99||Vidmantas ŠIMKUS|
|100||Vidutis BAREIKIS|
|101||Virginija VITKAUSKIENĖ|
|102||Rimantas ŠAVELIS|
|103||Dangiras MIKASĖNAS|
|104||Vytautas DIČIŪNAS|
|105||Gediminas KRIŠČIŪNAS|
|106||Rita JUOZAPAITIENĖ|
|107||Auksė PETRUŠKEVIČIŪTĖ|
|108||Raimundas KALESNYKAS|
|109||Viktorija SEREIKAITĖ|
|110||Alfredas STROPUS|
|111||Žilvinas ŽUDYS|
|112||Marytė GUREVIČIENĖ|
|113||Petras JURGILAS|
|114||Žydrūnas LENKAUSKAS|
|115||Arvydas CESIULIS|
|116||Stasė ČUPKOVIENĖ|
|117||Antanas SUSLAVIČIUS|
|118||Vidas BIČKUS|
|119||Jeronimas BALČIŪNAS|
|120||Gintautas REKERTA|
|121||Vygintas AUKŠTUOLIS|
|122||Kęstutis BERNATAVIČIUS|
|123||Izidorius ŠIMKUS|
|124||Tomas MATAITIS|
|125||Modestas STEBRYS|
|126||Saulius BOŽYS|
|127||Žydrūnas MARCINKEVIČIUS|
|128||Saulius LIEKIS|
|129||Virginija STAŠIENĖ|
|130||Andrius BŪDA|
|131||Jūratė VALICKIENĖ|
|132||Beata LABUTYTĖ|
|133||Audronė VISOCKAITĖ|
|134||Pavelas CHRUSTALIOVAS|
|135||Živilė GOCENTĖ|
|136||Šarūnas Jonas TAMULIS|
|137||Ovidijus KAČIULIS|
|138||Kristina BOŽIENĖ|
|139||Kęstutis KASPARAVIČIUS|
|140||Mindaugas ŠIVICKAS|
|141||Agnė ZUOKIENĖ|
© 2006 Lietuvos Respublikos vyriausioji rinkimų komisija


Saulius Lapėnas


Eligijus Masiulis

Eligijus Masiulis (g. 1974 m. spalio 15 d. Klaipėdoje) – Lietuvos politikas, Klaipėdos miesto savivaldos politikas, visuomenės veikėjas, politologas.

2016 m. gegužės 12 d. Specialiųjų tyrimų tarnyba (STT) paskelbė, kad pradėjo ikiteisminį tyrimą dėl įtariamo E. Masiulio kyšininkavimo, papirkimo ir prekybos poveikiu stambiu mastuPradėtas ikiteisminis tyrimas dėl įtariamų stambaus masto kyšininkavimo, Alkas.lt, 2016-05-12.. Politiko namuose buvo rasta 250 tūkst. eurųGurevičius A. Šaltiniai: E. Masiulio namuose buvo rasti teisėsaugos pažymėti pinigai, Delfi.lt, 2016-05-17.. Tą pačią dieną E. Masiulis paskelbė, kad atsistatydina iš Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio pirmininko pareigų ir traukiasi iš partijos, taip pat atsisako Seimo nario mandatoE.Masiulis traukiasi iš Seimo ir Liberalų sąjūdžio, Alkas.lt, 2016-05-12.. Kitą dieną Vilniaus miesto apylinkės teismas leido 20 dienų suimti kyšio E. Masiuliui davimu įtariamą R. Kurlianskį – jis įkalintas Lukiškių tardymo izoliatoriujeKyšio E.Masiuliui davimu įtariamas R.Kurlianskis išvežtas į Lukiškes: teismas leido jį suimti, 15min.lt, 2016-05-13.. Atsižvelgdama į E. Masiulio prašymą VRK jo Seimo nario mandatą panaikino nuo 2016 m. gegužės 20 d.VRK panaikino Eligijaus Masiulio mandatą, TV3.lt, 2016-05-18.

2022 m. balandžio 19 d. Vilniaus apygardos teismas išteisino E. Masiulį ir kitus kaltinamuosius „MG grupės“ politinės korupcijos byloje.„MG Baltic“ politinės korupcijos byla: E. Masiulis, R. Kurlianskis ir kiti kaltinamieji – išteisinti. Lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2022-04-19

Kaltinimai dėl eilės papirkimų ir prekybos poveikiu buvo pareikšti buvusiam koncerno viceprezidentui Raimondui Kurlianskiui.
Kyšininkavimu byloje buvo kaltinami buvęs Liberalų sąjūdžio lyderis Eligijus Masiulis, buvęs šios partijos narys Šarūnas Gustainis ir parlamentaras, Darbo frakcijos narys Vytautas Gapšys.
Eksliberalas Gintaras Steponavičius buvo kaltinamas piktnaudžiavimu, nesant kyšininkavimo požymių.
Teismas taip pat išteisino kaip juridinius asmenis kaltintus „MG grupę“, Liberalų sąjūdį ir Darbo partiją.
Jie išteisinti kaip nepadarę veiksmų, turinčių nusikalstamos veikos požymių.
R. Kurlianskiui, E. Masiuliui ir V. Gapšiui prokuroras siūlė skirti laisvės atėmimo bausmes, dešimttūkstantines baudas, suėmimą teismo salėje ir uždrausti jiems eiti įvairias pareigas.
Š. Gustainiui ir G. Steponavičiui siūlyta skirti baudas bei draudimą eiti įvairias pareigas.
„MG grupei“ buvo siūloma skirti daugiau nei pusantro milijonų eurų, Liberalų sąjūdžiui – beveik 565 tūkst., Darbo partijai – beveik 377 tūkst. eurų baudas.
Neįrodė, kad pinigai buvo kyšis
Nors byloje buvo teigiama, kad R.Kurlianskis E.Masiuliui davė 106 tūkstančių eurų, abu jie visą laiką tvirtino, kad verslininkas politikui davė 90 tūkst. Likę pinigai, 16 200 eurų per kratas buvo rasti atskirai, odinėje E.Masiulio rankinėje.
Teismo teigimu, nėra įrodymų, kad šie pinigai būtų gauti iš R.Kurlianskio. Jie rasti odinėje rankinėje, kurią į susitikimą atsinešė pats E.Masiulis.
Byloje teigiama, kad dėl vadinamojo kyšio R.Kurlianskis ir E.Masiulis susitarė išėję parūkyti iš restorano, kur kartu vakarieniavo.
Teismas pabrėžė, kad šio pokalbio kokybė labai prasta, todėl neįmanoma nustatyti, dėl ko susitarė parūkyti iš restorano išėję R.Kurlianskis ir E.Masiulis – paskolos ar paramos Liberalų Sąjūdžiui.
Teismas pasisakė ir dėl E.Masiuliui perduoto degtinės butelio, kurio dėžutėje ir buvo pinigai.
„Degtinės butelio dovanojimas ar priėmimas nėra nusikaltimas“, – paaiškino teisėja N.Žimkienė.
Teismas atkreipė dėmesį, kad E.Masiulis ir verslininkas R.Kurlianskis artimai bendravo, todėl tai laikytina dovana.
Kaltinimus pateikusi prokuratūra aiškiai nenustatė, už ką R.Kurlianskis galėjo papirkti E.Masiulį, todėl išvardino keletą tuo metu Seime bei Vilniaus savivaldybėje svarstytus klausimus. Todėl teismas pasigedo įrodymų, dėl ko tiksliai buvo perduotas vadinamasis kyšis.
Aiškinti nuosprendžio motyvus teisėja Nijolė Žimkienė pradėjo nuo daugiausiai diskusijų sukėlusio kaltinimo dėl tuomečio Liberalų sąjūdžio vadovo E.Masiulio dalyvavimo televizijos laidoje „Alfa savaitė“, vykusioje 2015 metų rugsėjį.
Teismo teigimu, daugybė žinomų žmonių kviečiami dalyvauti televizijos laidose, o E.Masiulis tuo metu buvo žinomas politikas.
Teismas bylos medžiagoje neįžvelgė įrodymų, kad E.Masiulis su laidos kūrėjais būtų taręsi dėl kyšio – jo kvietimo į laidą.
Teismas nieko nusikalstamo neįžvelgė ir R.Kurlianskio pokalbyje su Antanu Guoga, kuris tuo metu Liberalų sąjūdyje norėjo kurti atskirą frakciją „Klestinti Lietuva“.
Teismas atkreipė dėmesį, kad E.Masiulis, būdamas Liberalų sąjūdžio pirmininku ir Liberalų sąjūdžio seniūnu, susitikęs su fiziniu asmeniu R.Kurlianskiu aptarė Seime Vartojimo kredito įstatymą.
Teismas pripažino, kad aptarinėdamas E.Masiulis pažemino Seimo nario autoritetą, bet nebuvo nustatyta, kad už tai jis būtų taręsis ar gavęs kyšį, todėl nėra pagrindo taikyti baudžiamosios atsakomybės, o atsakomybė už neteisėtą lobistinę veiklą numatyta Administracinių pažeidimų kodekse.
Nagrinėjo 4 metus
Šią Specialiųjų tyrimų tarnybos (STT) tirtą bylą pirmosios instancijos teismas nagrinėjo beveik ketverius metus – teismui ji buvo perduota 2018 metų balandį, pirmieji posėdžiai įvyko tų metų birželį.
Byloje yra aštuoni kaltinamieji – penki fiziniai ir trys juridiniai asmenys, jiems atstovavo 12 advokatų.
Per tą laiką teismas surengė arti 300 posėdžių, apklausė per 100 liudytojų. Byloje buvo apklausta daugybė esamų ir buvusių politikų: Vilniaus miesto meras Remigijus Šimašius, Liberalų sąjūdžio lyderis Eugenijus Gentvilas, eksliberalas ir buvęs Europos Parlamento narys Antanas Guoga, buvęs Vilniaus miesto meras Artūras Zuokas ir kiti.
Prokuratūra prašė dėl papirkimo ir prekybos poveikiu kaltu pripažinti buvusį koncerno „MG Baltic“ viceprezidentą Raimondą Kurlianskį ir skirti jam pusseptintų metų laisvės atėmimo bausmę.
Buvusiam Liberalų sąjūdžio pirmininkui Eligijui Masiuliui prašyta skirti septynerius metus kalėjimo.
Šioje baudžiamojoje byloje kaltinimai taip pat buvo pateikti dabar Seimo nario pareigas einančiam „darbiečiui“ Vytautui Gapšiui bei dviem buvusiems parlamentarams – Gintarui Steponavičiui ir Šarūnui Gustainiui.
Jie, išskyrus G. Steponavičių, buvo kaltinami įvairia forma gavę kyšių iš „MG Baltic“ atstovų už koncernui naudingų politinių sprendimų Seime priėmimą. G. Steponavičius buvo kaltinamas piktnaudžiavimu nesant kyšininkavimo požymių.
R. Kurlianskis buvo kaltinamas kyšių davimu politikams už koncernui naudingų sprendimų priėmimą.
Buvusiam „darbiečiui“, Seimo nariui V. Gapšiui prokuroras Justas Laucius pernai lapkritį paprašė taip pat skirti pusšeštų metų laisvės atėmimo bausmę, valstybės naudai išieškoti 27 tūkst. eurų, gautus kaip kyšiai, ir septyneriems atimti teisę eiti pareigas viešajame ir privačiame sektoriuje.
Eksparlamentarui Š. Gustainiui buvo pasiūlyta skirti daugiau nei 28 tūkst. eurų baudą, išieškoti dar 8,7 tūkst. eurų kaip netiesiogiai gautą kyšį, bei atimti teisę eiti pareigas viešajame ar privačiame sektoriuje penkerius metus.
Kitam buvusiam liberalui ir Seimo nariui G. Steponavičiui buvo prašoma skirti beveik 7 tūkst. eurų baudą ir uždrausti eiti pareigas septynerius metus.


Eligijus Masiulis


Eligijus Masiulis

2016 m. gegužės 12 d. Specialiųjų tyrimų tarnyba (STT) paskelbė, kad pradėjo ikiteisminį tyrimą dėl įtariamo E. Masiulio kyšininkavimo, papirkimo ir prekybos poveikiu stambiu mastuPradėtas ikiteisminis tyrimas dėl įtariamų stambaus masto kyšininkavimo, Alkas.lt, 2016-05-12.. Politiko namuose buvo rasta 250 tūkst. eurųGurevičius A. Šaltiniai: E. Masiulio namuose buvo rasti teisėsaugos pažymėti pinigai, Delfi.lt, 2016-05-17..


Eligijus Masiulis

2016 m. gegužės 12 d. Specialiųjų tyrimų tarnyba (STT) paskelbė, kad pradėjo ikiteisminį tyrimą dėl įtariamo E. Masiulio kyšininkavimo, papirkimo ir prekybos poveikiu stambiu mastuPradėtas ikiteisminis tyrimas dėl įtariamų stambaus masto kyšininkavimo, Alkas.lt, 2016-05-12.. Politiko namuose buvo rasta 250 tūkst. eurųGurevičius A. Šaltiniai: E. Masiulio namuose buvo rasti teisėsaugos pažymėti pinigai, Delfi.lt, 2016-05-17.. Tą pačią dieną E. Masiulis paskelbė, kad atsistatydina iš Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio pirmininko pareigų ir traukiasi iš partijos, taip pat atsisako Seimo nario mandatoE.Masiulis traukiasi iš Seimo ir Liberalų sąjūdžio, Alkas.lt, 2016-05-12.. Kitą dieną Vilniaus miesto apylinkės teismas leido 20 dienų suimti kyšio E. Masiuliui davimu įtariamą R. Kurlianskį – jis įkalintas Lukiškių tardymo izoliatoriujeKyšio E.Masiuliui davimu įtariamas R.Kurlianskis išvežtas į Lukiškes: teismas leido jį suimti, 15min.lt, 2016-05-13.. Atsižvelgdama į E. Masiulio prašymą VRK jo Seimo nario mandatą panaikino nuo 2016 m. gegužės 20 d.VRK panaikino Eligijaus Masiulio mandatą, TV3.lt, 2016-05-18.


Loreta Graužinienė

Loreta Šniokaitė-Graužinienė (g. 1963 m. sausio 10 d. Rokiškyje) – Lietuvos politinė veikėja, Darbo partijos pirmininkė (2013–2015 m.), Seimo pirmininkė.

1977 m. tėvai persikėlė gyventi į Lentvarį, 1979 m. į Žiežmarius.

1970–1976 m. Loreta Šniokaitė mokėsi Rokiškio Edvardo Tičkaus vidurinėje mokykloje, 1976–1979 m. – Lentvario vidurinėje mokykloje, 1979–1981 m. – Žiežmarių vidurinėje mokykloje.

1982–1983 m. Durpynų statybos valdybos, 1983–1984 m. Ukmergės rajono „Žiburio“ kolūkio, 1984–1986 m. Ukmergės žemės ūkio technikos susivienijimo buhalterė. 1982–1992 m. studijavo Lietuvos žemės ūkio akademijos Ekonomikos fakultete ir įgijo buhalterinės apskaitos ekonomisto specialybę. 1986–1992 m. Ukmergės komunalinių įmonių kombinato ekonomistė.

1992–1994 m. ŽŪB „Pamušis“ ir UAB „Muša“ vyr. finansininkė. 1994–2004 m. Ukmergės aukštesniosios žemės ūkio mokyklos dėstytoja. 1996–2004 m. L. Graužinienės individualios įmonės savininkė ir auditorė. 1998–2004 m. UAB „Balanso auditas“ auditorė. Kas yra kas. Lietuvos moterys. – Kaunas: Neolitas, 2007. – 142 p.

2004–2008 m., 2008–2012 m. ir nuo 2012 m. LR Seimo narė. http://www.vrk.lt/rinkimai/416_lt/Kandidatai/Kandidatas67882/Kandidato67882Anketa.html 2012–2016 m. kadencijos Seimo narė 2004–2006 m. Darbo partijos frakcijos Seime seniūnė. 2007 m. išrinkta Ukmergės rajono savivaldybės tarybos nare. 2009 m. kandidatavo LR prezidento rinkimuose. http://www.vrk.lt/rinkimai/403_lt/Kandidatai/index.html  Nuo 2012 m. Darbo partijos frakcijos Seime narė, nuo 2013 m. Darbo partijos pirmininkė. Nuo 2013 m. spalio 3 d. LR Seimo pirmininkė. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=457019

2015 m. kovo 17 d. L. Graužinienė pasitraukė iš Darbo partijos pirmininkės pareigų.L. Graužinienė atsisako vadovauti DP: ar jai pavyks išsaugoti Seimo vairą

2016 m. spalio 10 d. L. Graužinienė pranešė pasitrauksianti iš Darbo partijos.http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/l-grauziniene-traukiasi-is-darbo-partijos.d?id=7251723

„Šį sprendimą priėmiau apgalvotai, atsižvelgdama ir gerbdama daugumos Ukmergės rinkėjų išreikštą valią. Dėkoju visiems Ukmergės ir Lietuvos rinkėjams, kurie nuoširdžiai mane palaikė ir išreiškė pasitikėjimą manimi bei mano nuveiktais darbais“, – partijos pranešime spaudai cituojama L.Graužinienė.
Ji pirmadienį pateikė prašymą Darbo partijos Ukmergės skyriui ją išbraukti iš Darbo partijos narių sąrašų. Kopija išsiųsta Darbo partijos pirmininkui.
Darbo partija sekmadienį vykusiuose Seimo rinkimuose daugiamandatėje apygardoje neperžengė reikalingų patekti į Seimą 5 proc. balsų.
Ukmergės vienmandatėje apygardoje kandidatavusi L.Graužinienė pirmajame rinkimų ture surinko 15,63 proc. balsų ir liko ketvirta.
Darbo partijos pralaimėjimas Seimo rinkimuose yra pačios partijos ėjimo link to rezultatas, pirmadienį BNS teigė L. Graužinienė.
„Nuoseklus mūsų pačių ėjimas į šį rezultatą“, - kalbėjo L.Graužinienė, paklausta, kodėl partija neperžengė 5 proc. barjero daugiamandatėje apygardoje.
Kalbėdama apie savo pačios pralaimėjimą Ukmergės vienmandatėje apygardoje, L.Graužinienė teigė, jog pergalei pritrūko tiesioginio kontakto su rinkėjais.
„Neturėjau galimybės aplankyti savo žmones ir iš tiesų per tuos tris metus pagrindinį dėmesį skyriau pagrindiniam savo darbui, kadangi darbas buvo tikrai įtemptas“, - sakė parlamento vadovė.
Dėl partijos rezultatų anksčiau pirmadienį apie atsistatydinimą pranešė „darbiečių“ lyderis Valentinas Mazuronis, o partijos įkūrėjas Viktoras Uspaskichas buvusiems partiečiams pasiūlė atnaujinti partijos vadovybę, iš jos išvarant senus „pirdylas“.
Vertindamas buvusios politinės bendražygės, Seimo pirmininkės Loretos Graužinienės pralaimėjimą vienmandatėje apygardoje Ukmergėje, V.Uspaskichas tai pavadino „nuosekliu jos darbu prieš save“.
„Kiekvienas jos pasirodymas buvo darbas prieš save. Mano patarimas jai ir buvo kažkada, kad pasirink Seimą, dirbk savo pareigose. Kam tau lįsti kitur, jeigu neturi sugebėjimų kalbėti su žiniasklaida ar viešai?“, - kalbėjo buvęs „darbiečių“ lyderis.
Darbo partija sekmadienį vykusiuose Seimo rinkimuose daugiamandatėje apygardoje neperžengė reikalingų patekti į Seimą 5 proc. balsų. Vienmandatėje Ukmergės apygardoje L.Graužinienė liko ketvirta, nusileidusi konservatorių ir „valstiečių žaliųjų“ ir socialdemokratų kandidatams.
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (19)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Loreta Graužinienė


Valdas Trakys

Valdas Trakys (g. 1979 m. kovo 20 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas,  puolėjas.

2021 m. balandžio mėn. prie Sergejaus Gurenkos, Vaido Sabaliausko, Mindaugo Malinausko, Raimondo Vilėniškio bei Leonardo Iparraguirre komandos prisijungė Valdas Trakys.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/riteriai-pristate-dar-viena-treneri-24-1491410?copiedhttps://www.sportas.lt/naujiena/432124/v-trakys-prisijunge-prie-riteriu Tuo metu klubas taikė tokį modelį, kad trenerių štabo vadovu buvo S.Gurenka (tarsi be vyr. trenerio), bet A lygoje komandai sekėsi prastai ir su baltarusiu buvo atsisveikinta.

Valdas Trakys nuo 2021 m. birželio 9 d. FK Riteriai laikinasis vyr. treneris.https://alyga.lt/naujiena/laikinuoju-riteriu-vyr-treneriu-tapo-v-trakys/7139https://www.sportas.info/futbolas/laikinuoju-riteriu-vyriausiuoju-treneriu-tapo-valdas-trakys/

2021 m. rugpjūčio 2 d. klube vyr. treneriu pradėjo dirbti potrugalas Miguel Moreira.https://alyga.lt/naujiena/riteriai-pristate-nauja-vyr-treneri/7229https://www.sportas.lt/naujiena/437993/riteriai-pristate-naujaji-trener

„Riteriai“ pristatė naują vyr. trenerįfkriteriai.lt 2021-08-02 22:13
Vilniaus „Riterių“ trenerių štabe – pasikeitimai. Laikinąjį strategą Valdą Trakį keičia UEFA Pro licenciją turintis portugalas Miguelis Moreira. Buvęs Portugalijos jaunių ir jaunimo rinktinių žaidėjas anksti baigė futbolininko karjerą ir nusprendė save atiduoti treniravimui.
36-erių specialistas per savo karjerą spėjo padirbti Lisabonos „Sporting“ (Portugalija), „Vasco da Gama“ (Brazilija), „Pacos Ferreira“ (Portugalija) klubų sistemose. „Riteriai“ jam taps pirmąja kaip vyriausiojo trenerio stotele.
„Taip, vyriausiuoju treneriu vyrų komandose aš nedirbau, tačiau į Lietuvą atsivežu labai daug patirties kaip vyriausiojo trenerio asistentas. Kadangi greit supratau, jog netapsiu top žaidėju, devyniolikos nusprendžiau tapti treneriu. O prieš vienuolika metų pradėjau dirbti profesionalų klubuose.
Visada galvojau apie naują žingsnį – tapimą vyriausiuoju treneriu, todėl aš čia. Niekada iki šiol Lietuvoje nebuvau, todėl nežinojau, ko laukti. Dabar žinau, kad atvykau į gražų miestą, puikų klubą, kuriame man suteikta galimybė pademonstruoti savo žinias“, – sakė M. Moreira.
Treneris į Lietuvą atvyko savaitgalį, todėl turėjo galimybę stebėti tiek B komandos laimėtas rungtynes prieš Kretingos „Miniją“, tiek A komandos pergalę prieš Alytaus „Dainavą“.
„Prieš „Dainavą“ komanda sužaidė geras rungtynes, tačiau visada yra vietų, kurias galima tobulinti. Be abejo, tokių vietų yra ir „Riterių“ komandoje, kurių, tikiuosi, artimiausiu metu nebeliks. Dabar mūsų laukia labai stiprūs varžovai („Kauno Žalgiris“ ir „Sūduva“) – šioms rungtynėms turime būti pasiruošę maksimaliai gerai“, – kalbėjo specialistas.
M. Moreira naujiesiems auklėtiniams buvo pristatytas pirmadienį. Po pirmosios treniruotės treneris išvyko į Kauną stebėti būsimų savo varžovų rungtynių.


Valdas Trakys


Valdas Trakys

2021 m. balandžio mėn. prie Sergejaus Gurenkos, Vaido Sabaliausko, Mindaugo Malinausko, Raimondo Vilėniškio bei Leonardo Iparraguirre komandos prisijungė Valdas Trakys.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/riteriai-pristate-dar-viena-treneri-24-1491410?copiedhttps://www.sportas.lt/naujiena/432124/v-trakys-prisijunge-prie-riteriu Tuo metu klubas taikė tokį modelį, kad trenerių štabo vadovu buvo S.Gurenka (tarsi be vyr. trenerio), bet A lygoje komandai sekėsi prastai ir su baltarusiu buvo atsisveikinta.


Valdas Trakys

2021 m. balandžio mėn. prie Sergejaus Gurenkos, Vaido Sabaliausko, Mindaugo Malinausko, Raimondo Vilėniškio bei Leonardo Iparraguirre komandos prisijungė Valdas Trakys.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/riteriai-pristate-dar-viena-treneri-24-1491410?copiedhttps://www.sportas.lt/naujiena/432124/v-trakys-prisijunge-prie-riteriu Tuo metu klubas taikė tokį modelį, kad trenerių štabo vadovu buvo S.Gurenka (tarsi be vyr. trenerio), bet A lygoje komandai sekėsi prastai ir su baltarusiu buvo atsisveikinta.

Valdas Trakys nuo 2021 m. birželio 9 d. FK Riteriai laikinasis vyr. treneris.https://alyga.lt/naujiena/laikinuoju-riteriu-vyr-treneriu-tapo-v-trakys/7139https://www.sportas.info/futbolas/laikinuoju-riteriu-vyriausiuoju-treneriu-tapo-valdas-trakys/


Valdemaras Valkiūnas

Valdemaras Valkiūnas (, g. 1959 m. rugpjūčio 26 d. Gajūnuose, Biržų rajonas) – verslininkas, Lietuvos, Latvijos ir Biržų rajono politinis bei visuomenės veikėjas, buvęs Biržų meras.

Mokėsi Laužadiškio pradinėje mokykloje, baigė Papilio vidurinę mokyklą. 1975 m. šeima išvyko gyventi į Rygą, dirbo ir mokėsi. Dirbo tekintoju, staliumi, vairuotoju, prekybos vadybininku. 1978–1980 m. atliko karinę tarnybą, tarnavo Lietuvoje, Rukloje. 1992 m. Latvijoje pradėjo savo verslą. 1992–2008 m. SIA „Voldemars“ prezidentas, savininkas, Lietuvoje žinomo „VALDO“ prekės ženklo bendrasavininkis. 2001 m. baigė Rygos pedagoginį universitetą, įgijo psichologo specialybę. 2005 m. baigė Rygos mokytojų tobulinimosi akademiją.

2006–2008 m. Lietuvos socialdemokratų partijos (LSDP) narys. 2007–2008 m. Biržų rajono savivaldybės tarybos narys, išrinktas pagal LSDP sąrašą. Pašalintas iš LSDP, kai nutarė dalyvauti 2008 m. Seimo rinkimuose. 2008–2012 m. LR Seimo narys, išrinktas Biržų-Kupiškio rinkimų apygardoje kaip nepriklausomas kandidatas. 2011 m. turtingiausias LR Seimo narys. Prezidentės Dalios Grybauskaitės turtas ir santaupos siekia 2 mln. litų, turtingiausias Seimo narys – Valdemaras Valkiūnas, 2011-10-01 2012–2017 m. Respublikonų partijos pirmininkas. Valdemaras Valkiūnas išrinktas Respublikonų partijos pirmininku, 2012-04-02 Nuo 2017 m. Lietuvos tautininkų ir respublikonų partijos pirmasis pirmininko pavaduotojas.

2002–2003 m. Lietuvos prekybos rūmų Latvijoje prezidentas, nuo 2003 m. viceprezidentas. Latvijoje pradeda veikti Lietuvos prekybos rūmai, 2002-04-23 Nuo 1992 m. Rygos lietuvių vidurinės mokyklos mecenatas. Sutuoktinė Genoefa, vaikai Andrius, Rolandas. http://www.vrk.lt/rinkimai/400_lt/Kandidatai/Kandidatas20791/Kandidato20791Anketa.html
2017 m. išrinktas Lietuvių tautininkų ir respublikonų sąjungos pirmininko pirmuoju pavaduotojuhttp://www.ve.lt/naujienos/lietuva/lietuva/arvydo-juozaicio-sprendimas---rugsejo-viduryje-1658120/.

2015–2019 m. Biržų rajono meras. 2019 metų savivaldos rinkimuose išrinktas Biržų rajono tarybos nariu.

Savaitgalį Lietuvių tautininkų ir Respublikonų sąjungos (LTRS) organizuotame tautinių jėgų sąskrydyje „Lietuva yra ČIA“ prie Lūksto ežero Telšių rajone nutarta kovoti prieš daugybinę pilietybę ir telktis Atgimimo Prezidento rinkimams. Nutarta spalio pabaigoje rengti sąjungos suvažiavimą, inicijuoti bendro nacionalinių jėgų fronto susirinkimą.
Sąskrydžio dalyviams buvo pristatytos Sąjūdžio pradininko, rašytojo ir filosofo dr. Arvydo Juozaičio, svarstančio galimybes kandidatuoti Prezidento rinkimuose, valstybės politikos gairės „Lietuva yra čia“. Diskusijose pabrėžti nacionalinės kultūros ir švietimo gaivinimo tikslai, konkrečios kryptys ekonominėje ir socialinėje srityse, tarptautinės politikos principai Europos Tautų Pavasario epochoje. Sąskrydžio dalyviai vieningai palaikė A. Juozaičio ketinimą grįžti į viešąją politiką. Teikti įvairūs siūlymai ir kritinės pastabos dėl galimos rinkimų kampanijos idėjinių ir organizacinių nuostatų.
A. Juozaitis pabrėžė grįžimo prie Sąjūdžio vertybių aktualumą, apie būtinybę svarstyti ir drauge su kitais bendraminčiais parengti bendrą veiksmų programą stiprinant nacionalinę valstybę. Buvęs Seimo narys ir sąjungos strateginio komiteto pirmininkas Gintaras Songaila pranešė apie augantį paramos A. Juozaičio dalyvavimui Prezidento rinkimuose judėjimą, apie galimybę telktis į platesnį frontą su ilgalaikiais tikslais.
A. Juozaitis galutinį savo sprendimą dėl dalyvavimo Prezidento rinkimuose pažadėjo paskelbti rugsėjo viduryje. A. Juozaitis teigė neabejojąs, kad apsisprendus dalyvauti rinkimų kampanijoje jis būtų labiausiai puolamas visų politinio elito kandidatų.
„Joks kitas kandidatas nesulauks tokios aštrios visų politinio elito kandidatų kritikos kaip tas, kuris į šią kovą ateis ne iš dabartinės politinės sistemos, o iš Atgimimo Sąjūdžio siekių įgyvendintojų fronto“, - sakė A. Juozaitis.
Sąjungos pirmininkas Sakalas Gorodeckis pabrėžė, kad lietuvių vienybė yra dažniausiai tik krizės atvejais sutinkamas gamtinis reiškinys. Artėjantys Prezidento rinkimai yra proga šias jėgas sutelkti, iškeliant vieningai remiamą kandidatą.
„Šio sąskrydžio tikslas ir yra nepalikti tuščių plaukimo takelių prezidento rinkimų finale, kviečiant gerbėjus ir organizuojant rėmėjus numatomai paramos talkai“, - sako S.Gorodeckas.
Referendumo Dėl dvigubos pilietybės klausimu sąskrydžio dalyviai pasisakė už Lietuvio paso idėją, daugybinę pilietybę vertindami kaip valstybės ardymą, dviejų rūšių piliečių kūrimą.
Lietuvių tautininkų ir respublikonų sąjunga (LTRS) susikūrė prie Tautininkų sąjungos (TS) prisijungus Respublikonų partijai (RP) 2017 m. birželio mėnesį. Lietuvių tautininkų sąjunga (LTS) yra tradicinė dešinioji Lietuvos politinė partija. 2017 m. Tautininkų sąjungos pirmininku tapo Sakalas Gorodeckis, kuris ir liko reorganizuotos sąjungos - LTRS pirmininku. LTRS vicepirmininkais išrinkti buvęs Respublikonų partijos pirmininkas Valdemaras Valkiūnas, dr. Gediminas Navaitis, Marijus Čekavičius ir Juozas Dingelis.
Šiuo metu sąjunga vienija per 3,5 tūkstančio narių.
Savaitgalį Lietuvių tautininkų ir Respublikonų sąjungos (LTRS) organizuotame tautinių jėgų sąskrydyje „Lietuva yra ČIA“ prie Lūksto ežero Telšių rajone nutarta kovoti prieš daugybinę pilietybę ir telktis Atgimimo Prezidento rinkimams. Nutarta spalio pabaigoje rengti sąjungos suvažiavimą, inicijuoti bendro nacionalinių jėgų fronto susirinkimą.
Rašyti komentarą


Valdemaras Valkiūnas


Valdemaras Valkiūnas

Nevengia nacionalistinių pareiškimų.Tautinių organizacijų susirinkime – kalbos apie dorą ir „purviną bombą“ Vienintelis Lietuvos savivaldybės meras, išreiškęs griežtą protestą prieš pabėgėlių priėmimą į jo valdomą savivaldybę ir pareiškęs, kad „tik išprievartautas sutiksiu priimti".Biržų meras: nepriimsiu nė vieno pabėgėlio

Garsėja euroskeptiškomis, antilenkiškomis ir prorusiškomis pažiūromis, kritiškai vertina Vakarų sankcijas Rusijai, teigia, kad būtina gerinti dvišalius santykius.Biržų meras V.Valkiūnas: Prieš Rusiją mums leidžiama tik loti  V. Valkiūnas išreiškė griežtą nepritarimą iniciatyvai prie sovietinių karių paminklų įrengti informacines lenteles, kur būtų užrašoma paaiškinamoji informacija apie Lietuvos istoriją.Biržų meras stabdo pavaduotojos iniciatyvą prie sovietų karių paminklų įrengti lenteles

Biržų meras stabdo pavaduotojos iniciatyvą prie sovietų karių paminklų įrengti lenteles
Valdemaras Valkiūnas. Ritos Stankevičiūtės (LŽ) nuotrauka
Biržų merijoje pastarosiomis dienomis netyla skambučiai – savivaldybei dėkojama už drąsą, pilietiškumą, deramą istorijos vertinimą. Tarp skambinančiųjų – ir kitų šalies savivaldybių atstovai, ketinantys sekti biržiečių pavyzdžiu.
Tačiau Biržų rajono savivaldybės paveldosaugininkas Dalius Mikelionis apgailestauja, jog iš pagamintų trijų lentelių, skirtų sovietų karių palaidojimo vietoms Vabalninke, Nemunėlio Radviliškyje ir pačiuose Biržuose, kol kas pavyko pritvirtinti tik vieną – Nemunėlio Radviliškyje. Anot jo, procesą sustabdė rajono meras V. Valkiūnas.
Reikia deramo įvertinimo
Kaip jau skelbė „Lietuvos žinios“, daugiau nei penkerius metus susirašinėjusi su valstybės institucijomis ir jų klaususi, ką būtų galima padaryti, kad ant sovietų karių paminklų esantys užrašai neklaidintų visuomenės, tačiau taip ir negavusi aiškaus atsakymo, vicemerė Irutė Varzienė nurodė prie tų paminklų tvirtinti lenteles, kuriose lakoniškai paaiškinama, jog užrašai ideologizuoti ir neatitinka istorinės tiesos.
Valdemaras Valkiūnas : „Mano pavaduotoja pasielgė itin neatsakingai, negana to, lentelės pagamintos mėgėjiškai, su niekuo nederinus, savavaliaujant.“
Vos pasklidus žiniai apie Nemunėlio Radviliškyje pritvirtintą tokią lentelę, Seimo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos narė Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė frakcijos vardu kreipėsi į visuomenę, ragindama biržiečių iniciatyvą perimti visuose miestuose ir rajonuose. Vakar parlamentarė „Lietuvos žinioms“ teigė, kad kreipimasis neliko nepastebėtas, o ji pati sulaukė merų skambučių.
„Biržiečių iniciatyva itin susidomėjo Rokiškio rajono meras Antanas Vagonis, abejingas neliko ir Kaišiadorių rajono meras Vytenis Tomkus“, – sakė ji.
Sulaukė daug dėmesio
Rokiškio rajono meras A. Vagonis tikino jau apsvarstęs galimybę prie savivaldybėje esančių paminklų sovietų kariams tvirtinti specialias lenteles. „Manau, kad dėl to visiems būtų geriau. Žinoti tiesą yra itin svarbu mūsų jaunimui, o lentelių užrašai ir būtų paaiškinimas, kas yra kas“, – sakė jis. Anot mero, dėl lentelių tvirtinimo prie paminklų greičiausiai užtektų jo potvarkio, tačiau kol kas jis norintis pasitarti su kitų rajonų vadovais.
Kaišiadorių rajono meras V. Tomkus pasakojo, jog dar iki biržiečiams ėmusis veiksmų jis pats buvo sumanęs tokią iniciatyvą, bet nutarė iš pradžių savivaldybės vardu pasiteirauti atsakingų valstybės institucijų, kaip tokios lentelės turėtų atrodyti. Meras teigė negavęs atsakymų į paklausimus, sulaukęs vien pažadų svarstyti jo keliamą klausimą. Pasak V. Tomkaus, aiškinamųjų lentelių reikėtų prie sovietų kariams pastatytų paminklų pačiuose Kaišiadoryse ir dar dvejose vietovėse – Žasliuose ir Žiežmariuose.
Tuo metu pačiuose Biržuose dėl I. Varzienės iniciatyvos kilo didžiulis ažiotažas. Lentelėmis domėjosi Rusijos, Didžiosios Britanijos, Ukrainos žiniasklaida, į Biržų rajoną paaiškinimų buvo atvykę Rusijos ambasados Lietuvoje darbuotojai.
Biržų rajono meras V. Valkiūnas „Lietuvos žinioms“ prisipažino patyręs akibrokštą, kai sužinojo, kad vicemerė I. Varzienė be jo žinios nurodė prie paminklų žuvusiems sovietų kariams įrengti lenteles. „Tai rimtas dalykas, susijęs su tarptautiniais santykiais. Mano pavaduotoja pasielgė itin neatsakingai, negana to, lentelės pagamintos mėgėjiškai, su niekuo nederinus, savavaliaujant“, – aiškino jis. Meras pareiškė skubiai šauksiantis posėdį, kuriame bus bandoma spręsti, kaip ištaisyti vicemerės klaidą.


Valdemaras Valkiūnas

Nevengia nacionalistinių pareiškimų.Tautinių organizacijų susirinkime – kalbos apie dorą ir „purviną bombą“ Vienintelis Lietuvos savivaldybės meras, išreiškęs griežtą protestą prieš pabėgėlių priėmimą į jo valdomą savivaldybę ir pareiškęs, kad „tik išprievartautas sutiksiu priimti".Biržų meras: nepriimsiu nė vieno pabėgėlio


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0045.jsonl--Q806459--thumb|250px|Banga – jėgos ir stichijos, pakilimo ir nusileidimo kaitos simbolis-1--lt-0045-631

FK Banga Gargždai

Gargždų futbolo klubas „Banga“, o trumpai Gargždų „Banga“ bei FK „Banga“– Lietuvos futbolo klubas iš Gargždų.

2000 m. sezone ne itin sėkmingai žaidusi „Banga“ liko paskutinėje – 10-ojoje vietoje ir po septynių sezonų tarp stipriausiųjų iškrito į I lygą. Šiuo įspūdingu Gargždų futbolui periodu už „Bangą“ žaidė tokie futbolininkai kaip Raimondas Žutautas, Vaidas Žutautas, Giedrius Žutautas, Darius Žutautas, Tomas Tamošauskas ir Andrius Jokšas (visi jie vėliau žaidė Lietuvos rinktinėje). Ne mažiau pagyrimo žodžių nusipelno ir tie, kurie galbūt nepasiekė tokių aukštumų kaip prieš tai paminėtieji, tačiau išgarsino Gargždų vardą Lietuvos futbolo padangėje: R. Petkevičius, R. Martinaitis, R. Šileika, V. Liutikas, R. Daugėla, A. Uosis, A. Urmonas, G. Pociūnas, J. Lubinas, V. Mineikis, S. Jokumaitis, R. Rudys, G. Samsonikas, S. Drąsutis, P. Rauktys, K. Nazarovas, A. Kancleris, I. Gurjanovas, L. Valius, A. Mickevičius, D. Leipus, A. Mikalauskas, M. Vijeikis, R. Maciulevičius, R. Venckus, R. Volungevičius ir kiti.

2001–2005 metai buvo ne patys linksmiausi Gargždų futbolo istorijoje. 2001 m. „Banga“, tik prieš metus žaidusi aukščiausiojoje lygoje, nesugebėjo išlikti I lygoje ir po ilgos pertraukos nukrito net į II lygą. Tiesa, jau 2002 m. Gargždų futbolininkai laimėjo II lygos Vakarų zonos pirmenybes ir sugrįžo į I lygą, tačiau 2003 m. susiklostė nesėkmingai ir „Banga“ vėl nukrito į II lygą. 2005 m. II lygos Vakarų zonoje žaidė net dvi Gargždų komandos – „Banga“ ir GMT-83 Gargždai. Tai buvo pats nesėkmingiausias Gargždų futbolo sezonas per keliolika pastarųjų metų – užimtos 5-a („Banga“) ir 6-a (GMT-83) vietos, o po sezono GMT-83 komanda prijungta prie „Bangos“.

2006 m. pradžioje klubas tapo viešąja įstaiga, ir nepaisant sportinio principo, 2006 m. „Bangai“ suteikta teisė žaisti I lygoje, o 2009 m. – aukščiausiojoje lygoje.

2011 m. vasarą „Banga“ debiutavo UEFA turnyre, tačiau namie beviltiškai 0:4 nusileido Qarabag Agdam klubui.

2014 m. pradžioje klubui vadovavo rusai. Naujieji „investuotojai“ į klubą neinvestavo, užsiiminėjo neaiškia veikla. Komanda žaidė tragiškai. net LFF taurės turnyre sugebėjo pralaimėti mėgėjų komandai. Aistruoliai nušvilpinėjo komandą. Po sezono buvo imtasi priemonių išsaugoti klubą. Futbolo bendruomenė atsisakė prašalaičių ir 2015 m. buvo suburta komanda, kuri dalyvavo Pirmos lygos pirmenybėse.

2017 m. Pirmoje lygoje gargždiškiai liko antri.http://www.rsssf.com/tablesl/lito2017.html#1lyga Žaidė pereinamąsias rungtynes dėl patekimo į A lygą, tačiau pralaimėjo FC Stumbras.

2018 m. galutinėje komandų rikiuotėje liko trečioje vietoje.https://lff.lt/news/5391/panevezys-iskovojo-lff-pirmos-lygos-titula/

2019 m. komanda sėkmingai licencijavosi Pirmai lygai. Viso sezono metu buvo bene stabiliausiai žaidusia ekipa. galutinėje komandų rikiuotėje liko antroje vietoje,http://lietuvosfutbolas.lt/varzybos/vyru/i-lyga/ kuri leido žaisti pereinamosiose rungtynėse. Dėl patekimo į A lygą kovojo su FK Palanga. LFF taurė]s turnyre gargždiškiai žaidė finale, kur pralaimėjo FK Sūduva Marijampolė. pereinamosiose rungtynėse dėl patekimo į A lygą kovojo prieš FK Palanga. Pirmosiose rungtynėse nugalėjo 20, o atsakomosiose sužaidė lygiosiomis 2-2. Bendru dviejų rungtynių rezultatu 4-2 nugalėjo gargždiškiai ir iškovojo galimybę dalyvauti 2020 m. A lygos pirmenybėse. 2019 m. gruodžio 3 d. pranešta, kad klubas sieks 2020 m. A lygos licencijos.https://lff.lt/news/9411/2020-m-sezono-a-lygos-licencijos-sieks-10-futbolo-klubu/ LFF Apeliacinio licencijavimo komiteto posėdis įvyko 2020 m. vasario 13 d. https://lff.lt/news/9555/apeliacinis-licencijavimo-komitetas-prieme-sprendimus-del-a-lygos-licencijos-pareiskeju-apeliaciju/ VšĮ „Gargždų futbolas“ apeliacija patenkinta ir klubui išduota 2020 m. sezono A lygos licencija. Planuojamas komandos biudžetas 300 tūkt. eurų. Pusę šios sumos (150 tūkst.) skyrė Klaipėdos rajono savivaldybė.https://www.sportas.lt/naujiena/410499/bangos-direktorius-r-mikauskas-a-lygoje-busime-maziausia-biudzeta-turinti-komanda Sezonas prasidėjo sėkmingai, ekipa net buvo trečioje vietoje, tačiau sezono pabaigoje iššvaistė turėtą panašumą. Nors pavyko išlaikyti ketvirtą vietą, tačiau FK Panevėžys tapo LFF taurės turnyro nugalėtojais ir gargždiškiai neteko vietos Eurpos lygos atrankoje

Treneriai Fiodoras Finkelis, iki 1977 m. Leonardas Lukavičius, ~1995 m. Fabio Lopez, 2007-2008 m. Valdas Ivanauskas, 2008–2009 m. Vytautas Jančiauskas, 2009-2010 m. Arminas Narbekovas, 2009–2013 m. Mindaugas Čepas, 2013 m. Maksim Tiščenko, 2014 m. Vaidas

„Banga“ – lauktas sugrįžimas su tvirtu užnugariuKarolis Tretjakas 2020-03-01 16:54
Ne vienas neutralus futbolo sirgalius su džiaugsmu sutiko žinią, jog į šalies čempionatą po ilgesnės pertraukos sugrįžo Gargždų „Banga“, pastarąjį kartą jame dalyvavusi 2014 metais.
Penki stabilūs sezonai Pirmoje lygoje jau beveik privertė užmiršti tuos banguotus 2014-uosius – tada gargždiškiai sužaidė puikų pirmą ratą, tačiau suirutė klube buvo įprasminta tuo, jog „Banga“ neatvyko į paskutiniojo turo rungtynes su Vilniaus „Žalgiriu“.
Vis dėlto vienas „Bangos“ bruožas niekada nepasikeis: tai ir toliau bus gausiai palaikoma komanda, o į Gargždų miesto stadioną atvykę varžovai tikrai jaus, kad žaidžia išvykoje. Be to, kaip jau tapo įprasta, klubui atstovaujančių žaidėjų pagrindą sudarys vietiniai arba Klaipėdos regiono futbolininkai.
Simboliška, jog prie tradicijas puoselėjančios vienuolikės vairo stovi gargždiškis Tomas Tamošauskas, kuris bus vienas jauniausių A lygos strategų – šiuo metu buvusiam Lietuvos rinktinės žaidėjui vos 36-eri.
Bendraudamas su portalu alyga.lt, nuo 2017-ųjų Gargždų komandai vadovaujantis jaunas treneris papasakojo apie komandos komplektaciją bei pabrėžė, jog į Lietuvos futbolo A lygą sugrįžusi „Banga“ ištikimiausių sirgalių nenuvils.
– Komandą paliko ne vienerius metus joje žaidę svarbūs futbolininkai – Kazimieras Gnedojus, Valdas Pocevičius ar Algimantas Bačanskis.
– Norėjome išsaugoti 80 procentų branduolio, tačiau šie žaidėjai yra vedę, turi šeimas ir nusprendė, kad A lygoje bus didesnis krūvis – nepatemps ir nusprendė nedalyvauti. Pirmoje lygoje dar būtų žaidę, bet čia nesutiko, tad turėjome ieškoti, kas pakeis jų vietą. Atsivežėme legionierius.
– Kokiu būdu buvo vykdoma legionierių selekcija? Jų šiemet daugiau, tačiau komanda vis tiek labai lietuviška.
– Su legionieriais sutardavome, kad jie bus apie 2 savaites ir sužais dvejas kontrolines rungtynes, kad galėtume įvertinti jų supratimą apie futbolą. Iš daugelio, kurie buvo, jie tiko ir nusprendėme juos pasilikti.
– Kaip pavyko į savo gretas pasikviesti Julių Kasparavičių?
– Julių kalbinome ir praėjusiais metais, kai po „Sūduvos“ neturėjo kontrakto, bet jis pasirinko Narvos „Trans“. Pakeliavo, pajautė, kad legionieriaus duona yra ne pyragai, reikia prisitaikyti, pritapti. Šiais metais vėl sukontaktavome, bendravome ir vienas gerai pažįstamas treneris mums padėjo susitarti.
– Daugiau papildymo komandoje neplanuojate?
– Esame pilnai susikomplektavę. Turime 20 aikštės žaidėjų ir 3 vartininkus, tad laukiame čempionato pradžios.
– Jums, kaip vyr. treneriui, tai bus debiutas A lygoje. Kaip pasitinkate naują iššūkį?
– Kiekvienas kareivis nori tapti generolu. Iššūkis didelis – konkuruosiu su tokiais treneriais, kurie daug metų A lygoje arba buvę dar platesniuose vandenyse. Dirbu ketvirtus metus, tad bus iš ko pasimokyti. Gausime pamokų – analizuosime ir stebėsime, kur darome klaidas. Kas neklysta, tas nejuda į priekį.
– Ar jaučiasi mieste didesnis susidomėjimas prieš artėjantį sezoną?
– Reikia sulaukti pirmų namų rungtynių. Manau, kad bus dar didesnis susidomėjimas, nes rungtyniausime su stipriausiomis Lietuvos komandomis, atvažiuos geri Lietuvos žaidėjai, geri legionieriai. Bus daug gero lygio rungtynių. Mums belieka išlaikyti jų pasiūlytą tempą ir taktines gudrybes.
– Kokius tikslus keliate šiame sezone?
– Prieš sezoną, kai derinome kontrolines rungtynes, gaila, kad nepavyko sužaisti daugiau su A lygos arba Latvijos čempionato komandomis, kadangi visi turi didesnius biudžetus, važiuoja į stovyklas ir ten žaidžia kontrolinius mačus. Mes buvome vietoje. Pavyko sužaisti su „Panevėžiu“, o visas kitas pasirinkome Pirmos lygos komandas, nes nebuvo kaip.
Visi laukiame sezono pradžios. Manau, sirgaliai tuo labiau su nekantrumu laukia, kaip seksis mūsų gimtojo miesto komandai A lygoje. Po daug metų iškovojome teisę čia žaisti, todėl kviečiame visus į stadioną palaikyti mylimą komandą. Mes jūsų nenuvilsime.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0045.jsonl--Q806459--thumb|250px|Banga – jėgos ir stichijos, pakilimo ir nusileidimo kaitos simbolis-1--lt-0045-632

FK Banga Gargždai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0045.jsonl--Q806459--thumb|250px|Banga – jėgos ir stichijos, pakilimo ir nusileidimo kaitos simbolis-1--lt-0045-634

FK Banga Gargždai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0045.jsonl--Q806459--thumb|250px|Banga – jėgos ir stichijos, pakilimo ir nusileidimo kaitos simbolis-1--lt-0045-636

FK Banga Gargždai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0045.jsonl--Q806459--thumb|250px|Banga – jėgos ir stichijos, pakilimo ir nusileidimo kaitos simbolis-1--lt-0045-637

FK Banga Gargždai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0045.jsonl--Q806459--thumb|250px|Banga – jėgos ir stichijos, pakilimo ir nusileidimo kaitos simbolis-1--lt-0045-638

FK Banga Gargždai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0045.jsonl--Q806459--thumb|250px|Banga – jėgos ir stichijos, pakilimo ir nusileidimo kaitos simbolis-1--lt-0045-643

FK Banga Gargždai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0045.jsonl--Q806459--thumb|250px|Banga – jėgos ir stichijos, pakilimo ir nusileidimo kaitos simbolis-1--lt-0045-633

FK Banga Gargždai

2000 m. sezone ne itin sėkmingai žaidusi „Banga“ liko paskutinėje – 10-ojoje vietoje ir po septynių sezonų tarp stipriausiųjų iškrito į I lygą. Šiuo įspūdingu Gargždų futbolui periodu už „Bangą“ žaidė tokie futbolininkai kaip Raimondas Žutautas, Vaidas Žutautas, Giedrius Žutautas, Darius Žutautas, Tomas Tamošauskas ir Andrius Jokšas (visi jie vėliau žaidė Lietuvos rinktinėje). Ne mažiau pagyrimo žodžių nusipelno ir tie, kurie galbūt nepasiekė tokių aukštumų kaip prieš tai paminėtieji, tačiau išgarsino Gargždų vardą Lietuvos futbolo padangėje: R. Petkevičius, R. Martinaitis, R. Šileika, V. Liutikas, R. Daugėla, A. Uosis, A. Urmonas, G. Pociūnas, J. Lubinas, V. Mineikis, S. Jokumaitis, R. Rudys, G. Samsonikas, S. Drąsutis, P. Rauktys, K. Nazarovas, A. Kancleris, I. Gurjanovas, L. Valius, A. Mickevičius, D. Leipus, A. Mikalauskas, M. Vijeikis, R. Maciulevičius, R. Venckus, R. Volungevičius ir kiti.

2001–2005 metai buvo ne patys linksmiausi Gargždų futbolo istorijoje. 2001 m. „Banga“, tik prieš metus žaidusi aukščiausiojoje lygoje, nesugebėjo išlikti I lygoje ir po ilgos pertraukos nukrito net į II lygą. Tiesa, jau 2002 m. Gargždų futbolininkai laimėjo II lygos Vakarų zonos pirmenybes ir sugrįžo į I lygą, tačiau 2003 m. susiklostė nesėkmingai ir „Banga“ vėl nukrito į II lygą. 2005 m. II lygos Vakarų zonoje žaidė net dvi Gargždų komandos – „Banga“ ir GMT-83 Gargždai. Tai buvo pats nesėkmingiausias Gargždų futbolo sezonas per keliolika pastarųjų metų – užimtos 5-a („Banga“) ir 6-a (GMT-83) vietos, o po sezono GMT-83 komanda prijungta prie „Bangos“.

2006 m. pradžioje klubas tapo viešąja įstaiga, ir nepaisant sportinio principo, 2006 m. „Bangai“ suteikta teisė žaisti I lygoje, o 2009 m. – aukščiausiojoje lygoje.

2011 m. vasarą „Banga“ debiutavo UEFA turnyre, tačiau namie beviltiškai 0:4 nusileido Qarabag Agdam klubui.

2014 m. pradžioje klubui vadovavo rusai. Naujieji „investuotojai“ į klubą neinvestavo, užsiiminėjo neaiškia veikla. Komanda žaidė tragiškai. net LFF taurės turnyre sugebėjo pralaimėti mėgėjų komandai. Aistruoliai nušvilpinėjo komandą. Po sezono buvo imtasi priemonių išsaugoti klubą. Futbolo bendruomenė atsisakė prašalaičių ir 2015 m. buvo suburta komanda, kuri dalyvavo Pirmos lygos pirmenybėse.

2017 m. Pirmoje lygoje gargždiškiai liko antri.http://www.rsssf.com/tablesl/lito2017.html#1lyga Žaidė pereinamąsias rungtynes dėl patekimo į A lygą, tačiau pralaimėjo FC Stumbras.

2018 m. galutinėje komandų rikiuotėje liko trečioje vietoje.https://lff.lt/news/5391/panevezys-iskovojo-lff-pirmos-lygos-titula/


Petras Kuizinas

Petras Kuizinas (g. 1960 m. gegužės 25 d. Užventyje, Kelmės rajonas) – Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.Petras Kuizinas. Kas yra kas Lietuvoje 2018. Nuoroda tikrinta 2021-05-09.

1982 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą, įgijo pradinių klasių ir kūno kultūros mokytojo specialybę.

1992–2007 m. Telšių rajono Upynos pagrindinės mokyklos direktorius, 2007–2011 m. draudimo kompanijos „PZU Lietuva“ Telšių skyriaus direktorius.

Nuo 2007 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai  2007–2011 m. Kontrolės komiteto pirmininkas.

2011–2015 m. Telšių rajono savivaldybės mero pavaduotojas, nuo 2015 m. iki 2019 m. balandžio 18 d. – Telšių rajono savivaldybės meras. Nuo 2015 m. liepos pareigas ėjo laikinai,„Karalius mirė. Tegyvuoja karalius! Laikinasis meras – Petras Kuizinas“. Kalvotoji Žemaitija. Nuoroda tikrinta 2021-05-09. o tų pačių metų lapkritį buvo išrinktas meru tiesioginiuose rinkimuose.Telšių meru išrinktas laikinai rajonui vadovavęs „darbietis“ . Verslo žinios. Nuoroda tikrinta 2021-05-09.

Nuo 2003 m. Darbo partijos Telšių rajono skyriaus narys, Telšių filialo pirmininko pavaduotojas„Meras Petras Kuizinas traukiasi iš Darbo partijos narių“, tzinios.lt. Nuoroda tikrinta 2021-05-09.. 2018 m. pranešė paliekantis Darbo partiją, tačiau po savaitės sprendimą pakeitė.„Telšių meras Kuizinas grįžta į Darbo partiją“. Delfi. Nuoroda tikrinta 2021-05-09.

Upynos bendruomenės tarybos narys, Upynos seniūnijos visuomeninės tarybos pirmininkas, Lietuvos mokyklų vadovų asociacijos Telšių skyriaus pirmininkas. Sutuoktinė Virginija, vaikai Laura, Mantas

Kaip BNS sakė P. Kuizinas, sprendimą lėmė tai, kad pavyko rasti sutarimą su naująja partijos vadovybe.
„Mano žingsnis ko gero paskatino visus permąstyti mūsų veiklą, darbą, formas veiklos ir tas suklusimas parodė, kad visi permąstėme ir iš tikrųjų įvertinome galimybes komandos, matome, kad komanda yra gera ir aš pasilieku šioje partijoje“ – sakė jis.
P. Kuizinas buvo pateikęs prašymą iš partijos išeiti, tačiau jį atsiėmė nepraėjus savaitės terminui, per kurį galima persigalvoti.
Laikraštis „Kalvotoji Žemaitija“ skelbė, kad trauktis iš „darbiečių“ gretų meras nusprendė dėl pasikeitimų vadovybėje, į partijos pirmininkus sugrįžus Viktorui Uspaskichui.
„Po Seimo rinkimų partijos pirmininke išrinkus Živilę Pinskuvienę, jaučiau, kad ateina šviežio oro gurkšnis. Bet sugrįžus Viktorui Uspaskichui, tas šviežio oro gurkšnis išgaravo“, – sakė P. Kuizinas.
P. Kuizinas kritikavo sprendimą nerengti tiesioginių pirmininko rinkimų. Pasak pranešimo, V. Uspaskichas tiesioginių rinkimų idėją palaiko ir klausimą pasiūlė įtraukti į artimiausią Darbo partijos Tarybą.
„Palaikau šią iniciatyvą ir rudenį partija tikrai gali organizuoti tiesioginius partijos pirmininko rinkimus“, – teigia „darbiečių“ lyderis.
Šių metų balandį V. Uspaskichas beveik vienbalsiai išrinktas Darbo partijos pirmininku: jo kandidatūrą palaikė 408 „darbiečiai“, prieš balsavo vienas, susilaikė – du nariai.
V. Uspaskichas Darbo partiją įkūrė 2003 metais ir su nedidele pertrauka jai vadovavo iki 2013 metų.
Teismas tuo metu nagrinėjo Darbo partijos „juodosios buhalterijos“ bylą. V. Uspaskichas joje pripažintas kaltu dėl apgaulingo apskaitos tvarkymo.
2015 metais V. Uspaskichas paskelbė iš viso paliekantis partiją bei aktyvią politiką, bet pernai grįžo į partiją.
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (19)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Petras Kuizinas


Petras Kuizinas

1982 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą, įgijo pradinių klasių ir kūno kultūros mokytojo specialybę.

1992–2007 m. Telšių rajono Upynos pagrindinės mokyklos direktorius, 2007–2011 m. draudimo kompanijos „PZU Lietuva“ Telšių skyriaus direktorius.

Nuo 2007 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai  2007–2011 m. Kontrolės komiteto pirmininkas.

2011–2015 m. Telšių rajono savivaldybės mero pavaduotojas, nuo 2015 m. iki 2019 m. balandžio 18 d. – Telšių rajono savivaldybės meras. Nuo 2015 m. liepos pareigas ėjo laikinai,„Karalius mirė. Tegyvuoja karalius! Laikinasis meras – Petras Kuizinas“. Kalvotoji Žemaitija.


Armija Krajova

thumb|Armija Krajova Turgeliuose, 1944 m. balandis
thumb|Armija Krajova ir sovietų kariai Vilniuje, 1944 m. liepa

Armija Krajova (, AK – Krašto armija) – Lenkijos emigracinei vyriausybei Londone pavaldi karinė organizacija Vokietijos okupuotoje Lenkijoje ir didžiausia karinė pasipriešinimo organizacija, veikusi Antrojo pasaulinio karo metu Europoje.  Siekė atkurti nepriklausomą Lenkijos valstybę 1939 m. sienomis, formaliai priklausė antinacinei koalicijai. Armija Krajovai vadovavo Vyriausioji komendantūra.A.Bubnys. Armija Krajova. In: Visuotinė lietuvių enciklopedija.
 Istorija
Įkurta 1939 m. lapkričio 13 d., performavus Tarnybą Lenkijos pergalei (Służba Zwycięstwu Polski, įkurta 1939 m. rugsėjo 27 d.) į Ginkluotos kovos sąjungą (Związek Walki Zbrojnej). 1942 m. vasario 14 d. Lenkijos vyriausiojo ginkluotųjų pajėgų vado įsakymu pavadinta Armia Krajowa.

1944 m. AK gretose kovojo apie 200 000Polish Government-in-Exile In: Walter Laqueur (ed.) The Holocaust Encyclopedia. New Haven: Yale University Press, 2001. P.482 - 400 000Poland, Role in the War In: Dr. Spencer C. Tucker (ed.) WORLD WAR II. A Student Encyclopedia. Vol.1. Santa Barbara: Abc Clio, 2005. P.1025 karių.

1944 m. rugpjūčio 1 d. Raudonajai armijai priartėjus prie Vyslos šalia Varšuvos, emigracinės vyriausybės nurodymu Armija Krajova organizavo Varšuvos sukilimą, siekdama perimti miestą dar prieš užimant jį sovietams. Sovietams atsisakius padėti sukilėliams po 63 d. sukilimą naciai numalšino, o miestas buvo praktiškai visiškai sugriautas. AK paleista 1945 m. sausio 19 d. vyriausiojo komendanto įsakymu, nors dalis karių liko kovoti ir su sovietine okupacija.

Dėl sovietų masinių areštų 1941 m. pavasarį lenkų pogrindis Vilniaus krašte buvo silpnas. Pirmieji Armijos Krajovos daliniai Lietuvoje susiformavo tik 1943 m. viduryje.Č.Iškauskas. Lenkai ir lietuviai nesutarė net karo metais... 2012 m. rugsėjo 2 d. delfi.lt 1943-1944 m. Armijos Krajovos daliniuose Vilnijoje buvo 17-18 tūkst. karių.Arūnas Bubnys. NKGB–NKVD prieš lenkų pogrindį Lietuvoje 1944 m. antroje pusėje–1945 m. pirmoje pusėje Armijos Krajovos Vilniaus apygardos komendantu buvo A. Krzyżanowskis (1941-1944).A.Bubnys. Armija Krajova. In: Visuotinė lietuvių enciklopedija.

Nors AK save laikė antihitlerinės koalicijos nare, tačiau Vilniaus krašte, skirtingai nei Lenkijoje, ji praktiškai su vokiečiais nekovojo ar net bendradarbiavo su vokiečių administracija. AK padėjo vokiečiams apsaugoti savo užnugarį, ypač geležinkelį, nuo raudonųjų partizanų. AK būrius bendradarbiauti skatino ginkluotės trūkumas, o vokiečius – intensyvėjančios raudonųjų partizanų diversijos, nuo kurių patys jau nepajėgė apsisaugoti. Lietuvoje Armija Krajova įvykdė ir karinių nusikaltimų, tarp kurių didžiausias - Dubingių žudynės.Mindaugas Jackevičius Vilniaus r. savivaldybė ir Lenkų sąjunga nutarė minėti Armijos Krajovos bandymą paimti Vilnių 2011 m. liepos 13 d. delfi.lt

1944 m. vasario 13 d. įkūrus Vietinę lietuvių rinktinę, 7 jos batalionai buvo permesti į Vilniaus kraštą kovoti su Armija Krajova ir sovietų partizanais. Nepalaikomi vokiečių VLK daliniai 1944 m. gegužės mėn. pralaimėjo gerai ginkluotai Armijai Krajovai, o netrukus VLK buvo išformuota.

1944 m. liepos mėn. Armija Krajova suorganizavo operaciją „Ostra Brama“.Apie knygą „Armija krajova Lietuvoje“ // XXI amžius, 2004-07-08 Siekta dalyvauti užimant Vilnių ir taip sustiprinti Lenkijos pozicijas po karo išlaikyti rytines Lenkijos teritorijas. Priešiška AK tikslams sovietų vadovybė netrukus po to Armijos Krajovos dalinius nuginklavo ir internavo.Arūnas Bubnys. NKGB–NKVD prieš lenkų pogrindį Lietuvoje 1944 m. antroje pusėje–1945 m. pirmoje pusėje

1993 m. Armijos Krajovos veiklą Lietuvoje tyrusi Vyriausybės patvirtinta istorikų ir teisininkų komisija nustatė, kad Armija Krajova Rytų Lietuvoje padarė nusikaltimų žmoniškumui, terorizavo ir žudė civilius, daugiausia lietuvius.Lietuvos Generalinė prokuratūra tiria bylą dėl Armijos Krajovos vaidmens nužudant 273 civilius Pietryčių Lietuvos gyventojus.BNS.Lenkai vėl gina Armiją krajova ir kaltina lietuviu

Armijos Krajovos veiklą Lietuvoje tyrusi Vyriausybės patvirtinta istorikų ir teisininkų komisija nustatė, kad Armija Krajova Rytų Lietuvoje padarė nusikaltimų žmoniškumui, terorizavo ir žudė civilius, daugiausia lietuvius. Lietuvos Generalinė prokuratūra tiria bylą dėl Armijos Krajovos vaidmens nužudant 273 civilius Pietryčių Lietuvos gyventojus.

Lietuvos Generalinė prokuratūra ne kartą užtikrino, kad lenkų AK veteranai apklausiami karo nusikaltimų ir genocido byloje kaip liudytojai, griežtai laikantis įstatymo ir nepažeidžiant jų teisių.
"Nowe kontrasty" teigimu, šia byla "lietuviai nori įrodyti Europos Tarybai, kad lenkų mažumos padėtis Lietuvoje nėra verta dėmesio, kadangi tai pilka masė žmonių, kuri pagimdė žmogžudžius ir neatsiskaitė iki šiol už savo nusikaltimus "prieš beginklę lietuvių tautą".
"Nepavyko Lietuvai priversti Lenkiją pasmerkti Želigowskį, tai dabar AK byla renka sau taškus", teigia žurnalas.
Rašinyje piešiamas "lietuvių fašistų" paveikslas, kurie "Antrojo pasaulinio karo metais, bendradarbiaudami su hitlerininkais, siekė išnaikinti Lietuvoje žydus ir lenkus".
"Būtent su jais kovojo Armija krajova, beatodairiškai likviduodma kolaborantus, o dabar lietuviai siekia paversti juos AK žudynių aukomis", teigia lenkų žurnalas.
Lenkai ypač jautriai reaguoja į AK veiklos tyrimą, nes Lenkijoje jos kovotojai laikomi didvyriais.
Lietuvoje jie vertinami visai priešingai, nes per Antrąjį pasaulinį karą Vilniaus krašte kovojo ne tik prieš nacių okupantus, bet ir prieš lietuvybę, laikydami Vilniją Lenkijos dalimi.
Byla dėl Lenkijos Armijos krajovos veiklos per Antrąjį pasaulinį karą, nužudant 273 civilius Pietryčių Lietuvos gyventojus, yra viena iš daugiau kaip 80-ties karo nusikaltimų ir genocido bylų, kurias yra iškėlusi ir tiria Generalinė prokuratūra.
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (19)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Armija Krajova


Armija Krajova

Dėl sovietų masinių areštų 1941 m. pavasarį lenkų pogrindis Vilniaus krašte buvo silpnas. Pirmieji Armijos Krajovos daliniai Lietuvoje susiformavo tik 1943 m. viduryje.Č.Iškauskas. Lenkai ir lietuviai nesutarė net karo metais...


Armija Krajova

Dėl sovietų masinių areštų 1941 m. pavasarį lenkų pogrindis Vilniaus krašte buvo silpnas. Pirmieji Armijos Krajovos daliniai Lietuvoje susiformavo tik 1943 m. viduryje.Č.Iškauskas. Lenkai ir lietuviai nesutarė net karo metais... 2012 m. rugsėjo 2 d. delfi.lt 1943-1944 m. Armijos Krajovos daliniuose Vilnijoje buvo 17-18 tūkst. karių.Arūnas Bubnys. NKGB–NKVD prieš lenkų pogrindį Lietuvoje 1944 m. antroje pusėje–1945 m. pirmoje pusėje Armijos Krajovos Vilniaus apygardos komendantu buvo A. Krzyżanowskis (1941-1944).A.Bubnys. Armija Krajova. In: Visuotinė lietuvių enciklopedija.


Joniškio Mato Slančiausko progimnazija

Joniškio Mato Slančiausko progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Joniškyje, Pašvitinio g. 19, vykdanti pradinio ir pagrindinio ugdymo pirmos dalies programas. Įstaigos kodas 190565235.

miniatiūra|250px|left|2015 m.

1978 m. pastatyta ir įsteigta Joniškio 3-ioji vidurinė mokykla. 1982–1989 m. įgyvendinamas visuotinis privalomas mokymas. 1990 m. pradėtas profiliuotas mokymas (humanitarinis ir tiksliųjų mokslų, vėliau gamtos profilis). 1992 m. įvestas gamtos mokslų profilis. 1993 m. rugsėjo 1 d. įkurta realinės gimnazijos gamtos mokslų profilio klasė. 1994 m. mokykla pavadinta švietėjo, tautosakininko Mato Slančiausko vardu. 1996 m. birželio mėn. mokyklai suteiktas realinės gimnazijos statusas. Gimnazija yra realinė gamtos mokslų pakraipos, o nuo 1996 m. rudens sudarytos sąlygos pasirinkti mokytis ir ekonominę pakraipą. Nuo 2001/2002 m. m. gimnazijoje įteisinamas antrasis – humanitarinis – profilis.

2004 m. kovą mokykloje greta tautosakininko Mato Slančiausko atminimo lentos atidengta memorialinė lenta jauniausio Kovo 11-osios akto signataro Gintaro Ramono atminimui.„Atidengta memorialinė lenta Gintarui Ramonui“. Šiaulių kraštas. Nuoroda tikrinta 2022-04-08.

Pagal 2011 m. Tarybos patvirtintą planą nuo 2012 metų rugsėjo Mato Slančiausko gimnazijoje turėjo nebebūti formuojamos vienuoliktos klasės.Gimnazija kovoja už išlikimą. Šiaulių kraštas. Nuoroda tikrinta 2022-04-08. 2012 m. mokykla tapo progimnazija.„Paskutinė kaimo mokyklėlės diena“. Šiaulių kraštas. Nuoroda tikrinta 2022-04-08.Gimnazija ruošiasi progimnazijos darbui. Šiaulių kraštas. Nuoroda tikrinta 2022-04-08.

2013 m. Joniškio Mato Slančiausko progimnazijoje viename iš laisvų kabinetų oficialiai atidarytos rajono jaunimo organizacijoms skirtos patalpos.Jaunimas turi patalpas. Šiaulių kraštas. Nuoroda tikrinta 2022-04-08.

2016 m. baigti progimnazijos pastato remonto darbai.„Nauji mokslo metai atnaujintose klasėse“. Šiaulių kraštas. Nuoroda tikrinta 2022-04-08

Nauji mokslo metai atnaujintose klasėse
Nauji mokslo metai atnaujintose klasėse
Iš Švietimo ir mokslo ministerijos Joniškio rajonas buvo gavęs 60 tūkstančių eurų mokykloms atnaujinti. Už šią sumą buvo remontuojamas senasis Joniškio ,,Saulės pagrindinės mokyklos pastatas. Remonto darbai vyko visuose trijuose mokyklos pastato aukštuose, sutvarkyti sanitariniai ir šildymo mazgai, tualetai. Iš tos pačios ministerijos gauta 30 tūkst. eurų, kurie panaudoti Skaistgirio gimnazijos pastato remonto darbams. Buvo remontuojamas visas gimnazijos pirmas aukštas sutvarkyta elektros sistema, tualetai, rūbinė, atlikti kiti remonto darbai. Savivaldybė iš biudžeto šiems darbams skyrė dar 12 tūkst. Eur. Taip pat buvo sutvarkytos gimnazijos trečio aukšto grindys ir kieme įrengta tvora. Čia įsikūrė patys mažiausieji darželinukai. Baigti ir Joniškio Mato Slančiausko progimnazijos pastato remonto darbai.
Savivaldybė kartu su Joniškio ,,Rotary klubu sutvarkė vaikų lopšelio-darželio ,,Saulutė teritoriją, įrengė naujas žaidimų aikšteles, pakeitė tvorą. Šiems darbams atlikti iš Savivaldybės biudžeto buvo panaudota 50 tūkst. eurų, o kitos lėšos Joniškio ,,Rotary klubo.
Šiaulių krašto inf.
Komentuoti


Joniškio Mato Slančiausko progimnazija


FK Tauras Tauragė

Tauragės futbolo klubas „Tauras“, o trumpai Tauragės „Tauras“ bei FK „Tauras“– Lietuvos futbolo klubas iš Tauragės.

Įmonės savininkai – Tauragės rajono savivaldybė (25% akcijų) ir Arūnas Pukelis (75% akcijų).https://www.taurageszinios.lt/naujienos/aktualijos/2021/03/ar-praeityje-taurage-garsines-futbolo-klubas-liks-tik-istorija-13986

thumb|left|Tauras – XVII a. išnykęs stambus raguotis, spėjama, karvės protėvis. Nuo jo kilęs ir Tauragės vietovardis.

1922 m. Tauragėje buvo įsteigta Sporto sąjunga (pirmininkas A. Laugalys). Nors iš pradžių futbolininkai oficialiai nerungtyniavo, tačiau jos atstovai išjudino kitus. Jau 1924 m. Mokytojų seminarijoje daugiausiai buvo žaidžiančių futbolą. Vėliau aktyviausi buvo „Šauliai“, jaunalietuviai ir „Makabi“ sporto klubo futbolininkai. Futbolui plėstis labiausiai trukdė tai, kad Klaipėda ir didieji Žemaitijos centrai Plungė, Telšiai, Kretinga tada buvo sunkiai pasiekiami. Nedėkinga Tauragės geografinė padėtis (arti sienos su Vokietija ir Rusija) ilgai atsiliepė – tiek tarpukariu, tiek Antrojo pasaulinio karo metais ir vėliau, kai dėl prasto susisiekimo su kitais Lietuvos miestais tekdavo keliauti gyvuliniuose vagonuose ir su persėdimais. Todėl tik 1936 m. Tauragės „Šaulys“ dalyvavo Telšių apygardos pirmenybėse, kuriose rungtyniavo su dviem Telšių komandomis – Džiugas Telšiai ir JSO Telšiai. Aplenkti „Džiugo“ tada nepavyko.„Tauro“ istorija klubo oficialioje svetainėje

1945 m. Tauragės „Tauras“ savo mieste varžovų neturėjo ir į Lietuvos futbolo pirmenybių finalinį etapą pateko be kovos. Ketvirtfinalyje jis 0:1 pralaimėjo tada geriausiai Klaipėdos komandai „Sodybai“. 1946 m. („Tauras“) ir 1947 m. („Žalgiris“) nerungtyniavo II pirmenybių pakopoje (Žemaitijos zonoje). 1948 m. Buvo šiek tiek pakeista Lietuvos futbolo pirmenybių tvarka ir Šiaurės zonoje Tauragės „Žalgiris“, užėmęs 3-ąją vietą, pateko į Lietuvos futbolo pirmenybių finalinį etapą, kur 6 komandų finaliniame turnyre labai netikėtai užėmė 2-ąją vietą. Tačiau aukščiasiojoje lygoje klubas išbuvo tik iki 1950 m. Paskui Tauragės MSK (Maisto sporto klubas) futbolo komanda į A klasę buvo priimtas tik 1960 m. Tauragiškiai užimdavo vietas tik turnyro lentelės viduryje arba apačioje ir iki 1987 m. blaškėsi tarp aukščiausiosios lygos ir I lygos. 1986 m. Tauragės „Tauras“ iškovojo „Žalgirio“ draugijos futbolo pirmenybėse 1-ąją vietą ir gavo teisę žaisti aukščiausioje futbolo lygoje.

thumb|150px|„Tauro“ emblema, kai įkūrimo metais laikyti 1922 m.

1987 m. įvyko netikėtumas – LTSR aukščiausiosios lygos debiutantas Tauragės „Tauras“ tapo šalies čempionu. Čempionas paaiškėjo tik po papildomų rungtynių su SRT Vilnius komanda, kurias tauragiškiai laimėjo tik po baudinių – 3:2. Net 3 baudinius sulaikė „Tauro“ vartininkas Jaunutis Šetkus. Komandą rėmė Tauragės mėsos kombinatas, Tauragės sporto komitetas. Vienu garsiausiu šios komandos žaidėju tapo Raimondas Vainoras, kuris 1988 m. buvo pakviestas atstovauti Vilniaus „Žalgirio“ meistrų komandai, o vėliau buvo vienas iš pagrindinių Lietuvos nacionalinės rinktinės žaidėjų.

Vėliau, iki nepriklausomybės atgavimo, klubas vis dar buvo tarp stipriųjų Lietuvos komandų, tačiau medalių nepelnė. 1990 m. vietoje „Tauro“ buvo naujai suburta komanda „Elektronas“, 1992 m. pervadintas „Tauru-Karšuva“, o 1996 m. – „Tauru“. Tauragės klubas su pertrauka aukščiausiojoje lygoje žaidė iki 1998 m., tačiau iškrito į I lygą. 2001 m. pirmą kartą Tauragės futbolo istorijoje komanda pateko į UEFA Europos „Region Cup“ taurės turnyrą. Pirmose rungtynėse tauragiškiai 5:0 nugalėjo Baltarusijos atstovus, vėliau 1:5 nusileido Vokietijos regiono futbolininkams ir, pirmaudami 1:0 iki 87 min., rezultatu 1:2 nusileido lenkams. Turnyre užimta 3 vieta. Komandos žaidėjas V. Dapkus, pelnęs 4 įvarčius, tapo rezultatyviausiu turnyro žaidėju.

2003–2005 m. klubė rėmė įmonė „ERRA“, tačiau sezonas „Taurui“ buvo labai nesėkmingi – I lygoje užimta paskutinė šešiolikta vieta ir 2006 m. buvo praleisti II lygoje. Tačiau 2007 m. klubas sugrįžo į I lygą, o 2009 m. – ir į aukščiausiąją lygą. 2010 m. vasarą „Tauras“ debiutavo UEFA Europos lygos turnyre, kur pirmajame etape įveikė AFC Llanelli klubą, o antrajame nusileido APOEL Leykosia komandai.

2014 ir 2015 metų sezonuose žaidė LFF I lygos pirmenybėse. 2015 m. 17 vietą užėmė pirmenybėse.

2016 m. nedalyvavo nė vienose pirmenybėse ir jokiuose LFF organizuojamuose turnyruose.

2017 m. klubui buvo suteikta I-os lygos licencija,http://lff.lt/news/2658/pirmos-lygos-licencijas-gavo-15-komandu/ bei išimties tvarka priimti į I-os lygos pirmenybes.http://lff.lt/news/2696/lff-pirmoje-lygoje-zais-15-komandu/

2018 ir 2019 m. klubas nevykdė su sportu susijusios veiklos, klubo skolos ėmė augti. 2020 m. įstaigą paliko aukštos kvalifikacijos treneriai, pasirodė pranešimai, kad kviečiami į treniruotes visi norintys, komanda žaidė II lygoje.

2022 m. licencijavosi Antrai lygai.lff.lt:

„Ekranui“ – minus 3 taškai ir atvertos durys į Pirmą lygą (4)
Panevėžio “Ekranas“ | Klubo nuotr.
Lietuvos futbolo federacijos Nepaprastųjų atvejų komitetas (NAK) priėmė sprendimus dėl artėjančio LFF I ir LFF II lygų dalyvių tvirtinimo.
„Artėjant Optibet Pirmos ir LFF II lygos pirmenybių startui, šiandien buvo patvirtintos abiejų lygų dalyvės. Džiugu, kad Optibet Pirma lyga sezoną pasitinka dar stipresnė, turėdama tvirtą generalinio rėmėjo „Optibet“ užnugarį ir tai padės lygai žengti kokybinį žingsnį į priekį. Taip pat džiugu, kad pavyko įgyvendinti 16 komandų lygos formatą Optibet Pirmoje lygoje bei 18 komandų formatą II lygoje,“ – teigė LFF generalinis sekretorius Edgaras Stankevičius.
Vadovaujantis 2021-04-30 LFF Įstatų 34 straipsnio 1 dalies k) punktu bei 37 straipsnio 1 dalimi, NAK nusprendė tvirtinti 2022 m. LFF I lygos dalyvių sąrašą:
Kėdainių „Nevėžis“
Alytaus „Dainava“
Klaipėdos „Neptūnas“
Mažeikių „Atmosfera“
Kauno r. „Garliava“
Kauno „Be1 NFA“
Plungės „Babrungas“
Kretingos „Minija“
Kazlų Rūdos „Šilas“
Vilniaus „Baltijos Futbolo akademija“ (BFA)
Panevėžio „Ekranas“
Vilniaus „Žalgiris“ B
„Panevėžys“ B
Gargždų „Banga“ B
Vilniaus „Riteriai“ B
„Šiauliai“ B
FK „Ekranas“ klubui bus pritaikyta 3 taškų atėmimo sankcija bei kiti įsipareigojimai.
Pirmos lygos pirmenybės bus vykdomos dviejų ratų sistema – visi klubai tarpusavyje sužais po du kartus (namuose ir išvykoje), tad iš viso ekipos sužais 30 rungtynių.
Taip pat buvo patvirtintas 2022 m. LFF II lygos dalyvių sąrašas:
„Utenos Utenis“
„Šilutė“
Joniškio „Saned“
Vilniaus „Viltis“
Klaipėdos FM
Kybartų „Sveikata“
Tauragės „Tauras“
Kauno „Fortūna“
Vilniaus „Ateitis“
FSK „Radviliškis“
Vilniaus „TransINVEST“
Alytaus „Dainava“ B
FK „Jonava“ B
Kauno r. „Hegelmann“ B
Telšių „Džiugas“ B
„Kauno Žalgiris“ B
Marijampolės „Sūduva“ B
Vilniaus „Žalgiris“ C
FSK „Radviliškis“ klubui bus pritaikyta 3 taškų atėmimo sankcija bei kiti įsipareigojimai.
II lygos pirmenybės vyks 1,5 rato sistema – visos ekipos po sykį sužais tarpusavyje, o po pirmo rato skils į dvi dalis – 1-10 užimančios komandos dar po sykį sužais tarpusavyje, taip pat tarpusavyje sužais ir 11-18 vietas užimančios ekipos.


FK Tauras Tauragė

thumb|left|Tauras – XVII a. išnykęs stambus raguotis, spėjama, karvės protėvis. Nuo jo kilęs ir Tauragės vietovardis.

1922 m. Tauragėje buvo įsteigta Sporto sąjunga (pirmininkas A. Laugalys). Nors iš pradžių futbolininkai oficialiai nerungtyniavo, tačiau jos atstovai išjudino kitus. Jau 1924 m. Mokytojų seminarijoje daugiausiai buvo žaidžiančių futbolą. Vėliau aktyviausi buvo „Šauliai“, jaunalietuviai ir „Makabi“ sporto klubo futbolininkai. Futbolui plėstis labiausiai trukdė tai, kad Klaipėda ir didieji Žemaitijos centrai Plungė, Telšiai, Kretinga tada buvo sunkiai pasiekiami. Nedėkinga Tauragės geografinė padėtis (arti sienos su Vokietija ir Rusija) ilgai atsiliepė – tiek tarpukariu, tiek Antrojo pasaulinio karo metais ir vėliau, kai dėl prasto susisiekimo su kitais Lietuvos miestais tekdavo keliauti gyvuliniuose vagonuose ir su persėdimais. Todėl tik 1936 m. Tauragės „Šaulys“ dalyvavo Telšių apygardos pirmenybėse, kuriose rungtyniavo su dviem Telšių komandomis – Džiugas Telšiai ir JSO Telšiai. Aplenkti „Džiugo“ tada nepavyko.„Tauro“ istorija klubo oficialioje svetainėje

1945 m. Tauragės „Tauras“ savo mieste varžovų neturėjo ir į Lietuvos futbolo pirmenybių finalinį etapą pateko be kovos. Ketvirtfinalyje jis 0:1 pralaimėjo tada geriausiai Klaipėdos komandai „Sodybai“. 1946 m. („Tauras“) ir 1947 m. („Žalgiris“) nerungtyniavo II pirmenybių pakopoje (Žemaitijos zonoje). 1948 m. Buvo šiek tiek pakeista Lietuvos futbolo pirmenybių tvarka ir Šiaurės zonoje Tauragės „Žalgiris“, užėmęs 3-ąją vietą, pateko į Lietuvos futbolo pirmenybių finalinį etapą, kur 6 komandų finaliniame turnyre labai netikėtai užėmė 2-ąją vietą. Tačiau aukščiasiojoje lygoje klubas išbuvo tik iki 1950 m. Paskui Tauragės MSK (Maisto sporto klubas) futbolo komanda į A klasę buvo priimtas tik 1960 m. Tauragiškiai užimdavo vietas tik turnyro lentelės viduryje arba apačioje ir iki 1987 m. blaškėsi tarp aukščiausiosios lygos ir I lygos. 1986 m. Tauragės „Tauras“ iškovojo „Žalgirio“ draugijos futbolo pirmenybėse 1-ąją vietą ir gavo teisę žaisti aukščiausioje futbolo lygoje.

thumb|150px|„Tauro“ emblema, kai įkūrimo metais laikyti 1922 m.

1987 m. įvyko netikėtumas – LTSR aukščiausiosios lygos debiutantas Tauragės „Tauras“ tapo šalies čempionu. Čempionas paaiškėjo tik po papildomų rungtynių su SRT Vilnius komanda, kurias tauragiškiai laimėjo tik po baudinių – 3:2. Net 3 baudinius sulaikė „Tauro“ vartininkas Jaunutis Šetkus. Komandą rėmė Tauragės mėsos kombinatas, Tauragės sporto komitetas. Vienu garsiausiu šios komandos žaidėju tapo Raimondas Vainoras, kuris 1988 m. buvo pakviestas atstovauti Vilniaus „Žalgirio“ meistrų komandai, o vėliau buvo vienas iš pagrindinių Lietuvos nacionalinės rinktinės žaidėjų.

Vėliau, iki nepriklausomybės atgavimo, klubas vis dar buvo tarp stipriųjų Lietuvos komandų, tačiau medalių nepelnė. 1990 m. vietoje „Tauro“ buvo naujai suburta komanda „Elektronas“, 1992 m. pervadintas „Tauru-Karšuva“, o 1996 m. – „Tauru“. Tauragės klubas su pertrauka aukščiausiojoje lygoje žaidė iki 1998 m., tačiau iškrito į I lygą. 2001 m. pirmą kartą Tauragės futbolo istorijoje komanda pateko į UEFA Europos „Region Cup“ taurės turnyrą. Pirmose rungtynėse tauragiškiai 5:0 nugalėjo Baltarusijos atstovus, vėliau 1:5 nusileido Vokietijos regiono futbolininkams ir, pirmaudami 1:0 iki 87 min., rezultatu 1:2 nusileido lenkams. Turnyre užimta 3 vieta. Komandos žaidėjas V. Dapkus, pelnęs 4 įvarčius, tapo rezultatyviausiu turnyro žaidėju.

2003–2005 m. klubė rėmė įmonė „ERRA“, tačiau sezonas „Taurui“ buvo labai nesėkmingi – I lygoje užimta paskutinė šešiolikta vieta ir 2006 m. buvo praleisti II lygoje. Tačiau 2007 m. klubas sugrįžo į I lygą, o 2009 m. – ir į aukščiausiąją lygą. 2010 m. vasarą „Tauras“ debiutavo UEFA Europos lygos turnyre, kur pirmajame etape įveikė AFC Llanelli klubą, o antrajame nusileido APOEL Leykosia komandai.

2014 ir 2015 metų sezonuose žaidė LFF I lygos pirmenybėse. 2015 m. 17 vietą užėmė pirmenybėse.

2016 m. nedalyvavo nė vienose pirmenybėse ir jokiuose LFF organizuojamuose turnyruose.

2017 m. klubui buvo suteikta I-os lygos licencija,http://lff.lt/news/2658/pirmos-lygos-licencijas-gavo-15-komandu/ bei išimties tvarka priimti į I-os lygos pirmenybes.http://lff.lt/news/2696/lff-pirmoje-lygoje-zais-15-komandu/

2018 ir 2019 m. klubas nevykdė su sportu susijusios veiklos, klubo skolos ėmė augti. 2020 m. įstaigą paliko aukštos kvalifikacijos treneriai, pasirodė pranešimai, kad kviečiami į treniruotes visi norintys, komanda žaidė II lygoje.

2021 m. klubas tikėjosi licencijuotis Antrai lygai, tačiau dėl finansinių sunkumų pasitraukė į III lygą, imta diskutuoti apie galimą klubo žlugimą.https://www.taurageszinios.lt/naujienos/aktualijos/2021/03/ar-praeityje-taurage-garsines-futbolo-klubas-liks-tik-istorija-13986


FK Tauras Tauragė


FK Kauno Žalgiris

Kauno futbolo klubas „Kauno Žalgiris“, o trumpai FK „Kauno Žalgiris“ bei „Kauno Žalgiris“  – Lietuvos futbolo klubas iš Kauno.

Futbolo klubo „Spyris“ idėja gimė Kauno futbolo mokykloje „Tauras“ dar 2004-aisiais, kai mokyklos treneriai nutarė sudaryti galimybę mokyklą baigusiems futbolininkams tęsti profesionalų karjerą.

Nuo 2005-ųjų septynerius metus klubas su „Tauro“ mokyklos auklėtiniais dalyvavo LFF II lygos pietų zonos pirmenybėse.

2012 m. subyrėjo FBK Kaunas ir kauniečiai liko be reprezentacinės futbolo komandos. 2013 m. buvo sukurtas FK „Spyris“ ir debiutavo LFF I lygos pirmenybėse.

Naujas klubo istorijos puslapis buvo atverstas 2015-aisiais metais – jis tapo legendinio ir stipriausio Lietuvos krepšinio klubo Kauno „Žalgiris“ dalimi ir startavo A lygoje, prisidėdamas prie futbolo atgaivinimo laikinojoje sostinėje.

Per daugiau nei 40 veiklos metų futbolo mokykla „Tauras“ išugdė tokius Lietuvos futbolininkus kaip Igoris Pankratjevas, Robertas Fridrikas, Sigitas Jakubauskas, Robertas Tautkus, Stasys Baranauskas, Alvydas Koncevičius, Vladimiras Buzmakovas, Aurelijus Skarbalius, Dainius Šuliauskas, Darius Maciulevičius, Audrius Kšanavičius, Andrius Velička, Mantas Samusiovas, Ignas Dedura, Andrius Upstas, Marius Žaliūkas, Gediminas Vičius.
 Nuo 2016 m. Kauno Žalgiris
2016 m. sausį futbolo klubui „Spyris“ LFF sprendimu buvo leista pasikeisti pavadinimą į FK „Kauno Žalgiris“. Tačiau dėl „Žalgirio“ vardo naudojimo prasidėjo teisminiai ginčai su Vilniaus „Žalgiriu“. Apeliacinis teismas uždraudė naudotis šiuo vardu. Nuo 2016 m. balandžio pabaigos klubas kartais imtas vadinti tiesiog "Kauno A lygos futbolo klubu". 2016 m. sezone A lygoje liko paskutiniai, aštunti ir turėjo iškristi iš elito diviziono.

2017 m. klubas ruošėsi Pirmos lygos pirmenybėms, tačiau kai Kazlų Rūdos "Šilas" atsisakė dalyvauti A lygoje, „Kauno Žalgiris“ sėkmingai licencijavosi į A lygą ir užėmė "Šilo" vietą elito divizione. Komanda buvo sukomplektuota Pirmos lygos pirmenybėms, todėl ilgai nepavyko iškovoti taškų. Gegužės 2 d. buvo atleistas komandos vyr. treneris Vitalijus Stankevičius. Tuo metu klubas buvo surinkęs vos du taškus po devynių turų. Treniravo komandą ir Ignas Dedura, ir Andrius Velička, o jiems talkino Laimis Bičkauskas. Vėliau komandos vairą perėmė specialistas iš Šiaurės Airijos Johnatan McKinsty, klubas surinko taškų, bet jų neužteko ir liko paskutiniai (aštunti).

Nors po 2017 m. sezono klubui derėjo iškristi į I lygą, 2018 m. Kauno Žalgiriui vėl pasisekė dalyvauti A lygoje. Utenos Utenis pasitraukė iš A lygos, ir Kauno Žalgiris užėmė jo vietą. Sezonas buvo sėkmingas, buvo užimta 5-oji vieta. Kai 2019 m. FK Stumbrui buvo atimta UEFA licencija, Kauno Žalgiris užėmė jo vietą dalyvauti 2019-2020 m. UEFA Europos lygos varžybose. Debiutinėse Europinėse varžybose Kauno Žalgiris pralaimėjo Limossolio Apollon klubui 0:2 ir 0:4.

2019 m. rugsėjo 28 d. Panevėžyje įvyko incidentas tarp Martyno Matuzo ir Rudinilson Silva.http://zalgiris.lt/news/fc-kauno-zalgiris/85466/ Rugsėjo 30 d. Kauno Žalgirio futbolo klubas išplatino pranešimą, kad Matuzas palieka klubą, o Rudinilson Silva suspenduotas dviem savaitėms.

Po 2019 m. sezono baigėsi sutartis su vyr. treneriu Mindaugu Čepu. 2019 m. gruodžio 4 d. pranešta, kad naujuoju treneriu tapo Rokas Garastas. 2020 m. sausio 6 d. paskelbta, kad jo asistentu bus Nerijus Mačiulis.https://alyga.lt/naujiena/kauno-klubas-pristate-atsinaujinusi-treneriu-staba/6425http://zalgiris.lt/news/fc-kauno-zalgiris/87633/

2020 m. sezonas A lygoje klostėsi sėkmingai. Jau po XVI (16) turo tapo aišku, kad komanda žemiau trečios vietos nebenukris. Tuo tarpu 2020–21 m. Europos lygos atranka susiklostė ypač nesėkmingai. Kauniečiai išvykoje beviltiškai pralaimėjo Norvegijos čempionato lyderiams Budės „Glimt“. Galutinis rezultatas 6-1, šeimininkų naudai, o kauniečiai pasirodymą Europoje baigė. (Dėl pandemijos buvo žaidžiamos vienerios rungtynės.)https://alyga.lt/naujiena/kauno-zalgiris-kapituliavo-pries-norvegijos-cempionato-lyderius/6713 Nepaisant šios nesėkmės Europos lygoje, vietiniame fronte koamnda užėmė trečią vietą. Po kartą A lygoje buvo nugalėti FK Žalgiris bei FK Sūduva

Galutinis rezultatas 6-1, šeimininkų naudai, o kauniečiai pasirodymą Europoje baigė. (Dėl pandemijos buvo žaidžiamos vienerios rungtynės.) Nepaisant šios nesėkmės Europos lygoje, vietiniame fronte koamnda užėmė trečią vietą.

„Kauno Žalgiris“ kapituliavo prieš Norvegijos čempionato lyderiuszalgiris.lt 2020-08-28 00:20
Antrus metus iš eilės „Kauno Žalgirio“ futbolo komandai dalyvavimas UEFA Europos lygos atrankoje baigėsi po pirmojo etapo. Šį kartą žalgiriečiai išvykoje rezultatu 1:6 (0:2) pralaimėjo Budės „Glimt“ komandai iš Norvegijos.
Prieš šiuo metu savo šalies čempionate užtikrintai pirmaujančią „Glimt“ komandą nuo pat pirmųjų susitikimo minučių kauniečiams teko gintis savoje aikštės pusėje ir atsimušinėti nuo pavojingų jų išpuolių.
Deja, bet 27-ąją rungtynių minutę Deividui Mikelioniui teko traukti kamuolį iš savo vartų. Baudos aikštelėje tarp kelių gynėjų buvęs Philipas Zinckernagelis meistrišku ir paslėptu smūgiu pasiuntė kamuolį į vartų kampą.
Iškart po šio epizodo žalgiriečiai turėjo šansą išlyginti rezultatą, tačiau kontratakoje Egidijaus Vaitkūno atliktas skersas perdavimas į baudos aikštelę buvo šiek tiek per stiprus ir Simonas Urbys prie kamuolio nesuspėjo. Vėliau panašiai nutiko ir su atakos smaigalyje atsidūrusiu Karoliu Šilkaičiu, kurio perdavimą perskaitė varžovų vartininkas.
36-ąją minutę savo kontrataką ir žalgiriečių gynėjų klaidą išnaudojo tas pats Ph. Zinckernagelis, kuris pabėgęs vienas prieš vartininką pelnė dar vieną įvartį.
Vos prasidėjus antrai rungtynių pusei, 52-ąją minutę rezultatas tapo 3:0 varžovų naudai, kai puikiu smūgiu į viršutinį vartų kampą pasižymėjo auganti Norvegijos futbolo žvaigždė Jensas Hauge.
Dar po 7 minučių Martynas Dapkus savo baudos aikštelėje neleistinai sustabdė varžovų atakuojantį futbolininką, o skirtą vienuolikos metrų baudinį sėkmingai realizavo tas pats J. Hauge.
Po ketvirtojo įvarčio daugiau laisvės aikštėje atsirado ir Roko Garasto auklėtiniams, kurie sugebėjo ir pasižymėti.
Po keitimo aikštėje pasirodęs Philipas Otele paspaudė varžovų vartininką, perėmė iš jo kamuolį ir sušvelnino atsilikimą.
Tiesa, čia pat jau po kelių akimirkų varžovai savo keturių įvarčių pranašumą atstatė po Victoro Boniface‘o smūgio, o 82-ąją minutę tašką rungtynėse šeštuoju įvarčiu pasižymėdamas padėjo Sebastianas Tounekti.


FK Kauno Žalgiris

Futbolo klubo „Spyris“ idėja gimė Kauno futbolo mokykloje „Tauras“ dar 2004-aisiais, kai mokyklos treneriai nutarė sudaryti galimybę mokyklą baigusiems futbolininkams tęsti profesionalų karjerą.

Nuo 2005-ųjų septynerius metus klubas su „Tauro“ mokyklos auklėtiniais dalyvavo LFF II lygos pietų zonos pirmenybėse.

2012 m. subyrėjo FBK Kaunas ir kauniečiai liko be reprezentacinės futbolo komandos. 2013 m. buvo sukurtas FK „Spyris“ ir debiutavo LFF I lygos pirmenybėse.

Naujas klubo istorijos puslapis buvo atverstas 2015-aisiais metais – jis tapo legendinio ir stipriausio Lietuvos krepšinio klubo Kauno „Žalgiris“ dalimi ir startavo A lygoje, prisidėdamas prie futbolo atgaivinimo laikinojoje sostinėje.

Per daugiau nei 40 veiklos metų futbolo mokykla „Tauras“ išugdė tokius Lietuvos futbolininkus kaip Igoris Pankratjevas, Robertas Fridrikas, Sigitas Jakubauskas, Robertas Tautkus, Stasys Baranauskas, Alvydas Koncevičius, Vladimiras Buzmakovas, Aurelijus Skarbalius, Dainius Šuliauskas, Darius Maciulevičius, Audrius Kšanavičius, Andrius Velička, Mantas Samusiovas, Ignas Dedura, Andrius Upstas, Marius Žaliūkas, Gediminas Vičius.
 Nuo 2016 m. Kauno Žalgiris
2016 m. sausį futbolo klubui „Spyris“ LFF sprendimu buvo leista pasikeisti pavadinimą į FK „Kauno Žalgiris“. Tačiau dėl „Žalgirio“ vardo naudojimo prasidėjo teisminiai ginčai su Vilniaus „Žalgiriu“. Apeliacinis teismas uždraudė naudotis šiuo vardu. Nuo 2016 m. balandžio pabaigos klubas kartais imtas vadinti tiesiog "Kauno A lygos futbolo klubu". 2016 m. sezone A lygoje liko paskutiniai, aštunti ir turėjo iškristi iš elito diviziono.

2017 m. klubas ruošėsi Pirmos lygos pirmenybėms, tačiau kai Kazlų Rūdos "Šilas" atsisakė dalyvauti A lygoje, „Kauno Žalgiris“ sėkmingai licencijavosi į A lygą ir užėmė "Šilo" vietą elito divizione. Komanda buvo sukomplektuota Pirmos lygos pirmenybėms, todėl ilgai nepavyko iškovoti taškų. Gegužės 2 d. buvo atleistas komandos vyr. treneris Vitalijus Stankevičius. Tuo metu klubas buvo surinkęs vos du taškus po devynių turų. Treniravo komandą ir Ignas Dedura, ir Andrius Velička, o jiems talkino Laimis Bičkauskas. Vėliau komandos vairą perėmė specialistas iš Šiaurės Airijos Johnatan McKinsty, klubas surinko taškų, bet jų neužteko ir liko paskutiniai (aštunti).

Nors po 2017 m. sezono klubui derėjo iškristi į I lygą, 2018 m. Kauno Žalgiriui vėl pasisekė dalyvauti A lygoje. Utenos Utenis pasitraukė iš A lygos, ir Kauno Žalgiris užėmė jo vietą. Sezonas buvo sėkmingas, buvo užimta 5-oji vieta. Kai 2019 m. FK Stumbrui buvo atimta UEFA licencija, Kauno Žalgiris užėmė jo vietą dalyvauti 2019-2020 m. UEFA Europos lygos varžybose. Debiutinėse Europinėse varžybose Kauno Žalgiris pralaimėjo Limossolio Apollon klubui 0:2 ir 0:4.


FK Kauno Žalgiris

Futbolo klubo „Spyris“ idėja gimė Kauno futbolo mokykloje „Tauras“ dar 2004-aisiais, kai mokyklos treneriai nutarė sudaryti galimybę mokyklą baigusiems futbolininkams tęsti profesionalų karjerą.

Nuo 2005-ųjų septynerius metus klubas su „Tauro“ mokyklos auklėtiniais dalyvavo LFF II lygos pietų zonos pirmenybėse.

2012 m. subyrėjo FBK Kaunas ir kauniečiai liko be reprezentacinės futbolo komandos. 2013 m. buvo sukurtas FK „Spyris“ ir debiutavo LFF I lygos pirmenybėse.

Naujas klubo istorijos puslapis buvo atverstas 2015-aisiais metais – jis tapo legendinio ir stipriausio Lietuvos krepšinio klubo Kauno „Žalgiris“ dalimi ir startavo A lygoje, prisidėdamas prie futbolo atgaivinimo laikinojoje sostinėje.

Per daugiau nei 40 veiklos metų futbolo mokykla „Tauras“ išugdė tokius Lietuvos futbolininkus kaip Igoris Pankratjevas, Robertas Fridrikas, Sigitas Jakubauskas, Robertas Tautkus, Stasys Baranauskas, Alvydas Koncevičius, Vladimiras Buzmakovas, Aurelijus Skarbalius, Dainius Šuliauskas, Darius Maciulevičius, Audrius Kšanavičius, Andrius Velička, Mantas Samusiovas, Ignas Dedura, Andrius Upstas, Marius Žaliūkas, Gediminas Vičius.
 Nuo 2016 m. Kauno Žalgiris
2016 m. sausį futbolo klubui „Spyris“ LFF sprendimu buvo leista pasikeisti pavadinimą į FK „Kauno Žalgiris“. Tačiau dėl „Žalgirio“ vardo naudojimo prasidėjo teisminiai ginčai su Vilniaus „Žalgiriu“. Apeliacinis teismas uždraudė naudotis šiuo vardu. Nuo 2016 m. balandžio pabaigos klubas kartais imtas vadinti tiesiog "Kauno A lygos futbolo klubu". 2016 m. sezone A lygoje liko paskutiniai, aštunti ir turėjo iškristi iš elito diviziono.

2017 m. klubas ruošėsi Pirmos lygos pirmenybėms, tačiau kai Kazlų Rūdos "Šilas" atsisakė dalyvauti A lygoje, „Kauno Žalgiris“ sėkmingai licencijavosi į A lygą ir užėmė "Šilo" vietą elito divizione. Komanda buvo sukomplektuota Pirmos lygos pirmenybėms, todėl ilgai nepavyko iškovoti taškų. Gegužės 2 d. buvo atleistas komandos vyr. treneris Vitalijus Stankevičius. Tuo metu klubas buvo surinkęs vos du taškus po devynių turų. Treniravo komandą ir Ignas Dedura, ir Andrius Velička, o jiems talkino Laimis Bičkauskas. Vėliau komandos vairą perėmė specialistas iš Šiaurės Airijos Johnatan McKinsty, klubas surinko taškų, bet jų neužteko ir liko paskutiniai (aštunti).

Nors po 2017 m. sezono klubui derėjo iškristi į I lygą, 2018 m. Kauno Žalgiriui vėl pasisekė dalyvauti A lygoje. Utenos Utenis pasitraukė iš A lygos, ir Kauno Žalgiris užėmė jo vietą. Sezonas buvo sėkmingas, buvo užimta 5-oji vieta. Kai 2019 m. FK Stumbrui buvo atimta UEFA licencija, Kauno Žalgiris užėmė jo vietą dalyvauti 2019-2020 m. UEFA Europos lygos varžybose. Debiutinėse Europinėse varžybose Kauno Žalgiris pralaimėjo Limossolio Apollon klubui 0:2 ir 0:4.

2019 m. rugsėjo 28 d. Panevėžyje įvyko incidentas tarp Martyno Matuzo ir Rudinilson Silva.http://zalgiris.lt/news/fc-kauno-zalgiris/85466/ Rugsėjo 30 d. Kauno Žalgirio futbolo klubas išplatino pranešimą, kad Matuzas palieka klubą, o Rudinilson Silva suspenduotas dviem savaitėms.


FK Palanga

Palangos FK – buvęs Lietuvos futbolo klubas iš Palangos. 2018 ir 2019 m. sezonuose dalyvavo A lygos pirmenybėse.

Namų rungtynes žaidė Palangos centriniame stadione, o alternatyvus sprendimas buvo Klaipėdos dirbtinės dangos aikštė (Klaipėdos DDA). Komandos spalvos yra geltona (namų aprangos) ir mėlyna (svečiuose).

 2010–2017 m. FK Palanga įkūrimas ir veikla
2010 m. rudenį įkurta Viešoji įstaiga „Palangos futbolo klubas“.

2011 m. pavasarį buvo suburta komanda ir nuo 2011 m. klubas dalyvauja šalies futbolo pirmenybėse „Palangos“ pavadinimu (Futbolo klubas Palanga). 2011 m. sezono pradžioje buvo suformuota komanda, kuri žaidė 2011 m. II lygoje. Tai buvo įspūdingas sezonas, nes komanda nepatyrė nei vieno pralaimėjimo ir net lygiųjų nebuvo. Per visą sezoną neprarado nei vieno taško. Po tokio sėkmingo debiuto palangiškiai ryžosi eiti į LFF I lygą.

Nuo 2012 metų dalyvavo Pirmos lygos pirmenybėse. Būta sezonų, 2012, 2013, 2014 metais, kai ekipa atsidurdavo turnyrinės lentelės apačioje.

Prieš 2015 m. sezoną pasikeitė klubo savininkai. 2015 metų sezonas susiklostė sėkmingai, ypač dėl bendradarbiavimo su Klaipėdos „Atlantu“, nes susieti klubai galėjo skolintis žaidėjus. Toks bendradarbiavimas padėjo tobulėti palangiškiams. Nuo 2016 metų klubas neteko susieto klubo statuso ir tapo visiškai savarankišku. 2016 metais LFF I lygoje užėmė antrąją vietą. Dėl galimybės žaisti A lygoje kovojo su „Uteniu“, tačiau iškovoti kelialapio į A lygą nepavyko.

2017 m. „Žemaitijos taurės“ turnyre iškovota III vieta. Tapo 2017 m. LFF Pirmos lygos nugalėtojais ir iškovojo teisę žaisti 2018 m. A lygos pirmenybėse.

 2018–2019 m.: dalyvavimas A lygoje
2018 m. sezone pirmąsias draugiškas rungtynes palangiškiai sužaidė su šalies čempionais FK Sūduva ir pralaimėjo minimaliu rezultatu 0:1. Palanga nustebino nauju žaidėju, o Lukmanas Haruna tapo vienu iš tų žaidėjų, kurie turi puikius CV, tačiau šis žaidėjas rungtynių metu įsivėlė į konfliktą su rungtynių fotografu (vos su juo nesusimušė), turėjo kitų problemų dėl bendravimo ir pažeidinėjo drausmę ir paliko komandąhttps://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/a-lygos-algos-24-1050564. A lygos pirmenybes pradėjo rungtynėmis su FK Jonava. Jose pirmieji pelnė įvartį ir pirmavo, bet per pridėtą laiką prasileido įvartį ir tenkinosi lygiosiomis. Įvartį pelnė Simonas Urbys. Sezonas buvo sudėtingas, tačiau vasarą finansinių problemų turėjo FK Atlantas, nesisekė FK Jonavai ir palangiškiai sugebėjo galutinėje rikiuotėje užimti septintą vietą. Tai reiškė pereinamąsias rungtynes su DFK Dainava, kurie Pirmoje lygoje užėmė antrą vietą. Pirmosiose rungtynėse 3-0 nugalėjo palangiškiai. Atsakomosiose dar kartą (šį sykį 2-0) ir vėl nugalėjo palangiškiai. Bendras dvejų rungtynių rezultatas buvo 5-0. Komanda išsaugojo vietą A lygoje.

2019 m. prieš sezono pradžią pasikeitė treneriai. Vietoje vyr. trenerio Valdo Trakio atėjo Aleksandras Ušakinas (Aleksandr Ushakhin) ir Artiomas Gorlovas.http://fkpalanga.lt/%EF%BB%BFpalanga-ruosiasi-antrajam-a-lygos-sezonui/  Vasario mėn. klubas nesugebėjo licencijuotis A lygai ir gavo tik Pirmos lygos licenciją.https://lff.lt/news/5664/a-lygos-licencijos-suteiktos-dar-dviems-klubams/ Tačiau išimties tvarka dalyvavo 2019 m. A lygos pirmenybėse.https://lff.lt/news/5686/2019-m-a-lygoje-zais-astuonios-komandos/ Ypač nesėkmingai klostėsi antras ratas, kurio metu komanda vienintelį kartą ėmė taškus, kai Stumbrui buvo įskaitytas techninis pralaimėjimas. Vasaros metu komandą sudrebino pokyčiai. Buvo atleistas treneris ir didžioji dalis žaidėjų. Paskelbta, kad klubo naujuoju savininku tapo Tomas Laucius.http://fkpalanga.lt/naujas-fk-palanga-veidas/  Klubo vadovu tapo Mindaugas Gobikas, o iš komandos senbuvių liko vos keli patyrė žaidėjai, tai estas Sergejus Mošnikovas, kuris tapo kapitonu, bei Yao N‘Goranas. Visi kiti žaidėjai buvo arba labai jauno amžiaus, arba naujokai.https://alyga.lt/naujiena/palanga-antroje-sezono-dalyje-bus-itin-pasikeitusi/6166 Komanda liko septintoje vietoje. Iškovojo dvi darbines pergales prieš FK Atlantas ir kartą laimėjo prieš FC Stumbras. Dar į savo sąskaitą įsirašė tris technines pergales prieš sezono metu iširusį FC Stumbras. Pereinamosiose rungtynėse dėl išlikimo kovojo su FK Banga Gargždai. Pirmose rungtynėse patyrė pralaimėjimą 0-2, o atsakomosios baigėsi 2-2. Palangiškiai pralaimėjo bendru dviejų rungtynių rezultatu 2-4 ir turėtų būti perkelti į Pirmą lygą.

2019 m. gruodžio 5 d. įvyko neeilinė LFF spaudos konferencija, kurioje pranešta, kad du klubai šalinami iš A lygos.https://lff.lt/news/9419/fk-atlantas-ir-fk-palanga-del-manipuliavimo-rezultatais-yra-salinami-is-a-lygos/ Klaipėdos „Atlantas“ ir FK Palanga dėl manipuliavimo varžybų rezultatais pašalinami iš A lygos. (LFF Drausmės komiteto sprendimas gali būti skundžiamas ne vėliau kaip per septynias dienas nuo įteikimo dienos.) Palangos klubui skirta 42 000 tūkstančių eurų bauda bei išsiuntimas į Lietuvos futbolo II lygą. Pasirodė pranešimai, kad klubo vadovas Tomas Laucius parengė apeliaciją ir ketina ginti garbę net teismuose.https://www.futbolas.lt/m/naujiena/407298/palangos-vadovas-t-laucius-apeliacija-bus-tikiuosi-paaiskes-daug-nauju-dalyku

2020 m. sausio 13 d. LFF informavo, kad klubas atsisakė planų siekti A lygos licencijos bei prisijungė prie Pirmos lygos licencijų siekiančių klubų ir dalyvauja 2020 m. Pirmos lygos licencijavimosi procese.https://lff.lt/news/9466/isibegeja-a-ir-i-lygos-klubu-licencijavimo-sezonas/ Galiausiai, klubas atsisakė dalyvauti bet kokiose varžybose ir turnyruose 2020 m. sezone ir bankrutavo

A lygos licencijos siekiantys klubai šiuo metu audituojami, o audituotas metines ataskaitas turės pateikti įvertinimui sausio 27 dieną.
Praėjusią savaitę teisinius, personalo, infrastruktūros ir jaunimo ugdymo kriterijus įgyvendinančią medžiagą įvertinimui pradėjo teikti ir LFF I lygos klubai.
Licencijavimo skyrių apie persivedimą į I lygos licencijavimo procesą informavo Palangos „Palanga“ ir „Hegelmann Litauen“, todėl šiuo metu A lygos reikalavimus siekia įgyvendinti šie klubai:
Marijampolės „Sūduva“, Vilniaus „Žalgiris“, Vilniaus „Riteriai“, Kauno „Žalgiris“, Panevėžio „Panevėžys“, Klaipėdos „Atlantas“, Gargždų „Banga“, Telšių „Džiugas“, „Vilniaus Vytis“ bei Alytaus „Dainava“.
Prie I lygos klubų licencijavimo proceso prisijungus minėtiems Palangos „Palangai“, „Hegelmann Litauen“ bei „Panevėžys“ B komandai, o tokių planų atsisakius „Sakuonos“ klubui, dabartinis I lygos Licencijos pareiškėjų sąrašas yra toks:
FK „Nevėžis“, FK „Jonava“, FA „Šiauliai“, FK „Minija“, FK „Radviliškis“, FK „Atmosfera“, FK „Aukštaitija“, FK „Kupiškis“, BFA, FK „Riteriai“ B, Vilniaus „Žalgiris“ B, FK „Sūduva“ B, FK „Kauno Žalgiris“ B, Palangos „Palanga“, „Hegelmann Litauen“, „Panevėžys“ B.
Po visapusiškos futbolo klubų padėties įvertinimo sprendimus dėl licencijų suteikimo Licencijavimo komitete A lygos klubams numatoma priimti vasario 3 d., I lygos klubams – vasario 18 d.
Galutinius sprendimus dėl A lygos ir I lygos dalyvių skaičiaus priims LFF Vykdomasis komitetas įvertinęs sportinius ir klubų licencijavimo rezultatus.


FK Palanga