Informatika

Informatika (kompiuterija, , , ,  = „kompiuterių mokslas“, JAV – ) – mokslas bei technikos šaka, kuri nagrinėja informacijos apdorojimą bei jos saugojimą, panaudojant kompiuterius.LST ISO 2382-1: 1996. Informacijos technologija. Terminai ir apibrėžimai. 1-oji dalis. Pagrindiniai terminai. Lietuvos standartizacijos departamentas. 1996. 33 ps.

Informatika (Informacinės technologijos) skatina intensyvų informacijos apsikeitimą tarptautiniu mastu. Praktikoje informatika apima tiek abstrakčius algoritmų, formalių gramatikų ir panašius tyrimus, tiek ir konkretesnes sritis – programavimo kalbas, programinę, techninę įrangą bei kompiuterio sudėtines dalis.

Naudojant šį žodį junginyje su konkrečios disciplinos vardu (pvz., ekonominė informatika, bioinformatika ir panašiai) jis nurodo tam tikras informatikos specializacijas, kurios yra skirtos valdyti ir apdoroti duomenis, informaciją ir žinias atitinkamos disciplinos ir kartu įtraukia informatikos koncepcijas bei teorijas į šias disciplinas. Analogiškai informatika turi ryšių su bibliotekininkyste.

Vystantis technikai, augant skaičiavimo operacijų apimčiai bei sudėtingėjant skaičiavimams ši informacijos apdorojimo sritis pradėjo varžyti žmones, todėl buvo palaipsniui vystoma skaičiavimo teorija ir technika.

Jau antikiniais laikais egzistavo skaičiavimus palengvinančios priemonės tokios kaip abakas ar skaitliukai. XVI a. pabaigoje – XVII a. pradžioje buvo sukurti pirmieji mechaniniai skaičiavimo įrenginiai. Pirmąją mechaninę skaičiavimo mašiną, kuri galėjo atlikti sudėties ir atimties operacijas, 1623 m. sukonstravo Tiubingeno universiteto profesorius Vilhelmas Šikardas (, 1592–1635).A Brief History of Computing,  by Stephen White. Šaltinis naudojamas pagal suteiktą teisę. Deja, ši mašina greitai sudegė. 1642 m. prancūzas Blezas Paskalis (, 1623–1662), būdamas 19 metų, sukonstravo sumavimo mašiną – aritmometro prototipą. Tarp 1837 ir 1901 m. Čarlzas Babidžas (, 1791–1871) – anglų matematikas ir išradėjas, padedant Adai Lovelasei (, 1815–1852), suprojektavo Skirtumų mašiną, kurią galima laikyti pirmuoju šiuolaikinių kompiuterių prototipu. Apie 1900, IBM pardavė pirmąsias perfokortines mašinas. Tačiau visos šios mašinos buvo sukurtos atlikti atskirus uždavinius arba, geriausiu atveju, jų tam tikrą aibę.

Iki 1940 buvo sukurta ir kitų našesnių skaičiavimo mašinų, kurioms pavadinti buvo pradėta naudoti sąvoka kompiuteris (). Kadangi tuo metu tapo aišku, kad kompiuteriai gali būti naudojami matematiniams skaičiavimams atlikti, tai kompiuterių mokslas tapo platesnis nei bendrai skaičiavimas. Kompiuterių mokslas kaip atskira akademinė disciplina atsirado 1960.

Toliau plečiantis kompiuterių panaudojimui ir su jais susijusių uždavinių ratui, kompiuterių mokslas buvo praplėstas teorinėmis disciplinomis ir galiausiai iš jo 1970 m. susiformavo ir buvo pripažinta informatika kaip atskira mokslo šaka. Iki tol informatika vystėsi matematikos, elektronikos ir kitų techninių disciplinų sudėtyje. Jos užuomazgų galima buvo rasti net ir lingvistikoje. Pirmasis informatikos fakultetas buvo įkurtas 1962 m. Pardų universitete.

Šis naujas terminas buvo priimtas naudoti visoje Vakarų Europoje, išskyrus anglų kalboje, ir verčiant jo reikšmė atitinka ( arba ) žodžių reikšmę. Nors žodis () yra laikomas sąvokos () sinonimu.

Pirmasis lietuviškas kompiuteris „EVP80-2 Rūta“ buvo sukurtas 1963 m. , vadovas Gintautas Grigas. Prof. Laimutis Telksnys šeštajame dešimtmetyje sukūrė pirmąją Lietuvoje elektroninę skaičiavimo mašiną, vėliau ir pirmąjį Europoje rašto ženklus skaitantį automatą „Rūta-701“, kuris atpažindavo bei nuskaitydavo ir ranka rašytus ženklus. Su komanda sukūrė sistemą „LIEPA“ – skaitmeninio lietuvių kalbos atpažinimo bei elektroninio teksto skaitytuvą lietuvių kalba . Lietuvoje informatikos terminas paplito nuo 1986 m., kai mokyklose atsirado toks kursas

Su komanda sukūrė sistemą „LIEPA“ – skaitmeninio lietuvių kalbos atpažinimo bei elektroninio teksto skaitytuvą lietuvių kalba . Lietuvoje informatikos terminas paplito nuo 1986 m., kai mokyklose atsirado toks kursas.

Darželis
2,5 - 6 metai
Siekiame kurti sąlygas, padedančias vaikui tenkinti prigimtinius ir pažintinius poreikius, ugdyti savarankišką, savimi pasitikintį, aktyvų vaiką, turintį pažinimo motyvaciją.
Pradinė mokykla
1 - 4 klasės
Čia tėvai turi unikalią galimybę garantuoti savo vaikui: visišką saugumą; žinių kokybę; sielos komfortą – jauki aplinka, pasitikėjimo ir bendradarbiavimo atmosfera.
Progimnazija
5 - 8 klasės
Galimybė vaikui bendrauti su pasauliu, keistis informacija ir kultūrinėmis vertybėmis, pasitikėti savimi, tapti visapusiška ir save realizuojančia asmenybe.


Informatika


Informatika

Vystantis technikai, augant skaičiavimo operacijų apimčiai bei sudėtingėjant skaičiavimams ši informacijos apdorojimo sritis pradėjo varžyti žmones, todėl buvo palaipsniui vystoma skaičiavimo teorija ir technika.

Jau antikiniais laikais egzistavo skaičiavimus palengvinančios priemonės tokios kaip abakas ar skaitliukai. XVI a. pabaigoje – XVII a. pradžioje buvo sukurti pirmieji mechaniniai skaičiavimo įrenginiai. Pirmąją mechaninę skaičiavimo mašiną, kuri galėjo atlikti sudėties ir atimties operacijas, 1623 m. sukonstravo Tiubingeno universiteto profesorius Vilhelmas Šikardas (, 1592–1635).A Brief History of Computing,  by Stephen White. Šaltinis naudojamas pagal suteiktą teisę. Deja, ši mašina greitai sudegė. 1642 m. prancūzas Blezas Paskalis (, 1623–1662), būdamas 19 metų, sukonstravo sumavimo mašiną – aritmometro prototipą. Tarp 1837 ir 1901 m. Čarlzas Babidžas (, 1791–1871) – anglų matematikas ir išradėjas, padedant Adai Lovelasei (, 1815–1852), suprojektavo Skirtumų mašiną, kurią galima laikyti pirmuoju šiuolaikinių kompiuterių prototipu. Apie 1900, IBM pardavė pirmąsias perfokortines mašinas. Tačiau visos šios mašinos buvo sukurtos atlikti atskirus uždavinius arba, geriausiu atveju, jų tam tikrą aibę.

Iki 1940 buvo sukurta ir kitų našesnių skaičiavimo mašinų, kurioms pavadinti buvo pradėta naudoti sąvoka kompiuteris (). Kadangi tuo metu tapo aišku, kad kompiuteriai gali būti naudojami matematiniams skaičiavimams atlikti, tai kompiuterių mokslas tapo platesnis nei bendrai skaičiavimas. Kompiuterių mokslas kaip atskira akademinė disciplina atsirado 1960.

Toliau plečiantis kompiuterių panaudojimui ir su jais susijusių uždavinių ratui, kompiuterių mokslas buvo praplėstas teorinėmis disciplinomis ir galiausiai iš jo 1970 m. susiformavo ir buvo pripažinta informatika kaip atskira mokslo šaka. Iki tol informatika vystėsi matematikos, elektronikos ir kitų techninių disciplinų sudėtyje. Jos užuomazgų galima buvo rasti net ir lingvistikoje. Pirmasis informatikos fakultetas buvo įkurtas 1962 m. Pardų universitete.

Šis naujas terminas buvo priimtas naudoti visoje Vakarų Europoje, išskyrus anglų kalboje, ir verčiant jo reikšmė atitinka ( arba ) žodžių reikšmę. Nors žodis () yra laikomas sąvokos () sinonimu.

Pirmasis lietuviškas kompiuteris „EVP80-2 Rūta“ buvo sukurtas 1963 m. , vadovas Gintautas Grigas.


Vilnius

Vilnius – Lietuvos Respublikos sostinė, Vilniaus apskrities, Vilniaus rajono savivaldybės ir Vilniaus miesto savivaldybės centras. 2022 m. pradžioje mieste gyveno 592 389 gyventojai.

Vilnius yra arkivyskupijos centras, nuo 1579 m. – universitetinis miestas. Sostinėje veikia aukščiausios valdžios institucijos – Lietuvos Respublikos prezidentūra, Lietuvos Seimas, Lietuvos Vyriausybė, ministerijos, Lietuvos Aukščiausiasis ir Konstitucinis teismai, užsienio valstybių ambasados ir atstovybės, diplomatinės misijos, tarptautinių organizacijų atstovybės.

Vilniaus senamiestis 1994 m. yra įtrauktas į UNESCO organizacijos Pasaulio paveldo sąrašą.

miniatiūra|Vilniaus autobusas Solaris Urbino 18 ir troleibusas Solaris Trollino 12 (fone)

Vilniuje viešojo transporto paslaugos teikia įmonės Vilniaus viešasis transportas ir Transrevis. Mieste kursuoja 20 troleibusų maršrutų , 6 Greitieji maršrutai ir 72 autobusų maršrutai. duomenimis , didžiausias numeris yra 116. Pirmoji linija nutiesta 1955 m., pirmieji troleibusai mieste ėmė kursuoti 1956 m. Yra Vilniaus funikulierius.

2012 m. pradžioje į gatves išriedėjo Lietuvoje surinkti troleibusai „Amber Vilnis 12 AC“. Vilniuje surinkti troleibusai „Amber Vilnis“ išriedės į gatves

2013 m. liepos 1 d. Vilniuje įsigaliojo viešojo transporto pokyčiai. Atsirado šeši greitieji autobusų maršrutai. Taip pat atsirado privežamieji maršrutai. Įrengtos papildomos stotelės naujuose maršrutuose. Tačiau nebeliko dalies maršrutų, pasikeitė ir kai kurių autobusų bei troleibusų važiavimo trasos ir grafikai. Taip pat pasikeitė kai kurių maršrutų numeracija.

Mieste yra Vilniaus geležinkelio stotis, Vilniaus tarptautinis oro uostas, Vilniaus autobusų stotis.

Taip pat Vilniuje keleivių pervežimo paslaugos teikia ir privatus vežėjai.


Vilnius


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q153167--Apdovanojimai ir kita veikla-2--lt-0000-622

Valdas Adamkus

thumb|260px|Valdas Adamkus ir Lenkijos prezidentas Aleksandras Kvasnievskis su LITPOLBAT kariais. Žalgirio mūšio laukas, 2000.07.15 d.
thumb|260px|Maskva, 2001.03.30 d. Po Lietuvos-Rusijos derybų Valdas Adamkus ir Rusijos prezidentas Vladimiras Putinas pasikeičia Bendro pareiškimo dokumentais
thumb|260px|Prezidentas Valdas Adamkus su kitais vadovais prie apskrito stalo Kijeve Ukrainos Oranžinės revoliucijos metu 2004 m.
thumb|260px|JAV prezidentas Džordžas Bušas, Latvijos prezidentė Vaira Vīķe-Freiberga, Estijos prezidentas Arnoldas Riutelis ir Valdas Adamkus Rygoje, 2005.05.07
thumb|260px|Prezidentas Valdas Adamkus ir Prezidentas Džordžas Bušas, Baltuosiuose Rūmuose, 2007 m.
thumb|260px|Gruzijos prezidentas Michailas Saakašvilis, Lenkijos prezidentas Lechas Kačinskis ir Valdas Adamkus Tbilisyje. 2007.11.22 d.
thumb|260px|Lenkijos prezidentas Lechas Kačinskis ir Valdas Adamkus susitinka prie Lietuvos-Lenkijos valstybinės sienos ryšium su Šengeno sutarties įsigaliojimu. 2007.12.04 d.
thumb|280px|Valdas Adamkus su Džordžu Bušu Lietuvos Prezidentūroje (2002) m.
Valdas Adamkus (iki 1955 m. Voldemaras Adamkavičius; g. 1926 m. lapkričio 3 d. Kaune) – politikas, Lietuvos Respublikos Prezidentas, aplinkosaugininkas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas.

1988 m. V. Adamkui suteiktas Tarptautinis gamtosauginis apdovanojimas už išskirtinius nuopelnus tarptautinėje arenoje, jis apdovanotas JAV aplinkos apsaugos agentūros Aukso medaliu bei JAV Prezidento apdovanojimu už pasižymėjimą tarnyboje. 2003 m. skirtas UNESCO Geros valios ambasadoriaus žinių visuomenei titulas (šį titulą visame pasaulyje turi tik 55 asmenys).„V.Adamkus taps UNESCO Geros valios ambasadoriumi“ 2003 m. balandžio 18 d., „BNS“UNESCO Goodwill Ambassadors 2007 m. prestižiniuose „European Voice“ rinkimuose buvo suteiktas „Metų europiečio“ titulas ir paskirtas Azerbaidžano tarptautinis „Iljaso Efendijevo“ fondo įvertinimas. Buvęs valstybės vadovas yra apdovanotas įvairių šalių aukščiausiais valstybiniais ordinais, taip pat įteiktas Tarptautinio olimpinio komiteto apdovanojimas už Sporto ir olimpinio judėjimo plėtojimą bei Atėnų miesto Aukso grandinė.

2008 m. už ilgametį ir aktyvų dalyvavimą olimpiniame sąjūdyje, jo idėjų skleidimą skirtas Lietuvos olimpinės akademijos akademiko vardas.„V.Adamkui - Olimpinės akademijos akademiko regalijos“ 2008 m. balandžio 25 d., „ELTA“ Apdovanotas Lietuvos Skautų sąjungos Geležinio Vilko ir Lietuvos Šaulių sąjungos Žvaigždės ordinais, 2009 m. už konstitucinių vertybių puoselėjimą įteikta Konstitucijos taurė.„Konstitucijos taurė - kadenciją baigusiam prezidentui V.Adamkui“  2009 m. spalio 23 d., „ELTA“ ir „Lietuvos rytas“

Nuo 2010 m. birželio mėn. Valdas Adamkus yra VDU tarybos pirmininkas.Vytauto Didžiojo universitetas – Valdas Adamkus 2011 m. Kaune įsteigtas Prezidento Valdo Adamkaus biblioteka-muziejus, veikiantis viešosios įstaigos pagrindais.

2014 m. „Gerumo ąžuolo“ sambūrio iniciatyva prie Vilkijos bažnyčios pastatytas akmuo su prezidento bareljefu.Akmuo su prezidento bareljefu

2016 m. prezidento vardu Kaune pavadinta Prezidento Valdo Adamkaus gimnazija. 2017 m. atidengta atminimo lenta Kauno Mažojoje Kristaus Prisikėlimo bažnyčioje.

2022 m. suteiktas Vilniaus garbės piliečio vardas.

2022 m. gegužės 17 d. LR Seimas prezidentui įteikė Aleksandro Stulginskio žvaigždės apdovanojimą.Seimo apdovanojimą atsiėmęs Adamkus: visą gyvenimą stengiausi, kad Lietuva būtų laisva, demokratiška ir europietišk

Kadenciją baigusiam prezidentui Valdui Adamkui antradienį Seime įteikiama Aleksandro Stulginskio žvaigždė. Šį apdovanojimą Seimas įsteigė 2020 metais, jis bus teikiamas pirmą kartą.
„Aš labai džiaugiuosi, kad pirmaisiais metais, kai toks apdovanojimas yra teikiamas, jis atitenka prezidentui V. Adamkui ir JAV senatoriui Richardui Josephui Durbinui, kurio indėlis tiek į Lietuvos kelią į nepriklausomybę, tiek ir mūsų stojimą į euroatlantines organizacijas, mūsų integraciją, yra didžiulis.
Tačiau šiandien, žinoma, Seimo posėdžio svarbiausias herojus bus V. Adamkus, jis yra čia Seime posėdyje, sakys kalbą. Jo indėlis į Lietuvos saugumą, į Lietuvos euroatlantinę integraciją yra didžiulis, jo neįmanoma pervertinti. Džiaugiuosi, kad jis buvs įvertintas ir tokiu būdu“, – prieš Seimo posėdį sakė Seimo pirmininkė Viktorija Čmilytė-Nielsen.
Pats V. Adamkus atsiimdamas apdovanojimą sakė besijaučiantis išskirtinai pagerbtas Seimo sprendimo skirti jam Aleksandro Stulginskio žvaigždės apdovanojimą: „Esu giliai sujaudintas ir dėkingas. Šis įvertinimas skiriamas už parlamentarizmo, demokratijos ir valstybingumo idėjų puoselėjimą.
Jeigu mano darbai šiandienos piliečių akyse buvo būtent tokie, reiškia, esame bendraminčiai. Visą sąmoningą gyvenimą, pradedant paauglio dalyvavimu antinacinėje rezistencijoje ir baigiant šiandieniniais susitikimais su Lietuvos ir pasaulio žmonėmis, stengiausi dirbti savo valstybei. Visą gyvenimą, visomis galimybės siekiau, kad Lietuva būtų laisva, demokratiška ir europietiška.“
G. Nausėda: V. Adamkaus gyvenimas atspindėjo ir dramatišką Lietuvos istoriją
Posėdyje kalbėjęs prezidentas Gitanas Nausėda teigė, kad likimas prezidentą V. Adamkų apdovanojo nuostabiu, labai įdomiu ir turiningu gyvenimu:
„Kartais net sunku įsivaizduoti, kad tai žmogus, kuris gyveno dar toje epochoje, apie kurią mes daugiausia žinome iš istorijos vadovėlių. Žinome to meto viešojo gyvenimo, galima sakyti, klasikus, su kai kuriais iš jų prezidentas Valdas Adamkus turėjo galimybę bendrauti tiesiogiai ir vėliau palaikyti ilgamečius ryšius.“
Tačiau, anot dabartinio šalies vadovo, V. Adamkaus gyvenimas taip pat atspindėjo dramatišką Lietuvos istoriją.
„Nepriklausomybę, kurią mes praradome dėl brutalaus agresoriaus, kuris šiandien savo ašmenų aštrumą mėgina kitoje Europos valstybėje, Ukrainoje. Prezidentas V. Adamkus net ir pasitraukęs iš Lietuvos visą laiką liko Lietuvoje.
Visas jo gyvenimas, profesinė veikla buvo nukreipti į tai, kad <...> vieną gražią dieną Lietuva bus laisva, tik galbūt tuo met dar neįsivaizdavote, kad tapsite ir Lietuvos Respublikos prezidentu“, – kalbėjo G. Nausėda.
Jis sakė puikiai žinantis, kad V. Adamkus iki šiol labai dažnai lankosi Prezidentūroje, nes net ir baigęs prezidento kadenciją, jis ir toliau galvoja ir rūpinasi Lietuvos problemomis ir šalies reikalais.
„Daug kas galėtų vietoje jūsų pasakyti, kad štai, aš jau savo didžiąją naštą pakėliau, garbingai nešiau ir dabar galiu pailsėti. Tik ne prezidentas Valdas Adamkus. Daug kas galėtų pasakyti, kad dalyvavau nepaprastai svarbiuose, istoriniuose valstybės raidos monentuose, <...> padariau gerokai daugiau, nei galima padaryti per vieną gyvenimą, ir galiu pailsėti. Tik ne prezidentas Valdas Adamkus“, – sakė šalies vadovas.
G. Nausėda pabrėžė, kad V. Adamkaus visuomeninis gyvenimas gali būti pavyzdžių kiekvienam žmogui.
V. Adamkui šis ženklas skirtas už jo indėlį į derybas dėl stojimo į svarbiausias Vakarų pasaulio bendrijos institucijas – NATO ir Europos Sąjungą.
Apdovanojimą – Aleksandro Stulginskio žvaigždę – parlamentas įsteigė Steigiamojo Seimo ir Lietuvos Respublikos paskelbimo 100-ųjų metinių proga ir siekdamas pagerbti iškilią A. Stulginskio asmenybę.
A. Stulginskio žvaigždę parlamentas yra skyręs ir Jungtinių Amerikos Valstijų senatoriui Richardui Josephui Durbinui už jo paramą Lietuvai, siekiant įtvirtinti valstybės nepriklausomybę ir tarptautinio diplomatinio pripažinimo, pagalbą plėtojant Lietuvos ir JAV tarpvalstybinius ryšius.
Jam apdovanojimas bus įteiktas vėliau.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q153167--Apdovanojimai ir kita veikla-2--lt-0000-623

Valdas Adamkus

1988 m. V. Adamkui suteiktas Tarptautinis gamtosauginis apdovanojimas už išskirtinius nuopelnus tarptautinėje arenoje, jis apdovanotas JAV aplinkos apsaugos agentūros Aukso medaliu bei JAV Prezidento apdovanojimu už pasižymėjimą tarnyboje. 2003 m. skirtas UNESCO Geros valios ambasadoriaus žinių visuomenei titulas (šį titulą visame pasaulyje turi tik 55 asmenys).„V.Adamkus taps UNESCO Geros valios ambasadoriumi“ 2003 m. balandžio 18 d., „BNS“UNESCO Goodwill Ambassadors 2007 m. prestižiniuose „European Voice“ rinkimuose buvo suteiktas „Metų europiečio“ titulas ir paskirtas Azerbaidžano tarptautinis „Iljaso Efendijevo“ fondo įvertinimas. Buvęs valstybės vadovas yra apdovanotas įvairių šalių aukščiausiais valstybiniais ordinais, taip pat įteiktas Tarptautinio olimpinio komiteto apdovanojimas už Sporto ir olimpinio judėjimo plėtojimą bei Atėnų miesto Aukso grandinė.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q153167--Apdovanojimai ir kita veikla-2--lt-0000-625

Valdas Adamkus

1988 m. V. Adamkui suteiktas Tarptautinis gamtosauginis apdovanojimas už išskirtinius nuopelnus tarptautinėje arenoje, jis apdovanotas JAV aplinkos apsaugos agentūros Aukso medaliu bei JAV Prezidento apdovanojimu už pasižymėjimą tarnyboje. 2003 m. skirtas UNESCO Geros valios ambasadoriaus žinių visuomenei titulas (šį titulą visame pasaulyje turi tik 55 asmenys).„V.Adamkus taps UNESCO Geros valios ambasadoriumi“ 2003 m. balandžio 18 d., „BNS“UNESCO Goodwill Ambassadors 2007 m. prestižiniuose „European Voice“ rinkimuose buvo suteiktas „Metų europiečio“ titulas ir paskirtas Azerbaidžano tarptautinis „Iljaso Efendijevo“ fondo įvertinimas. Buvęs valstybės vadovas yra apdovanotas įvairių šalių aukščiausiais valstybiniais ordinais, taip pat įteiktas Tarptautinio olimpinio komiteto apdovanojimas už Sporto ir olimpinio judėjimo plėtojimą bei Atėnų miesto Aukso grandinė.

2008 m. už ilgametį ir aktyvų dalyvavimą olimpiniame sąjūdyje, jo idėjų skleidimą skirtas Lietuvos olimpinės akademijos akademiko vardas.„V.Adamkui - Olimpinės akademijos akademiko regalijos“ 2008 m. balandžio 25 d., „ELTA“ Apdovanotas Lietuvos Skautų sąjungos Geležinio Vilko ir Lietuvos Šaulių sąjungos Žvaigždės ordinais, 2009 m. už konstitucinių vertybių puoselėjimą įteikta Konstitucijos taurė.„Konstitucijos taurė - kadenciją baigusiam prezidentui V.Adamkui“  2009 m. spalio 23 d., „ELTA“ ir „Lietuvos rytas“


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q153167--Apdovanojimai ir kita veikla-2--lt-0000-626

Valdas Adamkus

1988 m. V. Adamkui suteiktas Tarptautinis gamtosauginis apdovanojimas už išskirtinius nuopelnus tarptautinėje arenoje, jis apdovanotas JAV aplinkos apsaugos agentūros Aukso medaliu bei JAV Prezidento apdovanojimu už pasižymėjimą tarnyboje. 2003 m. skirtas UNESCO Geros valios ambasadoriaus žinių visuomenei titulas (šį titulą visame pasaulyje turi tik 55 asmenys).„V.Adamkus taps UNESCO Geros valios ambasadoriumi“ 2003 m. balandžio 18 d., „BNS“UNESCO Goodwill Ambassadors 2007 m. prestižiniuose „European Voice“ rinkimuose buvo suteiktas „Metų europiečio“ titulas ir paskirtas Azerbaidžano tarptautinis „Iljaso Efendijevo“ fondo įvertinimas. Buvęs valstybės vadovas yra apdovanotas įvairių šalių aukščiausiais valstybiniais ordinais, taip pat įteiktas Tarptautinio olimpinio komiteto apdovanojimas už Sporto ir olimpinio judėjimo plėtojimą bei Atėnų miesto Aukso grandinė.

2008 m. už ilgametį ir aktyvų dalyvavimą olimpiniame sąjūdyje, jo idėjų skleidimą skirtas Lietuvos olimpinės akademijos akademiko vardas.„V.Adamkui - Olimpinės akademijos akademiko regalijos“ 2008 m. balandžio 25 d., „ELTA“ Apdovanotas Lietuvos Skautų sąjungos Geležinio Vilko ir Lietuvos Šaulių sąjungos Žvaigždės ordinais, 2009 m. už konstitucinių vertybių puoselėjimą įteikta Konstitucijos taurė.„Konstitucijos taurė - kadenciją baigusiam prezidentui V.Adamkui“  2009 m. spalio 23 d., „ELTA“ ir „Lietuvos rytas“

Nuo 2010 m. birželio mėn. Valdas Adamkus yra VDU tarybos pirmininkas.Vytauto Didžiojo universitetas – Valdas Adamkus 2011 m. Kaune įsteigtas Prezidento Valdo Adamkaus biblioteka-muziejus, veikiantis viešosios įstaigos pagrindais.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q153167--Apdovanojimai ir kita veikla-2--lt-0000-627

Valdas Adamkus

1988 m. V. Adamkui suteiktas Tarptautinis gamtosauginis apdovanojimas už išskirtinius nuopelnus tarptautinėje arenoje, jis apdovanotas JAV aplinkos apsaugos agentūros Aukso medaliu bei JAV Prezidento apdovanojimu už pasižymėjimą tarnyboje. 2003 m. skirtas UNESCO Geros valios ambasadoriaus žinių visuomenei titulas (šį titulą visame pasaulyje turi tik 55 asmenys).„V.Adamkus taps UNESCO Geros valios ambasadoriumi“ 2003 m. balandžio 18 d., „BNS“UNESCO Goodwill Ambassadors 2007 m. prestižiniuose „European Voice“ rinkimuose buvo suteiktas „Metų europiečio“ titulas ir paskirtas Azerbaidžano tarptautinis „Iljaso Efendijevo“ fondo įvertinimas. Buvęs valstybės vadovas yra apdovanotas įvairių šalių aukščiausiais valstybiniais ordinais, taip pat įteiktas Tarptautinio olimpinio komiteto apdovanojimas už Sporto ir olimpinio judėjimo plėtojimą bei Atėnų miesto Aukso grandinė.

2008 m. už ilgametį ir aktyvų dalyvavimą olimpiniame sąjūdyje, jo idėjų skleidimą skirtas Lietuvos olimpinės akademijos akademiko vardas.„V.Adamkui - Olimpinės akademijos akademiko regalijos“ 2008 m. balandžio 25 d., „ELTA“ Apdovanotas Lietuvos Skautų sąjungos Geležinio Vilko ir Lietuvos Šaulių sąjungos Žvaigždės ordinais, 2009 m. už konstitucinių vertybių puoselėjimą įteikta Konstitucijos taurė.„Konstitucijos taurė - kadenciją baigusiam prezidentui V.Adamkui“  2009 m. spalio 23 d., „ELTA“ ir „Lietuvos rytas“

Nuo 2010 m. birželio mėn. Valdas Adamkus yra VDU tarybos pirmininkas.Vytauto Didžiojo universitetas – Valdas Adamkus 2011 m. Kaune įsteigtas Prezidento Valdo Adamkaus biblioteka-muziejus, veikiantis viešosios įstaigos pagrindais.

2014 m. „Gerumo ąžuolo“ sambūrio iniciatyva prie Vilkijos bažnyčios pastatytas akmuo su prezidento bareljefu.Akmuo su prezidento bareljefu

2016 m. prezidento vardu Kaune pavadinta Prezidento Valdo Adamkaus gimnazija. 2017 m. atidengta atminimo lenta Kauno Mažojoje Kristaus Prisikėlimo bažnyčioje.

2022 m. suteiktas Vilniaus garbės piliečio vardas.


Rusija

Rusija (), oficialiai Rusijos Federacija () – federacinė valstybė šiaurinėje Eurazijos dalyje. Tai didžiausia pagal plotą pasaulyje valstybė, besidriekianti nuo Baltijos jūros iki Ramiojo vandenyno. Rusija ribojasi su (iš vakarų į rytus): Norvegija, Suomija, Estija, Latvija, Baltarusija, Lietuva, Lenkija, Ukraina, Gruzija, Azerbaidžanu, Kazachstanu, Kinija, Mongolija ir Šiaurės Korėja.

Vakarinė šalies dalis, esanti Europos žemyne, yra daug tankiau apgyvendinta nei rytinė – maždaug 77 % populiacijos gyvena vakarų Rusijoje. Šalis apima apie aštuntadalį apgyvendintos žemės ploto ir turėdama 144 mln. gyventojų užima 9 vietą pagal gyventojų skaičių pasaulyje, o taip yra viena iš rečiausiai apgyvendintų pasaulio šalių. Rusijos sostinė Maskva yra vienas didžiausių pasaulio miestų. Taip pat labai svarbus šalies miestas yra Sankt Peterburgas, kuris nuo 1712 m. iki 1918 m. buvo šalies sostinė. Kiti svarbūs šalies centrai ir milijoniniai miestai yra Novosibirskas Sibire, Jekaterinburgas Urale, Žemutinis Naugardas prie Volgos.

Šiandieninė Rusija išaugo iš Maskvos Didžiosios Kunigaikštystės, dalinės rytų slavų Kijevo Rusios kunigaikštystės. Augdama šalis apėmė ir daugelio kitų tautų gyvenamas teritorijas ir dabar yra daugiatautė valstybė, nors etniniai rusai sudaro apie 80 % šalies gyventojų. Administraciškai Rusija suskirstyta į 9 federalinių apygardų ir 85 federacinių subjektų.

thumb|left|220px|Presidentas Vladimiras Putinas ir premjeras Dmitrijus Medvedevas.
Nuo 1991 m. gruodžio 12 d. gyvuoja nepriklausoma Rusijos Federacija.

1999 m. Rusija įvedė kariuomenę ir nemažai karinės technikos, į prorusiškus separatistinius Gruzijos ir Moldovos regionus. Į Gruzijos regioną Abchaziją įvedė 300 rusų karių, o į Moldovos Padniestrę 1 500 kareivių. http://www.geopolitika.lt/?artc=881 2006 m. kilo energetiniai konfliktai tarp jos ir kaimynių: Ukrainos ir Baltarusijos. Geopolitika.lt „Energetiniai Rusijos politikos ginklai ir taikiniai: nr. 1. Ukraina“ http://www.geopolitika.lt/?artc=431

2008 m. rugpjūčio 8 d. Rusija gindama Pietų Osetiją atakavo Gruziją, prasidėjo Rusijos ir Gruzijos karas. Rusija išstūmė gruzinus iš Pietų Osetijos. Okupavo iki tol jos kontroliuotą Gruzijos separatistinį regioną Abchaziją ir su separastinio judėjimo lyderiu pradėjo Gruzijos pajėgų puolimą iš Abchazijos pusės. Karą su Gruziją laimėjo per 5 dienas Economist.com: Russia resurgent
thumb|right|2014 m. kovo 18 d. Krymo prisijungimo pasirašymas Maskvoje.
2014 kovo 6 d. Rusijos kontroliuojamas Krymo parlamentas balsavo už tai, kad pusiasalis būtų prijungtas prie Rusijoshttp://www.delfi.lt/news/daily/world/paskelbti-galutiniai-krymo-referendumo-rezultatai.d?id=64289124 kaip federacinis subjektas ir, kad būtų surengtas referendumas šiuo klausimu. 2014 kovo 18 d. Rusija ir Krymas pasirašė sutartį, kuria oficialiai buvo patvirtintas prisijungimasUkraine: Putin signs Crimea annexation. Šiuos veiksmus pasmerkė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja. Šie veiksmai nesulaukė tarptautinio pripažinimo, Krymas laikomas Rusijos aneksuota teritorija.

2014 m. Rusija sukurstė neramumus rytų Ukrainoje. Donecko ir Luhansko regionuose prorusiški ginkluoti asmenys užėmė administracinius pastatus. Ten jie paskelbė DoneckoA. Zacharčenko paskelbė apie naujos valstybės – „Malorosijos“ sukūrimą ir Luhansko liaudies respublikas'Luhansk Will Never Be The Same Again:' In Kyiv, A Blogger Reflects On His Native City, kurios nori prisijungti prie Rusijos Federacijos.

2022 m. vasario 24 d. Rusija paskelbė Ukrainai karą, o karo tikslais nurodė Ukrainos „denacifikaciją“ ir „demilitarizaciją“. Rusijos Federacija Ukrainą taip pat apkaltino neapykantos kurstymu prieš šalyje gyvenančius rusakalbius gyventojus ir sistemingu jų žudymu rytų Ukrainoje.Zhou, Laura. „Russia accuses West of turning blind eye to what it calls ‘genocide’ in eastern Ukraine [Rusija apkaltino Vakarus užmerkiant akis prieš tai, ką šalis vadina „genocidu“ rytų Ukrainoje]“ South China Morning Post. Originalas archyvuotas 2022-02-24. Nuoroda tikrinta 2022-05-13. Vakarai pasmerkė Rusijos poziciją dėl pradėtų karo veiksmų ir įvertino pastarosios elgesį kaip „visiškai neišprovokuotą ir nepateisinamą karinę agresiją“ prieš taikią suverenią valstybę.„EU Statement regarding Russia’s unprovoked and unjustified military aggression against Ukraine [ES pareiškimas dėl Rusijos neišprovokuotos ir nepateisinamos karinės agresijos prieš Ukrainą]“ Europos Sąjungos diplomatinė tarnyba. Originalas archyvuotas 2022-02-28. Nuoroda tikrinta 2022-05-13.

EU Statement regarding Russia’s unprovoked and unjustified military aggression against Ukraine
The Member States of the European Union at UNESCO condemn in the strongest possible terms the Russian Federation’s unprovoked and unjustified military aggression against Ukraine.
Russia’s illegal military actions grossly violate international law and the principles of the United Nations Charter and undermine European and global security and stability. Russia bears full responsibility for this act of aggression. We demand that Russia immediately ceases its military action and fully respects Ukraine’s territorial integrity, sovereignty and independence within its internationally recognised borders.The EU stands in solidarity with the women, men, and children whose lives are being affected by this unjustified and unjustifiable attack.
We urge UNESCO to take a firm stance on the situation in Ukraine and to take action against all Russian violations within the range of its mandate. The purpose of the UNESCO is, according to it’s Constitution, to contribute to peace and security by promoting collaboration among the nations through education, science and culture in order to further universal respect for justice, for the rule of law and for the human rights and fundamental freedoms which are affirmed for the peoples of the world, without distinction of race, sex, language or religion, by the Charter of the United Nations.
UNESCO has a core mandate to work for the safety of journalists, media workers, and associated personnel, to promote the right to and access to information, the right to education and cultural life, as well as access to science and research. Due to Russia´s aggression, thousands of children in Ukraine are deprived of access to education. Countering the Russian disinformation campaign must be at the centre of our common efforts.
We urge the Russian Federation to respect international humanitarian law, international human rights law. Moreover, we urge the Russian Federation to ensure that cultural heritage in Ukraine does not suffer any destruction or damage by fully respecting the 1954 Hague Convention for the Protection of Cultural Property in the Event of Armed Conflict and its two (1954 and 1999) Protocols, as well as the 1972 World Heritage Convention.
On every occasion, we quote the Constitution of UNESCO that says: “Since wars begin in the minds of men, it is in the minds of men that the defences of peace must be constructed”. Now more than ever it is the time that we all take these words at heart!


Rusija


Rusija

thumb|left|220px|Presidentas Vladimiras Putinas ir premjeras Dmitrijus Medvedevas.
Nuo 1991 m. gruodžio 12 d. gyvuoja nepriklausoma Rusijos Federacija.


Rusija

thumb|left|220px|Presidentas Vladimiras Putinas ir premjeras Dmitrijus Medvedevas.
Nuo 1991 m. gruodžio 12 d. gyvuoja nepriklausoma Rusijos Federacija.

1999 m. Rusija įvedė kariuomenę ir nemažai karinės technikos, į prorusiškus separatistinius Gruzijos ir Moldovos regionus. Į Gruzijos regioną Abchaziją įvedė 300 rusų karių, o į Moldovos Padniestrę 1 500 kareivių. http://www.geopolitika.lt/?artc=881 2006 m. kilo energetiniai konfliktai tarp jos ir kaimynių: Ukrainos ir Baltarusijos. Geopolitika.lt „Energetiniai Rusijos politikos ginklai ir taikiniai: nr. 1. Ukraina“ http://www.geopolitika.lt/?artc=431

2008 m. rugpjūčio 8 d. Rusija gindama Pietų Osetiją atakavo Gruziją, prasidėjo Rusijos ir Gruzijos karas. Rusija išstūmė gruzinus iš Pietų Osetijos. Okupavo iki tol jos kontroliuotą Gruzijos separatistinį regioną Abchaziją ir su separastinio judėjimo lyderiu pradėjo Gruzijos pajėgų puolimą iš Abchazijos pusės. Karą su Gruziją laimėjo per 5 dienas Economist.com: Russia resurgent
thumb|right|2014 m. kovo 18 d. Krymo prisijungimo pasirašymas Maskvoje.
2014 kovo 6 d. Rusijos kontroliuojamas Krymo parlamentas balsavo už tai, kad pusiasalis būtų prijungtas prie Rusijoshttp://www.delfi.lt/news/daily/world/paskelbti-galutiniai-krymo-referendumo-rezultatai.d?id=64289124 kaip federacinis subjektas ir, kad būtų surengtas referendumas šiuo klausimu. 2014 kovo 18 d. Rusija ir Krymas pasirašė sutartį, kuria oficialiai buvo patvirtintas prisijungimasUkraine: Putin signs Crimea annexation. Šiuos veiksmus pasmerkė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja. Šie veiksmai nesulaukė tarptautinio pripažinimo, Krymas laikomas Rusijos aneksuota teritorija.

2014 m.


Artūras Paulauskas

Artūras Paulauskas (g. 1953 m. rugpjūčio 23 d. Vilniuje) – Lietuvos teisininkas, partinis, politinis bei visuomenės veikėjas.

Gimė KGB karininko Stasio Paulausko šeimoje. Nomenklatūriniais tėvų takais // Lietuvos žinios, 2007-09-15  Mokėsi Telšiuose, Tauragėje, 1971 m. baigė Šiaulių 2-ąją vidurinę mokyklą. 1971–1976 m. Vilniaus universiteto Teisės fakultete studijavo teisę.

1976–1979 m. Kaišiadorių rajono prokuratūros tardytojas, 1979–1982 m. prokuroro pavaduotojas. 1982–1987 m. Varėnos rajono prokuroras. 1986 m. tyrė kunigo Juozo Zdebskio nužudymo bylą. Kas slepia kunigo J. Zdebskio žudikus? 2012-03-12 Trys žymūs disidentai prašo atnaujinti kunigo Juozo Zdebskio žūties aplinkybių tyrimą, 2013-05-14 Nuo 1988 m. gegužės mėn. LKP CK administracinių organų instruktorius, nuo tų pačių metų gruodžio mėn. – LKP CK valstybinio teisinio skyriaus instruktorius. 1988–1990 m. LSSR generalinio prokuroro pavaduotojas.

1990–1995 m. Lietuvos Respublikos generalinis prokuroras. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.140 1995–1997 m. LR generalinio prokuroro Vladimiro Nikitino pavaduotojas. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.15033 1997–2000 m., 2011–2012 m. ir nuo 2015 m. advokatas.

Vedęs; žmona Jolanta (g. 1972 m.). Vaikai iš pirmosios santuokos: Andrius ir Vilius, vaikai iš antrosios santuokos: Aistė ir Arnas

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Dėl Lietuvos Respublikos Generalinio Prokuroro pavaduotojo skyrimo
Rūšis:
Dekretas
Priėmimo data:
1995-01-03
Galiojanti suvestinė redakcija:
Nėra
Identifikacinis kodas:
0951050DEKR00000488
Dokumento nr.:
488
Suvestinių redakcijų sąrašas pagal datą:
Nėra
Užregistravimo TAR data:
Priėmė:
Lietuvos Respublikos Prezidentas
Pakeitimų projektai:
Nėra
Galioja
Chronologija
1995-01-03
Priėmė
1995-01-05
Įsigalioja
Įsigalioja 1995-01-05
Paskelbta:
Valstybės žinios, 1995-01-11, Nr. 4-69
Eurovoc terminai:
valstybės pareigūnas
prokuroras
valstybinė prokuratūra
paaukštinimas
paskyrimo galia
darbuotojų paskyrimas
1226 teisinės sistemos struktūra
0436 vykdomoji valdžia ir valstybės tarnyba
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Pagrindinė dalis
1 Punktas (1 p.)
2 Punktas (2 p.)
Parašo vieta
Susijusi informacija
Teisės akto pakeitimai (
)
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Teisės akto tekstas
Spausdinti
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Artūras Paulauskas


Artūras Paulauskas

Į Lietuvos politiką atėjo prieš 1997 m. prezidento rinkimus, per kuriuos tik puse procento rinkėjų balsų atsiliko nuo pagrindinio varžovo Valdo Adamkaus.

1998 m. balandžio 25 d. įvyko steigiamasis Naujosios sąjungos (socialliberalų) suvažiavimas, kuriame išrinktas šios sąjungos pirmininku.

2000–2004 m. LR Seimo pirmininkas. 2008 m. sausio 31 d. – gruodžio 10 d. Gedimino Kirkilo Vyriausybėje – LR aplinkos ministras. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.313974

2004 m. balandį, nušalinus prezidentą Rolandą Paksą, A. Paulauskas paskirtas Laikinuoju LR Prezidentu. Prezidentu išrinkus Valdą Adamkų grįžo į Seimo pirmininko pareigas.

2006 m. balandžio 11 d. Seime inicijuotas nepasitikėjimas Artūru Paulausku, po kurio jis nušalintas iš Seimo pirmininko posto. Per opozicijos inicijuotą slaptą balsavimą jo nušalinimui iš parlamento vadovo pareigų pritarė 94 parlamentarai, prieš balsavo 11, du balsavimo biuleteniai buvo sugadinti. Naujosios sąjungos nariai nebalsavo.

Dalyvavo 2008 m. LR Seimo rinkimuose, tačiau nesėkmingai.

2012–2016 m. LR Seimo Darbo partijos frakcijos narys, užėmė Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininko pareigas. 2012–2016 m. kadencijos Seimo narys 2014 m. kandidatavo LR Prezidento rinkimuose. http://www.vrk.lt/documents/10180/488173/APaulauskas.pdf/496e6100-5f8e-4bdf-914a-cfd18858b5b9Artūras Paulauskas išcenzūravo savo biografiją, 2014-05-06

2017 m. visuomeninis politinio judėjimo „Pirmyn, Lietuva“ pirmininkas, 2020 m. partijos „Laisvė ir teisingumas“ pirmininko pavaduotojashttps://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1186060/trys-muskietininkai-susivienijo-zemaitaitis-paulauskas-ir-zuokas-ikure-partija-laisve-ir-teisingumas

Vilniuje šeštadienį buvusio sostinės mero Artūro Zuoko vadovaujamos Lietuvos laisvės sąjungos (liberalų) pagrindu įkurta partija „Laisvė ir teisingumas“. Prie jos prisidėjo buvę „tvarkiečiai“ su Remigijumi Žemaitaičiu priešakyje, likvidavęs savo partiją. Jau anksčiau prie Laisvės sąjungos (liberalų) prisidėjo politiko Artūro Paulausko vedamas judėjimas „Pirmyn, Lietuva“.
Partijos steigiamasis suvažiavimas įvyko neįprastai – būsimi politinės jėgos nariai atvyko į parodų rūmų „Litexpo“ automobilių aikštelę ir savo pozicijas išreiškė automobilių garsiniu signalu, patys sėdėdami automobiliuose.
Kaip teigė R. Žemaitaitis, tokį formatą nutarta pasirinkti, atsižvelgiant į koronaviruso grėsmę, siekiant sumažinti žmonių tarpusavio kontaktą.
Suvažiavimo pradžioje, į sceną užlipę A. Paulauskas, A. Zuokas ir R. Žemaitaitis, sukryžiavo špagas, tarsi patvirtindami jiems viešojoje erdvėje klijuojamą „trijų muškietininkų“ etiketę.
Renginio metu buvo oficialiai nuleistos ant stiebų pakabintos partijų „Tvarka ir teisingumas“, Lietuvos laisvės sąjunga (liberalai) vėliavos ir oficialiai pakelta naujos politinės jėgos – „Laisvė ir teisingumas“ – vėliava. Partijos įkūrimui susirinkusieji patvirtino automobilių garsiniais signalais ir griausmingais aplodismentais.
Į partijos pirmininkus pasiūlyti visi trys politinės jėgos lyderiai – R. Žemaitaitis, A. Zuokas ir A. Paulauskas. Tačiau pastarieji du atsisakė kandidatuoti į pirmininkus, pareiškę, kad buvęs „tvarkiečių“ lyderis R. Žemaitaitis yra geriausias kandidatas į naujos politinės jėgos pirmininkus. Galiausiai naujuoju partijos pirmininku išrinktas R. Žemaitaitis.
A. Paulauskas ir A. Zuokas tapo naujai išrinkto pirmininko R. Žemaitaičio pavaduotojais. Partijos pirmininko pavaduotojais taip pat partija taip pat tavo „ArtVilnius“ įkūrėja Diana Stomienė, Seimo narys Kęstutis Bartkevičius, teisininkas Vydūnas Sadauskas.
Teigia būsiantys konservatyvūs liberalai
Žurnalistų kalbintas R. Žemaitaitis teigė, kad partija „Tvarka ir teisingumas“ nuėjo ilgą ir nelengvą kelią, tačiau, pasikeitus politinėms aplinkybėms, partiją užgulus kaltinimams, buvo privaloma keistis.
„Tvarka ir teisingumas“ nuėjo didelį kelią, startavo 2002 metais, partijos turėjo savo prezidentą Rolandą Paksą, turėjo premjerą, turėjo ir ministrų, Seimo narių, Europos Parlamento narių. Taigi, nueitas kelias yra labai didelis. Deja, teisminiai procesai, gyvenimas, kuris keičiasi, evoliucionuoja, privedė prie to, kad „Tvarka ir teisingumas“ turėjo persitvarkyti“, – kalbėjo R. Žemaitaitis.
Jis priminė, kad praėjusių metų gruodį su A. Zuoku ir A. Paulausku sutarė kurti naują partiją – „Laisvė ir teisingumas“.
Jo teigimu, naujos partijos politinė ideologija – konservatyvus liberalizmas.
„Mes teisingai pasirinkome – konservatyvūs liberalai. Tai yra šiek tiek nauja politinė doktrina arba politinė kryptis Lietuvoje, nes mes turime arba liberalus, arba konservatorius, arba kairiuosius. Esminis dalykas šios politinės organizacijos dalykas – žmogus yra laisvas, laisvas reikšti savo mintis ir iš tikrųjų jis gali dalyvauti visuomenės valdyme, bet kartu jis turi paklusti tam tikroms taisyklėms“, – dėstė R. Žemaitaitis.
Jis tikino, kad „Laisvė ir teisingumas“ smerkia griežtų bausmių politiką. Anot R. Žemaitaičio, partija abejoja, ar reikėtų kriminalizuoti lengvųjų narkotikų vartojimą.
„Ar jaunimas, kuriam yra 15-16 metų, kuris klube ar diskotekoje pavartojo, liaudiškai tariant, žolės ir dėl to turėtų gauti baudžiamąjį įsakymą, būti nuteistas? Aš manau, kad ne. Ir mūsų partneriai mano, kad to neturėtų būti“, – dėstė R. Žemaitaitis.
Politikas taip pat pabrėžė, kad „Laisvė ir teisingumas“ pasisako už tos pačios lyties asmenų partnerystės įteisinimą Lietuvoje.
Mes kalbame apie tos pačios lyties asmenų partnerystės įteisinimą. Kartu, pasak R. Žemaitaičio, partija akcentuoja ir krikščionybės svarbą viešajame gyvenime, šeimos politikos formavime. Jis kartojo, kad partijos „Laisvė ir teisingumas“ programa parengta, partijų „Tvarka ir teisingumas“, Lietuvos laisvės sąjungos (liberalų) ir judėjimo „Pirmyn, Lietuva“ programų pagrindu.
„Kada Seime, po rinkimų, prisieks „Laisvės ir teisingumo“ partijos nariai, kaip Seimo nariai, tada žiūrėsime, kokie bus konkretūs mūsų darbai“, – viltingai kalbėjo R. Žemaitaitis.
Anot jo, kol kas neaišku, kas šiemet Seimo rinkimuose ves partijos kandidatų sąrašą. Sąrašo lyderis, anot R. Žemaitaičio, paaiškės greičiausiai birželį.
Kaip teigė R. Žemaitaitis, naują partija „Laisvė ir teisingumas“ turės apie 5 tūkst. narių. Prie šios politinės jėgos prisidėjo apie 3 tūkst. buvusio A. Zuoko vadovautos partijos Lietuvos laisvės sąjungos (liberalų) narių, apie 500 A. Paulausko vadovauto judėjimo „Pirmyn, Lietuva“ narių, apie 1,7 tūkst. partijos „Tvarkos ir teisingumo“ narių.
A. Zuokas akcentavo V. Adamkaus politikos tęstinumą
Vienas iš naujai įkurtos partijos lyderių A. Zuokas šeštadienį scenoje kalbėjo susirinkusiems, kad „Laisvė ir teisingumas“ yra konservatyvių liberalų partija, atstovaujanti centro-dešiniųjų pažiūrų rinkėjams.
„Individo laisvė mums yra pagrindinė vertybė, tačiau būtina šios laisvės sąlyga yra asmens atsakomybė – ką dažnai kitos partijos neigia – atsakomybė bendruomenei, savo šaliai, taip pat svarbus tvarkos ir teisingumo siekis. Laisvė be teisingumo ir be atsakomybės nėra didelė vertybė“, – dėstė A. Zuokas.
Jis akcentavo, kad naujoji politinė jėga gins asmens privačią nuosavybę, ūkinę veiklą, privačios iniciatyvos teisę. A. Zuokas taip pat akcentavo teisės viršenybės principą bei galimybę žmonėms kuo aktyviau užsiimti verslu.
„Savo deklaracijoje mes pažymime prezidento Valdo Adamkaus politikos tęstinumą“, – akcentavo A. Zuokas.
„Stipri šiuolaikinė valstybė – tai ne stipri valdžia. Tikroji šalies stiprybė remiasi ne valdžios prislėgtų žmonių paklusnumu, bet privačia piliečių iniciatyva, paremta žmonių susitarimu, gebėjimu derinti skirtingus interesus ir įsipareigojimu bendram labui“, – V. Adamkaus mintį citavo A. Zuokas.
Anot jo, partija „Laisvė ir teisingumas“ nebijos žodžio „interesas“, nors, pasak A. Zuoko, šiuo metu dėl interesų esą bandoma persekioti.
„Svarbiausia, kad interesai būtų atviri ir aiškūs, naudingi valstybei ir visuomenei“, – tvirtino politikas.
Po rinkimų tikisi 15-kos vietų Seime
Šeštadienį įkurtos partijos „Laisvė ir teisingumas“ pirmininku išrinktas parlamentas R. Žemaitaitis žurnalistams sakė, kad partijos pavaduotojų, bendražygių komanda yra stipri, tad partija bus, anot jo, stipri ir miestuose, ir regionuose.
R. Žemaitaitis teigė tikintis, kad šiemet vyksiančiuose parlamento rinkimuose naujoji partija pasirodys „pakankamai gerai“.
„Mano tikslas yra 15-ka vietų (Seime – LRT.lt)“, – tvirtino partijos „Laisvė ir teisingumas“ pirmininkas.
Jis teigė negalintis tiksliai įvardinti, kas bus partijos „Laisvė ir teisingumas“ rinkėjas.
„Manau, kad bus ir miesto rinkėjų. Turime jaunų žmonių, tas pats A. Zuokas Vilniuje yra favoritas. Ne taip, kaip R. Šimašius, kur lentas nuiminėja ir bando sukiršinti tautą. Turime regionus, turime rajonus. Manau, kad rinkėjas bus mišrus, apie 8-10 procentų rinkėjų, tenkantis „Laisvei ir teisingumui“, – aiškino R. Žemaitaitis.
Politikas kartojo dar nežinantis, ar jis pats ves partijos kandidatų į Seimą sąrašą, tačiau pažymėjo, kad tai turėtų daryti partijos narys.
R. Žemaitaitis neslėpė norinti, kad partija „Laisvė ir teisingumas“, jei jai pavyktų gerai pasirodyti Seimo rinkimuose, dalyvautų naujos valdančiosios koalicijos formavime, tačiau apie galimus koalicijos partnerius jis kalbėti nepanoro.
„Šiandien būtų anksti kalbėti, ypatingai, koronaviruso ar šitų draudimų metu, pradedant senjorų ar apskritai vyresnių negu 60-ties metų asmenų ignoravimu viešosiose vietose. Man tai nėra priimtina. Tikiuosi, kad jie savo žodžių atsisakys, kaip ir kartais jiems pavyksta. Stebėkime, kas bus rugsėjo, spalio mėnesiais“, – teigė R. Žemaitaitis, paklaustas, ar „Laisvė ir teisingumas“ galėtų dirbti vienoje koalicijos su „valstiečiais“.
Jis tvirtino, kad, kalbant apie būsimus partnerius, nereikėtų brėžti „raudonų linijų“.
R. Žemaitaitis, kalbėdamas apie tai, kokių postų Seime po rinkimų norėtų, partija „Laisvė ir teisingumas“, neslėpė, kad taikytųsi į Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą (NSGK), taip pat į Kultūros komitetą (KK). Jis tvirtino, kad NSGK pirmininko pareigose galėtų dirbti jo pavaduotojas A. Paulauskas, o KK vadovo pozicijoje – A. Zuokas arba D. Stomienė.
R. Žemaitaitis teigė Seimo rinkimuose pats dalyvaus vienmandatėje Kelmės-Šilalės apygardoje. Jis tvirtino, kad partija savo kandidatus kels ne visose vienmandatėse apygardose, o taikysis į tas, kuriose jie mano esantys stipriausi, galintys iškelti stipriausius kandidatus į Seimą.
„Esu užsibrėžęs tikslą turėti 45 vienmandatininkus ten, kur matau realius šansus, ten, kur matau 2-tą ar 3-čią vietą, ten, kur matau žmogų, kuris geba surinkti balsus“, – komentavo R. Žemaitaitis.
Anot jo, birželio 19 d. vyks partijos „Laisvė ir teisingumas“ tarybos posėdis, kurio metu pirmi 10 vienmandatininkų bus patvirtinti.
„Šiandien turime preliminariai 34 vienmandatininkus, tik reikia su visais susiderinti, į kurią apygardą eis“, – aiškino partijos „Laisvė ir teisingumas“ lyderis.
„Tvarkiečius“ slegia kaltinimai
Panevėžio apygardos teisme šiuo metu nagrinėjama „Tvarkos ir teisingumo“ byla, kurioje partija, kaip juridinis asmuo, kaltinama iš kyšių ar neteisėtai iššvaistyto turto gavusi daugiau nei 350 tūkst. Eur. Teisėsaugos duomenimis, verslininkai įtariami prisidėję prie šių korupcinių schemų.
Kaip anksčiau skelbė teisėsauga, partija pinigus panaudojo veiklos viešinimui. Verslininkai įtariami už pagalbą partijai siekus jos poveikio Vidaus reikalų ir Aplinkos ministerijų viešuosiuose pirkimuose. 2013-2014 metais, kai esą padaryti nusikaltimai, šioms ministerijoms vadovavo „tvarkiečių“ deleguoti atstovai.
Anot prokurorų, partijai „Tvarka ir teisingumas“ gresia 1,9 mln. Eur dydžio bauda, fiziniams asmenims – iki aštuonerių metų nelaisvės.


Artūras Paulauskas

Į Lietuvos politiką atėjo prieš 1997 m. prezidento rinkimus, per kuriuos tik puse procento rinkėjų balsų atsiliko nuo pagrindinio varžovo Valdo Adamkaus.

1998 m. balandžio 25 d. įvyko steigiamasis Naujosios sąjungos (socialliberalų) suvažiavimas, kuriame išrinktas šios sąjungos pirmininku.

2000–2004 m. LR Seimo pirmininkas. 2008 m. sausio 31 d. – gruodžio 10 d. Gedimino Kirkilo Vyriausybėje – LR aplinkos ministras. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.313974

2004 m. balandį, nušalinus prezidentą Rolandą Paksą, A. Paulauskas paskirtas Laikinuoju LR Prezidentu. Prezidentu išrinkus Valdą Adamkų grįžo į Seimo pirmininko pareigas.

2006 m. balandžio 11 d. Seime inicijuotas nepasitikėjimas Artūru Paulausku, po kurio jis nušalintas iš Seimo pirmininko posto. Per opozicijos inicijuotą slaptą balsavimą jo nušalinimui iš parlamento vadovo pareigų pritarė 94 parlamentarai, prieš balsavo 11, du balsavimo biuleteniai buvo sugadinti. Naujosios sąjungos nariai nebalsavo.

Dalyvavo 2008 m. LR Seimo rinkimuose, tačiau nesėkmingai.

2012–2016 m. LR Seimo Darbo partijos frakcijos narys, užėmė Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininko pareigas. 2012–2016 m. kadencijos Seimo narys 2014 m. kandidatavo LR Prezidento rinkimuose. http://www.vrk.lt/documents/10180/488173/APaulauskas.pdf/496e6100-5f8e-4bdf-914a-cfd18858b5b9Artūras Paulauskas išcenzūravo savo biografiją, 2014-05-06


Vladas Bagdonas

Vladas Bagdonas (g. 1949 m. sausio 16 d. Vilniuje) – Lietuvos ir Rusijos teatro, kino bei televizijos aktorius, režisierius, skaitovas, dainininkas.

 1980 m. LSSR liaudies artistas https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/6692ee905f3c11e5beff92bd32ec99a1
 1983 m. LTSR nusipelnęs artistas https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/184914f05c0611e5beff92bd32ec99a1
 1984 m. LSSR komjaunimo premija
 1987 m. SSRS valstybinė premija (su kitais)
 2000 m. Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija
 2002 m. DLK Gedimino 5 laipsnio ordinas https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.160474
 2006 m. Konstantino Stanislavskio premija (Rusija), už indėlį plėtojant pasaulio teatro meną
 2012 m. Šanchajaus kino festivalio prizas, už geriausią vyro vaidmenį filme „Dirigentas“
 2019 m. Auksinis scenos kryžius, už nuopelnus teatro menui

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Dėl Lietuvos Respublikos ir užsienio valstybių piliečių apdovanojimo Lietuvos valstybės ordinais ir medaliais vasario 16-osios - Lietuvos valstybės atkūrimo dienos proga
Rūšis:
Dekretas
Priėmimo data:
2002-01-16
Galiojanti suvestinė redakcija:
Nėra
Identifikacinis kodas:
1021050DEKR00001651
Dokumento nr.:
1651
Suvestinių redakcijų sąrašas pagal datą:
Nėra
Užregistravimo TAR data:
Priėmė:
Lietuvos Respublikos Prezidentas
Pakeitimų projektai:
Nėra
Galioja
Chronologija
2002-01-16
Įsigalioja
2002-01-16
Priėmė
Įsigalioja 2002-01-16
Paskelbta:
Valstybės žinios, 2002-02-20, Nr. 17-650
Eurovoc terminai:
apdovanojimas
pagerbimas
valstybinė šventė
2826 socialiniai reikalai
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Pagrindinė dalis
1 Straipsnis (1 str.)
1 Straipsnio dalis (1 str. 1 d.)
Skirsnis Vyčio Kryžiaus 3-ojo laipsnio ordinu
Skirsnis Vyčio Kryžiaus 5-ojo laipsnio ordinu
Skirsnis Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino 3-ojo laipsnio ordinu
Skirsnis Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino 4-ojo laipsnio ordinu
Skirsnis Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino 5-ojo laipsnio ordinu
Skirsnis Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino ordino 1-ojo laipsnio medaliu
Skirsnis Dariaus ir Girėno medaliu
2 Straipsnis (2 str.)
1 Straipsnio dalis (2 str. 1 d.)
Parašo vieta
Susijusi informacija
Teisės akto pakeitimai (
)
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Teisės akto tekstas
Spausdinti
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Vladas Bagdonas


Euras

Euras – bendra 19 Europos Sąjungos šalių valiuta. Euras kaip negrynųjų pinigų atsiskaitymo priemonė buvo įvesta 1999 m. sausio 1 d. Pakeitė iki tol naudotą ekiu. Grynieji pinigai pasirodė 2002 m. sausio 1 d. Banknotai visose šalyse yra vienodi, o monetų aversą kiekviena šalis leidžia pagal savą dizainą.Davulis, Gediminas. Bendroji valiuta euras: tarptautinė reikšmė bei perspektyvos. Vadyba. ISSN 1648-7974. – 2014, Nr. 2 (25), p. 119-130. PDF

miniatiūra|250px|Euro įvedimui Lietuvoje skirtas pašto ženklas
miniatiūra|250px|Pirmoji proginė moneta

Lietuva nuo 2004 m. birželio buvo prisijungusi prie VKM II. Buvo tikimasi, kad Lietuva eurą įsives nuo 2007 m. sausio 1 d., bet Europos Vadovų Taryba, atsižvelgdama į Europos centrinio banko ir Europos Komisijos ataskaitas dėl Lietuvos tinkamumo, nusprendė, kad Lietuva neatitinka visų Mastrichto kriterijų (vidutinė metinė infliacija buvo šiek tiek didesnė, nei reikalaujama)

Lietuvoje leistose eurų monetų averse turėjo būti modifikuotas valstybės herbo simbolis Vytis, užrašai LIETUVA ir 2007, aplink centrą (Vytį) išdėstytos 12 žvaigždučių atsižvelgiant į Europos pinigų sąjungos valstybių sukurtas monetas, taip pat valstybės įmonės „Lietuvos monetų kalykla“ ženklas. Taip Lietuvos bankas nusprendė 2004 metais.

2014 m. birželio 4 d. Europos Komisija pranešė, kad Lietuva atitinka visus Mastrichto kriterijus ir gali prisijungti prie euro zonos 2015 m. sausio 1 d.http://www.delfi.lt/verslas/verslas/lietuva-sulauke-sprendimo.d?id=64960043 2014 m. liepos 23 d. Europos Vadovų Taryboje buvo priimtas teigiamas sprendimas, kuris leido Lietuvai įsivesti eurą 2015 m.

2014 m. birželio 16 d. pradėtos kaldinti lietuviškos euro monetos, siekiant išbandyti jų ruošinius, matavimo kontrolės įrangą ir kaldinimo įrankius. Masiškai lietuviškos eurų monetos kalykloje pradėtos kaldinti vasaros pabaigoje.

2014 m. gruodžio 1 d. dieną pradėti pardavinėti euro monetų rinkiniai visuomenei susipažinti Lietuvos banko ir komercinių bankų skyriuose, o nuo gruodžio 4 d. ir paštų skyriuose.

2015 m. sausio 1 d. Lietuva įsivedė eurą ir tapo 19-ąja šią valiutą įsivedusia šalimi.Lietuvoje įvestas euras

2015 m. gruodžio 14 d. Lietuvos bankas į apyvartą išleido proginę 2 eurų vertės lietuvišką monetą su lietuvišku žodžiu „ačiū“, skirtą lietuvių kalbai. Tai yra pirmoji lietuviška proginė eurų moneta.Milijonas 2 eurų monetų su žodžiu AČIŪ mokys europiečius lietuvių kalbos

Gruodžio 14-ąją, pirmadienį, Lietuvos bankas į apyvartą išleido pirmąją lietuvišką 2 eurų proginę monetą. Ji skirta lietuvių kalbai. Vieno milijono tiražu nukaldintomis lietuviškomis monetomis galima atsiskaityti ne tik Lietuvoje, bet ir kitose eurą naudojančiose šalyse. Naujos monetos palydėtuvės į gyvenimą šiandien surengtos Vilniaus universiteto Filologijos fakulteto Rašytojų menėje.
„Pirmąja lietuviška progine moneta skelbiame žinią apie ypatingą mūsų kalbą – manoma, kad tai archajiškiausia gyva indoeuropiečių kalba. Ant monetos iškaldintas žodis AČIŪ. Jį vieną pirmųjų išmoksta vaikai, lietuvių kalbos besimokantys užsieniečiai, jį dažnai vartojame kasdienėje kalboje. Šis žodis atspindi ir pačią lietuvių kalbą, ir gražiai siejasi su pinigų tema. Juk kiekvienas atsiskaitymas už prekes ar paslaugas tam tikra prasme yra materializuota padėka“, – sakė Vitas Vasiliauskas, Lietuvos banko valdybos pirmininkas.
Vilniaus universiteto Filologijos fakulteto dekanas dr. Antanas Smetona, parašęs lankstinuko, išleidžiamo kartu su moneta, tekstą, minėjo, kad lietuvių kalba vartotojų gausa negali susilyginti su didžiosiomis pasaulio kalbomis, bet nėra ir tarp mažiausiųjų. Šiandien ja kalba beveik 4,5 mln. žmonių visame pasaulyje. Daugiausia jų – apie 3 mln. – gyvena Lietuvoje. Gausiausios lietuvių diasporos įsikūrusios JAV, Jungtinėje Karalystėje ir Vokietijoje, o lietuvių bendruomenės veikia net 41-oje pasaulio valstybėje. Taip pat užsienyje veikia apie 200 lituanistinio švietimo įstaigų, iš kurių sklinda ir lietuvių kalbos šviesa.
Lietuvos banko valdybos pirmininkas padėkojo dailininkui Liudui Parulskiui už sukurtą grafinį monetos vaizdą. „Ačiū Jums už šį AČIŪ. Monetoje, skirtoje lietuvių kalbai, pavaizduoti šį žodį – paprasta, bet labai graži idėja, – sakė Vitas Vasiliauskas. – Įdomus sutapimas: šiuos metus pradėjome šio dailininko sukurta auksine kolekcine moneta, skirta monetų kalybai Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, ir baigiame taip pat jo kūrybos darbu.“
Monetos dailininkai Liudas Parulskis ir Giedrius Paulauskis (nuotr. T. Lukšio, BFL).
Lietuvos banko valdybos pirmininkas Vitas Vasiliauskas ir Vilniaus universiteto vicerektorius prof. Rimantas Jankauskas (nuotr. T. Lukšio, BFL)
Šių metų sausio 1 d. mūsų valstybei įsivedus Europos Sąjungos bendrąją valiutą eurą, Lietuvos bankas, be apyvartinių, gali leisti lietuviškas kolekcines ir progines monetas. Šiemet išleistos 6 temų kolekcinės monetos ir 2 proginės monetos. Be proginės monetos lietuvių kalbai, Lietuvos bankas kartu su kitomis 18 eurą turinčių valstybių išleido 2 eurų proginę monetą, skirtą Europos Sajungos vėliavos 30-mečiui.
Progines 2 eurų monetas, skirtas lietuvių kalbai, nukaldino UAB Lietuvos monetų kalykla. Monetų tiražas – 1 mln., iš jų – 10 tūkst. aukštesnės (BU) kokybės monetų numizmatinėje pakuotėje. Monetos nacionalinės pusės dizaino autoriai – Liudas Parulskis ir Giedrius Paulauskis.
Akimirka iš monetos pristatymo renginio (nuotr. T. Lukšio, BFL).
Moneta numizmatinėje pakuotėje (nuotr. T. Lukšio, BFL).
Lietuvos banko kasose galima įsigyti monetų numizmatinėje pakuotėje (vieneto kaina 9 Eur). Likęs monetų tiražas išduodamas bankams kaip įprasti apyvartiniai pinigai, Lietuvos banko kasose jų įsigyti nominaliąja verte negalima.
Lietuvos bankas, bendradarbiaudamas su portalu „Delfi“, kviečia visus, kalbančius lietuviškai, pasakyti AČIŪ lietuvių kalbai! Daugiau informacijos apie iniciatyvą čia.
Pasidalyk:


Euras


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1400

Sąrašas:Lietuvos ministrų kabinetai (nuo 1990)

Lietuvos ministrų kabinetai nuo 1990 metų:

Paskirtas 2012 m. lapkričio 26 d. Prezidento dekretu Nr. 1K-1283

Vyriausybės sudėtis patvirtinta 2012 m. gruodžio 7 d. Prezidento dekretu Nr. 143-7383; Vyriausybė prisiekė 2012 m. gruodžio 13 d.

+ Ministrai Aplinkos ministras  Valentinas Mazuronis, nuo 2014 m. liepos 16 d. – Kęstutis TrečiokasLietuvos Respublikos Prezidento dekretas dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės sudėties, 2014 m. liepos 16 d. Nr. 1K-4  Energetikos ministras  Jaroslavas Neverovičius, nuo 2014 m. rugsėjo 22 d. – Rokas MasiulisLietuvos Respublikos Prezidento dekretas dėl Lietuvos Respublikos Energetikos ministro skyrimo, 2014 m. rugsėjo 22 d. Nr. 1K-87  Finansų ministras  Rimantas Šadžius Krašto apsaugos ministras  Juozas Olekas Kultūros ministras  Šarūnas Birutis Socialinės apsaugos ir darbo ministras  Algimanta Pabedinskienė Susisiekimo ministras  Rimantas Sinkevičius Sveikatos apsaugos ministras  Vytenis Povilas Andriukaitis, nuo 2014 m. liepos 16 d. – Rimantė Šalaševičiūtė, nuo 2016 m. kovo 10 d. - Juras Požela Švietimo ir mokslo ministras  Dainius Pavalkis, nuo 2015 m. gegužės 27 d. - Audronė Pitrėnienėhttp://www.lrytas.lt/lietuvos-diena/aktualijos/svietimo-ir-mokslo-ministre-paskirta-audrone-pitreniene.htm#.VX8jWvntmko Teisingumo ministras  Juozas Bernatonis Užsienio reikalų ministras  Linas Linkevičius Ūkio ministras  Birutė Vėsaitė, nuo 2013 m. birželio 11 d. – Evaldas GustasLietuvos Respublikos Prezidento dekretas dėl Lietuvos Respublikos Ūkio ministro skyrimo, 2013 m. birželio 10 d. Nr. 1K-1494  Vidaus reikalų ministras  Dailis Alfonsas Barakauskas, nuo 2014 m. lapkričio 5 d. – Saulius Skvernelis, nuo 2016 m. balandžio 14 d. - Tomas Žilinskas Žemės ūkio ministras  Vigilijus Jukna, nuo 2014 m. liepos 16 d. – Virginija Baltraitien

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Dėl Lietuvos Respublikos ūkio ministro skyrimo
Rūšis:
Dekretas
Priėmimo data:
2013-06-10
Galiojanti suvestinė redakcija:
Nėra
Identifikacinis kodas:
1131050DEKR01K-1494
Dokumento nr.:
1K-1494
Suvestinių redakcijų sąrašas pagal datą:
Nėra
Užregistravimo TAR data:
Priėmė:
Lietuvos Respublikos Prezidentas
Pakeitimų projektai:
Nėra
Galioja
Chronologija
2013-06-10
Priėmė
2013-06-11
Įsigalioja
Įsigalioja 2013-06-11
Paskelbta:
Valstybės žinios, 2013-06-12, Nr. 62-3064
Eurovoc terminai:
vyriausybė
ministras
0436 vykdomoji valdžia ir valstybės tarnyba
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Pagrindinė dalis
1 Straipsnis (1 str.)
1 Straipsnio dalis (1 str. 1 d.)
2 Straipsnio dalis (1 str. 2 d.)
2 Straipsnis (2 str.)
1 Straipsnio dalis (2 str. 1 d.)
Parašo vieta
Pabaiga
Susijusi informacija
Teisės akto pakeitimai (
)
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Teisės akto tekstas
Spausdinti
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1401


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1402


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1403


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1404


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1405


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1406


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1407


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1408


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1409


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1410


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1411


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1412


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1413


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1414


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q3249905--Ministras Pirmininkas – Algirdas Butkevičius-1--lt-0000-1415


Andrius Mamontovas

Andrius Mamontovas (g. 1967 m. rugpjūčio 23 d. Vilniuje) – Lietuvos muzikantas, prodiuseris, aktorius.

Grupės „Foje“ įkūrėjas ir vienintelis pastovus narys (1983–1997 m.), šiuo metu – solo muzikantas, aktorius, fotografas ir prodiuseris (dalyvavo įrašant visus grupės „Foje“ albumus), prodiusavo grupės „Mano Juodoji Sesuo“ albumą „Bellamy“ (1996 m.), pirmus du „Sel“ albumus, „Naktinių personų“ „Muzika ir Daugiau“, Jurgos Šeduikytės „Aukso pievą“ bei daugybę kitų albumų. Vedęs, žmona Inga, vaikai – sūnus Andrius, duktė Viktorija.

A. Mamontovas viešai pasisako už sveiką gyvenseną bei prieš svaigalų vartojimą, o nuo 1993 m. yra vegetaras. „Žvaigždės > Andrius Mamontovas“, „Lietuvos Sveikata“, 2005 m. rugpjūčio 25-31 d.

Gimė Vilniuje 1967 m. Andriaus Mamontovo ir jo brolio Justo tėvas – medicinos mokslų daktaras, profesorius Viktoras Mamontovas (rus. Виктор Мамонтов) (1942–2005), kilęs iš Archangelsko, nuo 1966 m. dirbo Lietuvoje rentgenologu, radiologu, vadovavo Vilniaus Santariškių radiologijos skyriui.  Motina – lietuvė Margarita Mamontova (mergautinė pav. Čiplytė), taip pat medikė, Vilniaus medicinos mokyklos dėstytoja. „Lietuvos chirurgija” (2005 Nr. 3, 3 t.): In memoriam: Profesorių Viktorą Mamontovą prisimenant (pdf); tikrinta 2017-07-11Delfi.lt (2013-05-11):  A. Mamontovas: kol patys nieko nedarome su savo gyvenimais, jokia valdžia nieko nepagerins; tikrinta 2017-07-11

Mokėsi Vilniaus 18-oje vidurinėje mokykloje, ją baigęs įstojo į Vilniaus inžinerinį statybos institutą, į statybos ekonomikos specialybę, vėliau į Vilniaus universitetą, žurnalistikos specialybę.

1983 m. rudenį Andrius Mamontovas (vokalas, mušamieji), Arnoldas Lukošius (klavišiniai) ir Darius Tarasevičius (boso gitara) Vilniaus 18-oje vidurinėje mokykloje įkūrė grupę „Sunki muzika“. Tai buvo vienos populiariausių visų laikų Lietuvos roko grupės „Foje“ gyvavimo pradžia.

1996 m. įkūrė labdaros fondą „Muzikantai vaikams“, kuris Lietuvos vaikų namams nupirko bei išdalino knygų bei kitų mokymosi-lavinimosi priemonių už beveik 100 000 litų, kurie buvo surinkti specialiai tam surengto festivalio „PARAMA“ metu.

1997 m. režisieriaus Eimunto Nekrošiaus spektaklyje „Hamletas“ atliko pagrindinį vaidmenį, už kurį buvo apdovanotas specialiuoju prizu – Boriso Dauguviečio „Auksiniu auskaru“. Spektaklis yra suvaidintas 210 kartų ir parodytas 39-iose pasaulio šalyse: Europoje, Azijoje ir Šiaurės bei Pietų Amerikoje. 2002 m. parašė muziką to paties E. Nekrošiaus režisuotam spektakliui „Ivanov“, pastatytame Romos (Italija) teatre „Teatro Argentina“.

1997 gegužės 17 d. surengė paskutinį grupės „Foje“ koncertą. Į Vilniaus Vingio parką susirinko apie 60 tūkst. grupės gerbėjų. http://www.hardrokas.net Foje nariai: Sprendimas skirstytis buvo teisingas Taip buvo pasiektas didžiausią žiūrovų skaičių surinkusio koncerto rekordas Lietuvoje (2020 m. duomenimis). Andrius Mamontovas: niekada nenorėjau, kad iširtų Foje

1998 m. rugsėjo 23 d. pradėjo solinę karjerą koncertu Vilniuje, Spaudos rūmų salėje, vėliau koncertavo visoje Lietuvoje.

2001 m. dalyvavo nacionalinėje Eurovizijos atrankoje. Nors publikos ir buvo išrinktas nugalėtoju, žiuri jam skyrė antrąją vietą ir į Kopenhagą išsiuntė Skamp.

thumb|left|170px|A. Mamontovas – Palangos klube „Kupeta“ 2005 m.
2004 m. sausio 31 d. „Radiocentro“ dainininkui buvo įteiktas „auksinio“ singlo apdovanojimas už dainą „Kregždutės, kregždutės“. Vasario 27 d. laimėjo du prestižinius apdovanojimus dešimtuosiuose „Bravo“ rinkimuose. Geriausiu albumu pripažintas diskas „Beribiam danguje“, geriausia daina tituluotos „Kregždutės“. Šie apdovanojimai vainikavo aktyvią muzikinę ir koncertinę 2003 m. Andriaus Mamontovo veiklą. Iš viso dainininkas per savo muzikinę karjerą yra laimėjęs dvylika „Bravo“ apdovanojimų. „Bravo 2003“ ceremonijoje jis ne tik atsiėmė prizus, bet ir paskelbė nominacijos „Už nuopelnus lietuviškai popkultūrai“ nugalėtoją, kuriuo tapo kompozitorius Giedrius Kuprevičius. Renginio metu, kurį tiesiogiai transliavo LNK televizija, Mamontovas pateikė staigmeną, atlikdamas netikėtą dainos „Pavasariniai žiedai“ versiją. Ekstravagantiškai apsirengusi trijulė – Andrius Mamontovas, Arnoldas Lukošius ir Eimantas Belickas – pelnė publikos simpatijas, šią dainą temperamentingai atlikę elektroniniu grunge stiliumi. Rugsėjo 1 d. Vilniaus Vingio parke įvyko miuziklo „Tadas Blinda“ premjera, kuriame pagrindinį vaidmenį atliko ir muziką sukūrė Andrius Mamontovas. Tą pačią dieną buvo išleistas ir šio miuziklo kompaktinis diskas.

2006 m. nugalėjo nacionalinėje Eurovizijos atrankoje su grupe „LT United“ ir atstovavo Lietuvai „Eurovizijos“ dainų konkurse, kur užėmė šeštąją vietą – tai aukščiausias ligšiolinis Lietuvos atlikėjų pasiekimas. Tais pačiais metais išleido albumus „Saldi. Juoda. Naktis.“ ir „Tyla“, taip pat pasirašė sutartį su JAV įrašų kompanija „Forman Bross“, kurios dėka jo muziką ėmė groti Amerikos kino teatruose. www.anonsas.lt A. Mamontovo muzika skamba per 3000 Amerikos kino teatrų

2007 m. eilinį kartą laimėjo geriausio metų atlikėjo nominacijoje Radiocentro muzikiniuose apdovanojimuose, tačiau atsiimti apdovanojimo neatvyko.

Tais pačiais metais surengė „Gatvės muzikos dieną“, kuri sulaukė didelio populiarumo ne tik Vilniuje, bet ir kituose Lietuvos miestuose. Nuo tada ši muzikos šventė tapo kasmetine, apimančia vis daugiau Lietuvos miestų.

Vienas populiariausių Lietuvos dainininkų Andrius Mamontovas debiutavo kaip fotografas. Italijoje buvo išleista vienos dainininko bičiulės knyga, kurios apipavidalinimui pasirinktos ir kelios A. Mamontovo 2006 m. Korėjoje darytos fotografijos.

2008 m. atliko kunigo vaidmenį pilnametražiame režisieriaus Mario Martinsono filme „Nereikalingi žmonės“ bei sukūrė šio filmo garso takelį. Jame taip pat vaidino Dalia Michelevičiūtė, Kostas Smoriginas, Valda Bičkutė, Daiva Tamošiūnaitė-Budrė ir kt. Filmo premjera įvyko sausio 11 d. „Kuriant muziką filmui, tiesiog stengiausi išreikšti tą nuotaiką, kuri papildytų filmo personažus – viename savo interviu sakė A. Mamontovas, – muzika filmui ar spektakliui, tai ne tik muzikinės temos. Tai atmosferos kūrimas, garsai“. Už šį darbą atlikėjas buvo apdovanotas Šanchajaus filmų festivalyje prizu (auksine taure) už geriausią muziką filmui. www.delfi.lt A. Mamontovas iš Šanchajaus parsivežtą apdovanojimą saugos banke

2009 m. sausio mėn. laimėjo Radiocentro muzikiniuose apdovanojimuose „Apdo 2009“ Geriausio metų dainininko kategorijoje. Neatvykęs į ceremoniją ir iš jam perdavusių Arnoldo Lukošiaus ir Eimanto Belicko atsiėmęs apdovanojimą, savo požiūrį į jį išreiškė įmetęs į upę, visa tai nufilmavęs ir video pavadinęs „Apdo vanojimas“. www.delfi.lt A. Mamontovas „Radiocentro“ apdovanojimą įmetė į upę

2010 m. pasirodė dar viena režisieriaus Mario Martinsono juosta „Amaya“, filmuota Honkonge ir kt., kurioje pagrindinį herojų – tatuiruotą keliautoją po pasaulį Polą – suvaidino A. Mamontovas. www.15min.lt http://www.15min.lt/naujiena/zmones/kinas/mamontovas-filme-amaya-sukure-romantiko-vaidmeni-4-89937 Mamontovas filme „Amaya“ sukūrė romantiko vaidmenį Filmą kūrė studija „Krukfilms“ (Latvija), bendradarbiaudama su studija „October Pictures“ (Honkongas). Kartu su dainininku filme vaidina japonų aktorė Kaori Mamoi ir britų aktorius Dexter Fletcher. A. Mamontovas taip pat sukūrė ir šio filmo muzikinį takelį, kuriame yra ir baladės „Heal“ ir „World Is Full of Love“.

2011 m. rugpjūčio 17 d. SoundCloud portale patalpino perrašytą „Visi langai žiūri į dangų“ albumą. Šiame darbe likusios kai kurios elektrinės gitaros (Romas Rainys), bosinės gitaros (Seržas Grėjus) ir smuiko (Eimantas Belickas) partijos.

2012 m. Sukūrė muziką Eimunto Nekrošiaus spektakliui „Dieviškoji komedija“.

2013 m. kartu su kitais „Foje“ nariais surengė koncertų turą po Lietuvą savo veiklos 30 metų jubiliejui paminėt

Po šios sėkmės M.Martinsono ir A.Mamontovo tandemas vėl grįžo į filmavimo aikštelę. Šįsyk – egzotiškajame Honkonge, kur sukūrė švelnumu, subtilia ironija ir humoru alsuojančią meilės istoriją „Amaya“.
„Amaya“ – tai istorija apie romantiką Polą (akt. Andrius Mamontovas), kuris po dramatiško išsiskyrimo su mylimąja Lori (akt. Kristinė Neverauska) leidžiasi į klajones po pasaulį. JAV, Čilė, Japonija, Indija, Tailandas... Prabėga treji metai ir Polas atsiduria Honkonge. Čia likimas vyrą suveda su moterimi, vardu Amaya (akt. Kaori Momoi), ir jos komiška šeimyna.
Gilindamasis į kojų masažo subtilybes Amayos brolio Tao (akt. Lau Dan) masažo salone, „keistuolis“ vakarietis Polas susipažįsta su gražuole Jasmine (akt. Monie Tung). Tačiau praeities jausmai nenori paleisti vyro iš savo glėbio ir atgimsta netikėčiausiu metu netikėčiausioje vietoje. Trys skirtingos moterys padeda Polui išgyventi dar nepatirtas žodžių „meilė“, „ilgesys“, „džiaugsmas“, „išsiskyrimas“ prasmes ir iš naujo rasti gyvenimo pilnatvę.
Filme tyrinėjamas ne tik žmogiškųjų santykių žemėlapis, bet ir kultūriniai Rytų ir Vakarų skirtumai, kasdieniame gyvenime išvirstantys į komiškas, kartais absurdiškas situacijas.
Pagrindinius vaidmenis filme sukūrė viena garsiausių Lietuvos muzikos, teatro ir kino asmenybių A.Mamontovas bei Japonijos kino žvaigždė Kaori Momoi, Lietuvos žiūrovams pažįstama iš milžiniškos sėkmės sulaukusios dramos „Geišos išpažintis“. A.Mamontovas taip pat yra filmo kompozitorius, specialiai filmui parašytų meilės baladžių „Heal“ ir „World Is Full of Love“ autorius ir atlikėjas. Dainos „Heal“ vokalinę partiją atliko įstabaus balso kanadietė Monica Blaire.
Filmą kūrė studija „Krukfilms“ (Latvija), bendradarbiaudama su studija „October Pictures“ (Honkongas). Finansavimą filmui skyrė privatūs investuotojai, jo gamybą rėmė Latvijos nacionalinis kino centras.
Romantiška kelionė po žmogiškuosius jausmus, egzotiškas kultūras ir svaiginančius Honkongo peizažus Lietuvos kino teatruose prasidės rugsėjo mėnesį.


Andrius Mamontovas


Andrius Mamontovas

Gimė Vilniuje 1967 m. Andriaus Mamontovo ir jo brolio Justo tėvas – medicinos mokslų daktaras, profesorius Viktoras Mamontovas (rus. Виктор Мамонтов) (1942–2005), kilęs iš Archangelsko, nuo 1966 m. dirbo Lietuvoje rentgenologu, radiologu, vadovavo Vilniaus Santariškių radiologijos skyriui.  Motina – lietuvė Margarita Mamontova (mergautinė pav. Čiplytė), taip pat medikė, Vilniaus medicinos mokyklos dėstytoja. „Lietuvos chirurgija” (2005 Nr. 3, 3 t.): In memoriam: Profesorių Viktorą Mamontovą prisimenant (pdf); tikrinta 2017-07-11Delfi.lt (2013-05-11):  A. Mamontovas: kol patys nieko nedarome su savo gyvenimais, jokia valdžia nieko nepagerins; tikrinta 2017-07-11

Mokėsi Vilniaus 18-oje vidurinėje mokykloje, ją baigęs įstojo į Vilniaus inžinerinį statybos institutą, į statybos ekonomikos specialybę, vėliau į Vilniaus universitetą, žurnalistikos specialybę.

1983 m. rudenį Andrius Mamontovas (vokalas, mušamieji), Arnoldas Lukošius (klavišiniai) ir Darius Tarasevičius (boso gitara) Vilniaus 18-oje vidurinėje mokykloje įkūrė grupę „Sunki muzika“. Tai buvo vienos populiariausių visų laikų Lietuvos roko grupės „Foje“ gyvavimo pradžia.

1996 m. įkūrė labdaros fondą „Muzikantai vaikams“, kuris Lietuvos vaikų namams nupirko bei išdalino knygų bei kitų mokymosi-lavinimosi priemonių už beveik 100 000 litų, kurie buvo surinkti specialiai tam surengto festivalio „PARAMA“ metu.

1997 m. režisieriaus Eimunto Nekrošiaus spektaklyje „Hamletas“ atliko pagrindinį vaidmenį, už kurį buvo apdovanotas specialiuoju prizu – Boriso Dauguviečio „Auksiniu auskaru“. Spektaklis yra suvaidintas 210 kartų ir parodytas 39-iose pasaulio šalyse: Europoje, Azijoje ir Šiaurės bei Pietų Amerikoje. 2002 m. parašė muziką to paties E. Nekrošiaus režisuotam spektakliui „Ivanov“, pastatytame Romos (Italija) teatre „Teatro Argentina“.


Andrius Mamontovas

Gimė Vilniuje 1967 m. Andriaus Mamontovo ir jo brolio Justo tėvas – medicinos mokslų daktaras, profesorius Viktoras Mamontovas (rus. Виктор Мамонтов) (1942–2005), kilęs iš Archangelsko, nuo 1966 m. dirbo Lietuvoje rentgenologu, radiologu, vadovavo Vilniaus Santariškių radiologijos skyriui.  Motina – lietuvė Margarita Mamontova (mergautinė pav. Čiplytė), taip pat medikė, Vilniaus medicinos mokyklos dėstytoja. „Lietuvos chirurgija” (2005 Nr. 3, 3 t.): In memoriam: Profesorių Viktorą Mamontovą prisimenant (pdf); tikrinta 2017-07-11Delfi.lt (2013-05-11):  A. Mamontovas: kol patys nieko nedarome su savo gyvenimais, jokia valdžia nieko nepagerins; tikrinta 2017-07-11

Mokėsi Vilniaus 18-oje vidurinėje mokykloje, ją baigęs įstojo į Vilniaus inžinerinį statybos institutą, į statybos ekonomikos specialybę, vėliau į Vilniaus universitetą, žurnalistikos specialybę.

1983 m. rudenį Andrius Mamontovas (vokalas, mušamieji), Arnoldas Lukošius (klavišiniai) ir Darius Tarasevičius (boso gitara) Vilniaus 18-oje vidurinėje mokykloje įkūrė grupę „Sunki muzika“. Tai buvo vienos populiariausių visų laikų Lietuvos roko grupės „Foje“ gyvavimo pradžia.

1996 m. įkūrė labdaros fondą „Muzikantai vaikams“, kuris Lietuvos vaikų namams nupirko bei išdalino knygų bei kitų mokymosi-lavinimosi priemonių už beveik 100 000 litų, kurie buvo surinkti specialiai tam surengto festivalio „PARAMA“ metu.

1997 m. režisieriaus Eimunto Nekrošiaus spektaklyje „Hamletas“ atliko pagrindinį vaidmenį, už kurį buvo apdovanotas specialiuoju prizu – Boriso Dauguviečio „Auksiniu auskaru“. Spektaklis yra suvaidintas 210 kartų ir parodytas 39-iose pasaulio šalyse: Europoje, Azijoje ir Šiaurės bei Pietų Amerikoje. 2002 m. parašė muziką to paties E. Nekrošiaus režisuotam spektakliui „Ivanov“, pastatytame Romos (Italija) teatre „Teatro Argentina“.

1997 gegužės 17 d. surengė paskutinį grupės „Foje“ koncertą. Į Vilniaus Vingio parką susirinko apie 60 tūkst. grupės gerbėjų. http://www.hardrokas.net Foje nariai: Sprendimas skirstytis buvo teisingas Taip buvo pasiektas didžiausią žiūrovų skaičių surinkusio koncerto rekordas Lietuvoje (2020 m. duomenimis). Andrius Mamontovas: niekada nenorėjau, kad iširtų Foje

1998 m. rugsėjo 23 d. pradėjo solinę karjerą koncertu Vilniuje, Spaudos rūmų salėje, vėliau koncertavo visoje Lietuvoje.

2001 m. dalyvavo nacionalinėje Eurovizijos atrankoje. Nors publikos ir buvo išrinktas nugalėtoju, žiuri jam skyrė antrąją vietą ir į Kopenhagą išsiuntė Skamp.

thumb|left|170px|A. Mamontovas – Palangos klube „Kupeta“ 2005 m.
2004 m. sausio 31 d. „Radiocentro“ dainininkui buvo įteiktas „auksinio“ singlo apdovanojimas už dainą „Kregždutės, kregždutės“. Vasario 27 d. laimėjo du prestižinius apdovanojimus dešimtuosiuose „Bravo“ rinkimuose. Geriausiu albumu pripažintas diskas „Beribiam danguje“, geriausia daina tituluotos „Kregždutės“. Šie apdovanojimai vainikavo aktyvią muzikinę ir koncertinę 2003 m. Andriaus Mamontovo veiklą. Iš viso dainininkas per savo muzikinę karjerą yra laimėjęs dvylika „Bravo“ apdovanojimų. „Bravo 2003“ ceremonijoje jis ne tik atsiėmė prizus, bet ir paskelbė nominacijos „Už nuopelnus lietuviškai popkultūrai“ nugalėtoją, kuriuo tapo kompozitorius Giedrius Kuprevičius. Renginio metu, kurį tiesiogiai transliavo LNK televizija, Mamontovas pateikė staigmeną, atlikdamas netikėtą dainos „Pavasariniai žiedai“ versiją. Ekstravagantiškai apsirengusi trijulė – Andrius Mamontovas, Arnoldas Lukošius ir Eimantas Belickas – pelnė publikos simpatijas, šią dainą temperamentingai atlikę elektroniniu grunge stiliumi. Rugsėjo 1 d. Vilniaus Vingio parke įvyko miuziklo „Tadas Blinda“ premjera, kuriame pagrindinį vaidmenį atliko ir muziką sukūrė Andrius Mamontovas. Tą pačią dieną buvo išleistas ir šio miuziklo kompaktinis diskas.

2006 m. nugalėjo nacionalinėje Eurovizijos atrankoje su grupe „LT United“ ir atstovavo Lietuvai „Eurovizijos“ dainų konkurse, kur užėmė šeštąją vietą – tai aukščiausias ligšiolinis Lietuvos atlikėjų pasiekimas. Tais pačiais metais išleido albumus „Saldi. Juoda. Naktis.“ ir „Tyla“, taip pat pasirašė sutartį su JAV įrašų kompanija „Forman Bross“, kurios dėka jo muziką ėmė groti Amerikos kino teatruose. www.anonsas.lt A. Mamontovo muzika skamba per 3000 Amerikos kino teatrų

2007 m. eilinį kartą laimėjo geriausio metų atlikėjo nominacijoje Radiocentro muzikiniuose apdovanojimuose, tačiau atsiimti apdovanojimo neatvyko.

Tais pačiais metais surengė „Gatvės muzikos dieną“, kuri sulaukė didelio populiarumo ne tik Vilniuje, bet ir kituose Lietuvos miestuose. Nuo tada ši muzikos šventė tapo kasmetine, apimančia vis daugiau Lietuvos miestų.

Vienas populiariausių Lietuvos dainininkų Andrius Mamontovas debiutavo kaip fotografas. Italijoje buvo išleista vienos dainininko bičiulės knyga, kurios apipavidalinimui pasirinktos ir kelios A. Mamontovo 2006 m. Korėjoje darytos fotografijos.

2008 m. atliko kunigo vaidmenį pilnametražiame režisieriaus Mario Martinsono filme „Nereikalingi žmonės“ bei sukūrė šio filmo garso takelį. Jame taip pat vaidino Dalia Michelevičiūtė, Kostas Smoriginas, Valda Bičkutė, Daiva Tamošiūnaitė-Budrė ir kt. Filmo premjera įvyko sausio 11 d. „Kuriant muziką filmui, tiesiog stengiausi išreikšti tą nuotaiką, kuri papildytų filmo personažus – viename savo interviu sakė A. Mamontovas, – muzika filmui ar spektakliui, tai ne tik muzikinės temos. Tai atmosferos kūrimas, garsai“. Už šį darbą atlikėjas buvo apdovanotas Šanchajaus filmų festivalyje prizu (auksine taure) už geriausią muziką filmui. www.delfi.lt A. Mamontovas iš Šanchajaus parsivežtą apdovanojimą saugos banke

2009 m. sausio mėn. laimėjo Radiocentro muzikiniuose apdovanojimuose „Apdo 2009“


Mokykla (1997 albumas)

MokyklaMC viršelisFoje ankstyvų įrašų rinktinis albumasIšleistas1997Įrašytas1984-1985 metais Vilniaus 18-toje vid. mokykloje ir pas Andrių Mamontovą namuose, naudojant primityvią buitinę aparatūrą.ŽanrasRokasTrukmė?? min. ?? sek.Įrašų kompanijaBomba Katalogo numerisBBMC 089Foje chronologijaThe Flowing River EP(1996)Mokykla(1997)Vilnius Kaunas Klaipėda(1999)
Mokykla yra 1997 m. išleistas ankstyvųjų, 1984–1985 m. buitine aparatūra padarytų grupės Foje įrašų rinkinys. Jis pasirodė tik MC formatu prieš pat paskutiniuosius grupės koncertus.

Albume boso gitara groja 1985 m. grupę palikęs jos ankstyvasis narys Darius Tarasevičius, o dainuoja ne tik Andrius Mamontovas, bet ir kiti grupės nariai.

Profesionaliai Foje vėliau įrašė tik keturias šiame albume esančias dainas – „Liūdesys“, „O, mano saule“, „Muzika“, „Kibernetiniai žaislai“ (visi įrašai įtraukti į rinkinį Kitoks pasaulis).

Daina „Aš bėgu gaudyti drugelių“ buvo atlikta įrašant albumą Tikras garsas.

„Šis albumas labiau skirtas kolekcininkams ir prisiekusiems fanams, nei didžiajai klausytojų auditorijai“, pastebima oficialiame Foje tinklalapyje.

Gaudžia gitaros Dygsta barzda Prie jūros Juodas vyrukas Pilkas namas Lukošiaus daina Aukštas vyras Dujos Liūdesys Aš bėgu gaudyti drugelių O, mano saule Muzika Aštuoniolikta Kibernetiniai žaislai

GAUDŽIA GITAROS
La la la la la la
Gaudžia gitaros
Solinės ir bosinės
O taip pat ir ritminės gitaros
Šokame visi, visi kartu
La la la la la la
La la la la la la la
(tuo tarpu ir užteks)
DYGSTA BARZDA
dygsta barzda dygsta barzda
jaunam berniukui dygsta barzda
labai niuri barzda ryža
ryža labai labai ryža
dygsta barzda bjauri ir niūri
jaunam berniukui dygsta barzda
dygsta barzda dygsta barzda
dygsta visiems
dygsta jauniems ir seniems
visiems
ir man dygsta
dygsta barzda
PRIE JŪROS
sėdėkim prie jūros kartu
lai kojas paglosto banga
sėdėkim abu aš ir tu
lai paliečia ranką ranka
sėdėkim ošime bangų
pas mus jūros vėjas atskris
pajusime jėgą abu
bučiuodami saulės akis
bet jūra čiurlena liūdnai
ji verkia net daros graudu
dangus nusidažė pilkai
todėl kad čia vienas esu
JUODAS VYRUKAS
norėčiau aš labai
ar labai norėtum?
papasakoti jums
ką norėtum papasakoti?
istoriją nelinksmą
apie vaikiną
juodas vyrukas su baltais plaukais
juodas vyrukas
buvo labai labai linksmas
ir turėjo raudoną
o balta mergaitę
su juodais plaukais
balta balta balta balta mergaitė
su juoda
plaukais
su juoda
plaukais
su juoda
man buvo labai gera
ar labai gera?
matyti tą vaikiną
kokį vaikiną?
su juodais juodais juodais juodais plaukais
ir raudonu
tušinuku
ir ne tik
mikrofonu
ir ne tik
raudonu pirštu raudonu pirštu
kol vieną kartą
koki kartą?
trečią
o gal ketvirtą?
ne trečią
ne ketvirtą
važiavau aš mašina
raudona
o gal ir geltona
ne raudona
bet turbūt geltona
ant kelio stovėjo žydas
jis tranzavo
aš jam kaip pi*au per ragus
su ratais
taip
kuriuos turejau prisitvirtines prie batų
tai buvo rolikai-kai-kai-kai
kai jis nugriuvo
kai jis nugriuvo
mes jį įkėlėm ir pasodinom
ant užpakalinės sėdynės
ant galvos
PILKAS NAMAS
išeinam į kelią
dulkėtą ir sunkų
galbūt mes dar skubam
tą kelią pažint
paliekame namą
nors pilką bet mielą
lydės pro jo langus
mus žvigsniai vaikų
ilgai aš atminsiu
tą pilkąjį namą
jis bus manyje
iki pat pabaigus
pro jo tamsius langus
kadaise žiūrėjau
į tuos kur išėjo
anksčiau už mane
aš tai atsiminsiu
kas širdį paguodžia
o tai kas negero
išskris su sapnais
tikiu kad kiekvienas
žmogus turi namą
kuris davė pradžią
jo žingsniui pirmam
jis teikia stiprybės
kai lenkiasi keliai
ir stabdo tada
kai skubi pernelyg
širdy savo vietą
surask jam garbingą
tikėk juo ir saugok
lyg patį save
žinoki pamesi
sustos tavo laikas
nurims tavo žingsniai
ir dūžiai širdies
aš tai atsiminsiu
kas širdį paguodžia
o tai kas negera
išskris su sapnais
kai mes su draugais
ėjom saulės pasveikint
džiaugsmingai šypsojais
tu mums įkandin
aš garbinau saulę
ir pilkąjį namą
kurie leido mums
lyg per nauja užgimt
o name pilkasis
mane tu globojai
ir saugojai mažą
nuo vėtrų piktų
ir aš negaliu
nesakyti tau ačiū
nes čia aš išmokau
tikėt savimi
LUKOŠIAUS DAINA
širdį mano nutvilkdė aistra
pamilau aš be saiko vyruką
to negalėtum atleist
man mielas, Petrai
prašau tavęs - mylėk mane
taip kaip anksčiau
prašau tavęs,
mano drauge žydrūne
ištrink šitą juostą
su mūsų aistros šnekom
negalėčiau daugiau
tau priminti valandų tų
kai mylėjomės apsikabinę
po pušies lanku
negalėčiau daugiau parodyt
kaip sukasi galva
nuo tos meilės...po stogu
širdis mana priklauso ne tau
širdis mana priklauso jau ne tau
tačiau maniau, maniau, maniau
kad neužmirši mūsų meilės vakarų
Petrai, mano mielas drauge žydrūne
Petrai, mano mielas drauge žydrūne
žydrūne, žydrūne, žydrūne
mano mielas draugas vardu Žydrūnas
žydrūnas, žydrūnas....
mano mielas draugas vardu žydrūnas
žydrūnas, žydrūnas...
AUKŠTAS VYRAS
tai atsitiko šį rugsėjo mėnesį
ėjau per miestą buvo linksma man
ėjau tiktai staiga patraukė dėmesį
keista scena aikštelėj prie fontano
ten aukštas vyras mušė liesą moterį
aš paslapčia ilgai stebėjau juos
galvojau skirti bet nušvito protas
o ką jei vyras tas ir man suduos
dėl ko jis mušė ją ar aš žinau
juk gali būti kad yra už ką
o gal sušilti nori pagalvojau
mat buvo rudenio diena šalta
ilgai tada stebėjau tokius žmones
ir tapo nepasakomai skaudu
kad vyksta tokios scenos nemalonios
rugsėjo lapams krintant pamažu
DUJOS
kai tave mylimoji paliko
jei sudirginti tavo jausmai
atsisėsk prie dujinės viryklės
ir į liepsną žiurėki ilgai
nesvarbu ant kėdės ar grindų
tik sėdėki ramiai ir tada
nuramins tavo siela gamta
liepsna iš gamtinių dujų
a-a-a nes liepsna
juk iš gamtinių dujų
nes liepsna
juk iš gamtinių dujų
iš dujų dujų dujų dujų
do you do you do you
do you love me now
do you do you love me now
LIŪDESYS
žodžių daug įvairių išgalvojame mes
kad netektų mastyt ir liūdėt
visi norime būt maloniais ir džiugiais
nekaltais ir linksmais būtinai
tik kam visa tai
tu liūdėt nebijok
tu liūdėt nebijok
nebijok liūdėt
nes tiktai liūdesy
nes tiktai liūdesy
sielos džiaugsmas
iš tų žodžių skambių
ir juokingai kvailų
mes sustatome daug sakinių
galim juoktis ilgai
nekaltai ir linksmai
kol pasibaigia tie sakiniai
tik kam visa tai
argi gali įvertinti šviesą tasai
kas nematė tikrosios tamsos
nenuvertinkim liūdesio nes tik jisai
mums parodo kas tai džiaugsmai
AŠ BĖGU GAUDYTI DRUGELIŲ
Aš bėgu gaudyti drugelių
O MANO SAULE
tu ateini debesų kilimais
tu gyveni ten kur paukščių takai
tu negali nesijuokt su vaikais
kur tu eini žydi gėlės laukais
o mano saule tu mano šviesa
tu žemę sušildai ir sklaidos tamsa
tada kai nuskaidrins
padangę aušra
o mano saule
ateik su diena
būk visada mėlynam danguje
man neramu kai tavęs ten nėra
MUZIKA
vieną gražų ankstyvą rytą pabudau
ir ilgai žiūrėjau į sieną
kal pro miglą pamačiau
laikrodį kabantį ten
jis kažkaip keistai tiksėjo
ne į ritmą vis tiksėjo
kas gi jam atsitiko
išėjau ieškoti atsakymo
o tiktai muzika
stabdo laiką keičia žodį
o tiktai muzika
tiktai muzika viena
užlipau ant aukšto stataus stogo
ten buvo daug daug daug kaminų ir antenų
aš vaikščiojau tarp jų kaip miške
tamsiam miške
bet atsakymo ten nebuvo
vienas geras barzdotas dėdė man pasakė berniuk
aš žinau kodėl stovi laikrodis
viskas labai paprasta
tu per stipriai prisukai spyruoklę
ir rodyklės naktį išskrido pro langą
AŠTUONIOLIKTA
antakalnis, pačiam jo vidury
stovi mokykla gaili
antakalnis, pačiam jo vidury
stovi mokykla žavi
antakalnis, pačiam jo vidury
stovi mokykla puiki
aštuoniolikta! aštuoniolikta!
tik nereikia
neužmirškim
kur buvom seniai
ši tokie labai geri
švelnūs vaikai
ir išmesim
pasiliksim
čia mes visada
aštuoniolikta! aštuoniolikta!
ne nereikia, negailėkim
mes tų kvailių
kur išėjo, kur paliko
mokyklą mūsų
sugrišk sugrįšk
tu šansų dar turi
sugrįšk į gimtą mokyklą
į aštuonioliktą!
aštuoniolikta! aštuoniolikta!
KIBERNETINIAI ŽAISLAI
mes žinom medžiagas formas daiktų
mes žinom kas yra gera ir bloga
mes žinom kaip metai keičia metus
ir kaip nuo žaibo apsaugoti stogą
tiktai nežinome
kas tai lietus
kas tai žvaigždės
gėlės dangus
nes nuo vaikystės mums bruko žaislus
kibernetinius ir negyvus
metalinius šaltus ir kietus
(nemielus)
mes galim kelią nutiest į žvaigždes
mes galim kalnus patraukti į šoną
mes galim greit sustabdyti upes
ir padaryti iš juodo geltoną
mes nusikėlėm per laiką pirmyn
mėnulio pievas užsėjom aguonom
mes darom pieną iš jūros vandens
ir iš medienos padarome duoną


Mokykla (1997 albumas)


Vilnius Kaunas Klaipėda (1999 albumas)

{{Infolentelė albumas
| Pavadinimas =Vilnius Kaunas Klaipėda
| Tipas =gyvas
| Atlikėjas =Foje
| Viršelis =FOJE_virselis_VilniusKaunasKlaipeda_CD.jpg
| Išleistas =1999
| Įrašytas =1997 gegužės 12 Klaipėdoje Vasaros estradoje
1997 gegužės 14 Kaune Nemuno saloje
1997 gegužės 17 Vilniuje, Vingio parko estradoje
| Žanras =Rokas
| Trukmė =
| Leidėjas =Bomba
| Prodiuseris =garso režisieriai: Giedrius Litvinas (Kaune, Klaipėdoje);
Giedrius Klimka (Vilniuje)
| Apžvalgos =
| Ankstesnis albumas =Mokykla(1997)
| Šis albumas =Vilnius Kaunas Klaipėda(1999)
| Kitas albumas =Paveikslas(2002)
}}Vilnius Kaunas Klaipėda yra grupės Foje albumas, įrašytas 1997 m. trijų atsisveikinimo koncertų Klaipėdoje, Kaune ir Vilniuje metu. Jis buvo išleistas 1999 m. Bombos CD ir MC.

Prieš koncertus laikraščiuose buvo išplatinta anketa fanams pažymėti, kokias dainas jie nori išgirsti. Dauguma į albumą įtrauktų dainų, tarp jų ir paskutinė, buvo įrašytos Kaune, nes šio koncerto įrašas techniškai buvo geriausias.

Albume vienoje dainoje bosu groja pirmasis grupės bosistas Darius Tarasevičius, t. y. grupė grojo ta sudėtimi, kuria pradėjo savo karjerą.

 Kitoks pasaulis
 Skrisk
 Paskutinis traukinys
 Tušti delnai
 Aš numirsiu vistiek
 Kai perplauksi upę
 Baltam name
 Žvaigždės kartais krenta
 Paskutinė diena
 Sidabrinės svajonės
 Balsas
 Vandenyje
 Meilės nebus per daug
 Krantas
 Laužo šviesa

Muzika ir žodžiai Andriaus Mamontovo

Intro Kitoks pasaulis Skrisk Paskutinis traukinys Tušti delnai Aš numirsiu vistiek Kai perplauksi upę Baltam name Žvaigždės kartais krenta Paskutinė diena Sidabrinės svajonės Balsas Vandenyje Meilės nebus per daug Krantas Laužo šviesa

INTRO
Penkios, keturios, trys, dvi ... viena - tai yra tas momentas!
KITOKS PASAULIS
žiūri aplink stebiesi viskuo
daiktus matai savo šviesoj
o jeigu viskas yra ne taip
ir tu pasaulį regi atvirkščiai
galbūt ne garsas skamba tyloj
o tyla garse
ka apie tylą žinome mes
galbūt ne šviesos žiba tamsoj
o tamsa jose
kiek dar nedaug suprantame mes
žiuri aplink viskas tvarkoj
o ar žinai kas bus rytoj
o jei pasaulis apsivers
kitom akim žiūrėt privers
tu pabandyk pasižiūrėt
gal kiek netaip gal kiek kitaip
tikiu paprasti daiktai apsivers
ką nors neregėto ir naujo atvers
SKRISK
ei tu nežinai ką tu turi
dar tavo sparnai nepakirpti
kas žodžiai pikti tu nežinai
tu vis dar gali kilti aukštai
debesys dar neskuba pas mus
pasižiūrėk mėlynas dangus
pasinaudok šia puikia proga
arba šiandien arba niekada
aš noriu atspėt tavo mintis
jos tavo veide atmerk man akis
tu puikiai žinai paukščiai visi
skraido jie tam sutverti
skrisk kol dar gali
čia baigiasi žodžiai geri
hey hey hey
ka gero tu čia palikai
PASKUTINIS TRAUKINYS
ar tu dar gali kentėti tas blogas mintis
ar tu dar gali matyt akis visai tuščias
ar tau malonu girdėt žodžius bukai piktus
ar dar tave įkvepia šalti žmonių veidai
kokia nuostabi diena ir koks švarus dangus
kokia neapsakoma gerų akių šviesa
ir tie kur apsidžiaugia jei kam nesiseka
negali uždengti to dangaus jų tiek nėra
paskutinis traukinys dar laukia
dar yra jame vieta laisva
paskutiniam vagone prie lango
kur ir man skirta vieta šalia
jei tu jau pasidavei užkask save giliau
jei tu negali tylėt dainuok garsiau
jei tu nori keist pasauli keisk pirmiau save
jei tu tamsoje aš ten taip pat buvau
TUŠTI DELNAI
aš galiu suprast ką tu man sakai
aš girdžiu žodžius skambančius keistai
aš galiu matyt tai ką tu matai
aš turiu akis matančias naujai
aš galiu paliest aš turiu rankas
aš turiu dantis aš galiu įkast
aš turiu batus aš galiu išeit
aš turiu pirštus aš galiu pro juos žiūrėt
kai iškeliu rankas
pasaulio vidury
tai tik tušti delnai
ar tu daugiau turi
aš turiu vilties aš galiu gyvent
aš galiu kliedėt juoktis arba verkt
aš turiu ugnies aš galiu mylėt
aš turiu plaučius aš galiu įkvėpt
aš galiu kalbėt aš žinau žodžius
aš skiriu spalvas aš skiriu garsus
aš galiu mąstyt kai galva šviesi
aš tikiu visais tais kurie šventi
AŠ NUMIRSIU VISTIEK
aš numirsiu taip pat kaip ir mes visi
tik prieš tai aš norėčiau tave pamatyt
man reikėtų kaip paukščiui nugalėtam žiemos
paragaut paskutinį kart tos šilumos
kuri sklinda iš rankų meilės pilnų
kuri verčia ieškoti vėl tavo akių
ir aistros aš dar noriu minučių kelių
man reikėtų kad dar kartą tai būtum tu
neišvengiamai teks savo žvakę užpūst
bet prieš tai šį bei tą dar norėčiau pajust
su pavasario paukščiais į dangų pakilt
aš taip noriu dar kartą iš naujo užgimt
saulės šviesą beprotiškos vasaros gert
ir į jūros gelmes nors trumpam pasinert
man taip reikia išvyst rudeninius medžius
pabraidyti dar kart po geltonus lapus
ir apakintas sniego dar noriu pabūt
į jo patalą baltą bejėgis nugriūt
aš numirsiu vistiek mano laikas ateis
tik dar būtų smagu susitikt su draugais
pasėdėti per naktį dar būtų puiku
pamatyti akis artimiausių žmonių
prisiminti dar kartą geriausias dienas
padainuoti dar kartą linksmiausias dainas
o valdove mirtie nepašauk manęs tuoj
aš taip noriu išvysti kas bus rytoj
KAI PERPLAUKSI UPĘ
vaikas pamatė juodai apsirengusą žmogų
kur dėjo ant kapo gėles
kas bus kai aš vieną dieną numirsiu
gan tyliai atsakė tam vaikui mama
kai perplauksi upę kitam jos krante
tu viską pamirši bet rasi mane
žmonės jauni susikibę už rankų
tylėjo kol jis atsisuko į ją
kas bus kai mes šį pasaulį paliksim
atsakė ji perbraukus plaukus ranka
aukštai kalnuose atsiskyrėlis vienišas
kreipėsi tiesiai į dievą malda
kas bus kai tu mano sielą pakviesi
atsakė aukščiausias jam tyliai tada
BALTAM NAME
baltam name
baltoje šviesoje
aš vaikščiojau vienas
ieškojau taves
ir ta diena
kartu su šviesa
niekada nesibaigia
kartu su šviesa
aš jau išprotėjau
aš jau supratau
aš viską pakeisiu
aš liksiu toks pat
aš nieko nelaukiu
man reikia tiek daug
aš noriu išeiti
aš lieku čia
juoda spalva
juoda spalva
tai mano vienatvė
baltam name
aš jau ne čia
aš jau ne čia
tai mano šešėlis
tai mano dvasia
ŽVAIGŽDĖS KARTAIS KRENTA
tau reikalingos draugo akys
kurios tau niekad nemeluoja
tu sapnavai kad švelnios rankos
kalnų gėles tau dovanoja
tu nežinai šiltesnio žodžio
už tą kurį išgirsti nori
tu nematei gražesnio veido
už tą kur tau nusišypsojo
bet tu verki kiekvieną naktį
nes tai ne jis šalia užmigo
tu dovanoji savo meilę
taip pat lengvai kaip jis ją ima
ir tu jauti kaip tau vėl skauda
nes tu eini basa per stiklą
nes tai ka tu kas kartą gauni
dar niekada nebuvo tikra
žvaigždės kartais krenta
priešas tau ištiesia ranką
skausmas būna mielas
saugok savo sielą
tu palikai tuos kur mylėjai
ir tuos kurie tau nepatiko
ir jie visi iš čia išėjo
nes jie taip pat tave paliko
ir tu gali pakelt į dangų
tuščias akis jei jos dar mato
galbūt dar liko lašas meilės
juk tau tikrai užteks tik lašo
PASKUTINĖ DIENA
žuvys giliai kaip ir paukščiai aukštai
tai tik amžinai neatsiejami broliai
mano namai begaliniai laukai
visada šalia nepasiekiami toliai
jūros dugne sudaužytam laive
miega niekam jau nepriklausantys grobiai
mano turtai ten kur paukščių takai
niekam niekada nepasiekiami lobiai
kai tik sutems atsinešiu vandens
paskandinsiu jame savo jauną veidą
ir kai po nakties saulė vėl patekės
prisiminsiu kaip ji prieš tai nusileido
šiandien yra paskutinė diena
gaila tik džiaugsmu negaliu pasigirti
mano sode begalybė žiedų
medžiai visada taip atrodo prieš mirtį
SIDABRINĖS SVAJONĖS
tu atidavei viską kad galėtum turėti
savo suknistą laisvę nežinai kur ją dėti
vakar prašei šiandien gavai vis dar mažai
tu tiek daug paaukojai kad galėtum surasti
savo pasmerktą tiesą nežinai kur išmesti
sidabrinės svajonės visada išsipildo
tik ar tai ko tu nori tau padės būt laimingu
BALSAS
tai ką tu radai prieš tris dienas
šiandien jau gali išmesti lauk
tai ką parašei prieš tris naktis
šianakt jau gali ramiai išbraukt
vakar tu šaukei žvėries balsu
šiandien tu kalbi švelnius žodžius
tavo praeity yra klaidų
tu manai kad jų rytoj nebus
tai ką turi tau nepriklauso
tai ką gavai skirta ne tau
ar tu girdi angelo balsą
ten kur giliai plaka širdis
jei ją turi
ten kur gyvenai prieš tris žiemas
niekada daugiau neteks sugrįžt
tai dėl ko verkei prieš tris dainas
ši daina tikiu padės užmiršt
kelio pradžioje buvai švarus
pabaigą randi giliam purve
jeigu sutikai naujus draugus
nežinai ar jie išduos tave
VANDENYJE
šitas keistas pasaulis verčia mane
amžinai ieškoti vilties
nesibaigiantis triukšmas verčia mane
amžinai ieškoti tylos
vandenyje šaltam vandeny
begalinė ramybė verčia mane
amžinai ieškoti kančios
nepripildytas jausmas verčia mane
amžinai ieškoti tavęs
MEILĖS NEBUS PER DAUG
tai buvo giedro dangaus pasiilgusios akys
tai buvo vėlgi naktis be mažiausios vilties
ir žvaigždžių
ir aš taip troškau matyti tamsoj kaip
šikšnosparniai mato
man taip reikėjo išgirsti balsus išmintingų žmonių
tai buvo mano agonijoj virpančios rankos
jos troško liesti tą šviesą kur sklido iš tavo akių
tai buvo niekad nepasiektas niekam nežinomas krantas
tai buvo tūkstančiai žodžių į tylą tik neištartų
tik niekada man meilės mebus per daug
ir štai dabar aš matau visus tuos kurie nekenčia melo
ir štai dabar jau galiu pasakyt kad tavim aš tikiu
ir tik šiandien namuose kuriuose mes ilgai jau gyvenam
aš iš tikrųjų žinau ka daryti kad būtų šviesiau
ir tik šiandien man pavyko atrast pasiklydusį protą
ir tik šiandien aš pažadinau vėl užmigdytus jausmus
ir tik šis momentas vienas vienintelis tam jis ir duotas
kad aš galėčiau pamiršti kas buvo ir rasti kas bus
ir aš žinau kad aš liksiu toks pat kaip šiandiena ir vakar
ir aš žinau jei mane kas pakeis tai vis tiek būsiu aš
ir aš žinau kad dar begales kartų aš kilsiu su saule
nes dar tiek pat kartų krentantis liftas žemyn mane neš
KRANTAS
pučia pučia jūrų vėjas
neša neša mano laivą
mano viltį neša neša
supa supa juodos bangos
glosto mažą mano laivą
blaško blaško mano sapną
kur pasisuksi naktis
apgaubia tavo akis
apgaubia tavo viltis širdy
tu jos klasta netikėk
tikslą kaip žvaigždę turėk
baigsis audra ir nušvis tavo veidas
lekia lekia mano laivas
skuba skuba ten kur krantas
ten kur baigias juodos bangos
skuba skuba ten kur smėlis
ten kur žmonės ten kur gėlės
ten kur saulė žemę šildo
galbūt nera mano kranto
tiktai vėjas juodos bangos
galbūt krantas mano sapnas
kas tik būtų atiduosiu
visą jėgą savo laivui
ir pasieksiu savo krantą
pučia pučia jūrų vėjas neša neša
mano laivą
LAUŽO ŠVIESA
laužo šviesa naktyje
guodžia gaivina mane
nerimas stingsta veide
kas ten toli tamsoje
laužas prieš mano akis
dega karštai lyg širdis
laukiu prie laužo šviesos
gal kas atklys iš tamsos
deg šviesk ir neužgesk
šildyk rankas
glostyk akis
atmerktas
būk vienintelė viltis
nors ir mano paties
uždegta
naktyje
gal kas prie laužo sustos
gal pasiilgs šilumos
tam kas klajoja nakty
laužo šviesa bus viltis
žvaigždės pakilo aukštai
šaukia jas paukščių takai
laužas žvaigždes man atstos
šviesą ir šilumą duos
laužas ilgai dar liepsnos
kas man jo šviesą atstos
net visagalė naktis
laužo užpūst neišdrįs


Vilnius Kaunas Klaipėda (1999 albumas)