Baltix

Baltix GNU/Linux – Lietuvai ir kitoms Baltijos šalims pritaikyta operacinė sistema ir programinės įrangos rinkinys, sukurtas Debian GNU/Linux bei Ubuntu OS pagrindu. Sistema yra pritaikyta naudoti biuro (verslo), namų ir švietimo įstaigų kompiuteriams, joje yra lietuvių, latvių, rusų, lenkų, anglų ir kt. kalbų palaikymas bei papildomi kalbų įrankiai (rašybos tikrinimas, žodynai ir t. t.).
Sistema yra išversta į lietuvių, rusų, latvių ir kitas kalbas.

Nuo 2007 metų leidžiami specializuoti Baltix variantai namams/verslui, švietimo įstaigoms (versija Baltix-Edu „Mokslui ir mokymuisi“) bei serveriams.

Baltix GNU/Linux operacijų sistemos kompaktinius diskus (CD) nuo 2003 m. galima įsigyti Lietuvos kompiuterinės įrangos parduotuvėse, taip pat atsisiųsti nemokamai iš Baltix interneto saugyklų Informacija kur įsigyti Baltix OS.

 2003 m. rugpjūčio 27 d. Baltix-Knoppix CD buvo platinamas bei diegiamas WITFor 2003 parodoje „Atviras kodas Lietuvai“ dalyvavimas WITFor-Vilnius-2003 .
 2003 m. spalio 23 d. Infobalt 2003 Spaudos centre spaudos konferencijoje pristatyta „GNU/Linux" operacinė sistema „Baltix-Knoppix" išleista kartu su „Smaltijos" leidyklos atmintine „Pažintis su Linux"Lietuvos informacinės visuomenės plėtros komiteto naujienos apie laisvąją programinę įrangą.
 2004 m. 07 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix-Knoppix 0.7 versiją, kurią galima įsigyti visuose BMS bei jų atstovų ir partnerių kompiuterių prekybos salonuoseŠvietimo IT centro atlikto tyrimo „Atvirasis kodas švietime“ ataskaita .
 2004 m. spalio 20 d. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 0.7.5, kuri buvo pristatyta ir platinama Infobalt 2004 parodos metu. Gruodžio mėn. „Akelotė ir Ko.“ išleido Baltix 0.7.5 versiją didesniu tiražu.
 2005 m. 08 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix 0.8 versiją su iš esmės patobulinta startavimo ir aparatūrinės įrangos atpažinimo bei įdiegimo technologija, sukurta Debian-installer technologijos pagrindu. Baltix 0.8/1.x versijas galima įdiegti ir grafiniame ir tekstiniame režime. BMS išleisti Baltix ver. 0.8 kompaktiniai diskai buvo sugadinti (CD gamybos brokas), visi juos įsigiję galėjo pasikeisti į naujesnę BMS platinamą Baltix ver. 0.9 ar 1.3.
 2005 m. 10 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 1.0 (sukurta Ubuntu 5.10 pagrindu), kuri buvo pristatyta ir laimėjo geriausio lietuviško ITTE produkto apdovanojimą Infobalt 2005 parodos metu.
 2006 m. 04 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix 1.3 versiją su automatinio nuosavybinių ATI bei NVIDIA vaizdo plokščių 3D valdyklių (drivers) įdiegimo galimybe.
 2006 m. 10 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 2.0 (sukurta Ubuntu 6.06 pagrindu), kuri buvo pristatyta ir platinama Infobalt 2006 parodos metu.
 2007 m. 05-07 mėn. buvo išleistos Baltix 2.7rcX versijos (sukurtos Ubuntu 7.04 pagrindu) su trimačiais darbalaukio efektais, automatizuotu įvairių nuosavybinių valdyklių (drivers) įdiegimu, pilnu įrašymo į NTFS failų sistemos palaikymu ir kitais patobulinimais.
 2007 m. 05-07 mėn. buvo išleistos Baltix 2.7rcX DVD, kuriame yra labai daug programų, skirtų mokymuisi bei kūrybaiMokslui, mokymuisi bei kūrybai skirtas laisvų programų rinkinys bei GNU/Linux OS. Baltix 2.7 DVD versijos buvo platinamos mokslo festivalio „Pamatyk Kitaip“ bei kitų 2007 m. vasarą vykusių mokslo populiarinimo renginių metu.
 2007 m. 10 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 3.0rc (sukurta Ubuntu 7.10 pagrindu), kuri buvo pristatyta bei platinama Infobalt 2007 parodos metu.
 2008 m. 01 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix 3.1 versiją (ant CD parašyta 1.4), turinčią automatinę ATI bei NVIDIA vaizdo posistemių bei kitų nuosavybinių valdyklių (drivers) įdiegimo iš CD ar interneto galimybę.
 2008 m. 03 mėn. Švietimo ministerijos Informacinių technologijų centras (ITC) išleido Baltix 3.1e DVD (sukurta Ubuntu 7.10 pagrindu), kuriame yra labai daug programų, skirtų mokymuisi bei kūrybai. Toje pačioje pakuotėje ITC išleido ir Baltix „school“ server CD versiją, skirtą mokyklų bei kitų švietimo įstaigų serveriams su intraneto (sukurto Plone turinio valdymo sistemos pagrindu), failų, el. pašto, interneto serverio bei kita naudinga programine įranga.
 2008 m. 05 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ kartu su UAB „Bona Mens“ Baltix partneris – UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 2008-05 (3.5)Senas Baltix Wiki AKL svetainėje , kuri yra sukurta Ubuntu 8.04 pagrindu.
 2008 m. 08 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ kartu su UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 2008-08 (3.7), kuri yra sukurta Ubuntu 8.04.1 pagrindu. Nuo šios Baltix versijos atsirado galimybė paprastai pasidaryti paleidžiamąją USB laikmeną („LiveUSB“ su galimybe įdiegti į kompiuterio diską). Baltix 3.7 įsigyti galima UAB „Saugūs duomenys“, UAB „Acme Computer Components“ bei kitose kompiuterinės įrangos prekybos vietose ir knygynuose „Humanitas“.
 2008 m. 10 mėn. Mantas Kriaučiūnas išleido (atnaujino) Baltix „school“ server 3.7 versiją (sukurta Ubuntu 8.04.1 pagrindu), skirtą mokyklų bei kitų švietimo įstaigų serveriams su intraneto (sukurto Plone turinio valdymo sistemos pagrindu), failų, el. pašto, interneto serverio bei kita naudinga programine įranga. Baltix Server galima atsisiųsti iš Baltix interneto saugyklos Baltix Server CD/DVD atvaizdžių saugykla .
 2008 m. 11 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ kartu su UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 3.8 (sukurta Ubuntu 8.04.1 LTS pagrindu), kuri buvo pristatyta bei platinama Infobalt 2008 parodos metu. Baltix 3.8.1 leista naudotis grafine aplinka ir naudotojams be slaptažodžio, įdėtas HP LaserJet P1005-P1008, P1505 bei suderinamų spausdintuvų palaikymas (firmware), atnaujintos programos iš oficialių Ubuntu saugyklų.
 2009 m. 04 mėn. „InfoShow“ festivalio Linux konferencijoje„InfoShow“ 2009 festivalio Linux konferencija  buvo pristatyta nauja „Baltix“ 4.0rc versija, sukurta Ubuntu 9.04rc pagrindu.
 2009 m. 05 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ kartu su UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 4.0 (2009), sukurtą Ubuntu 9.04 pagrindu. Baltix 4.0 buvo pristatyta bei platinama Infobalt 2009 parodos metu. Palyginus su Ubuntu 9.04 sistema Baltix 4.0 papildomai įdėta mobiliojo interneto modemo ZTE MF628 bei kitų Bitės/Vodafone bei Omniconnect modemų palaikymas, Vilniaus bei Kauno skaitmeninės televizijos pradiniai skanavimo failai, pataisytas HP LaserJet LaserJet 10xx, P1005-P1008, P1505(n), P2014(n) spausdintuvų palaikymas (firmware), atnaujintos programos iš oficialių Ubuntu saugyklų ir kt. pataisymai ir patobulinimai. Daugiau informacijos apie Baltix 2009 yra VikinaujienoseVikinaujiena apie Baltix GNU/Linux 4.0 laidą. Baltix 2009 įsigyti galima UAB „Saugūs duomenys“, UAB „Acme Computer Components“ bei kitose kompiuterinės įrangos prekybos vietose.
 2010 m. 8 mėn. Mantas Kriaučiūnas kartu su UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 10.04.1 (2010), sukurtą Ubuntu 10.04.1 pagrindu. Be kitų naujovių šioje versijoje yra asmeninių finansų apskaitos programa (namų buhalterija) HomeBank. Baltix 2010 įsigyti galima UAB „Bona Mens“, UAB „Saugūs duomenys“ bei kitose kompiuterinės įrangos prekybos vietose.
 2011 m. 3 mėn. Mantas Kriaučiūnas kartu su UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 10.04.2 (2010) CD bei DVD/USB versijas, sukurtas Ubuntu 10.04.2 pagrindu. Baltix 10.04.2 DVD versija turi Java ir Flash įskiepius, taip pat skaitmeninės televizijos bei video redagavimo, piešimo ir braižymo programas OpenShot, Inkscape, Dia, GIMP, TuxPaint, kurios netilpo į 2010 metų Baltix GNU/Linux CD versiją.
 2011 m. 8 mėn. Mantas Kriaučiūnas kartu su UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 11.04 (2011) CD bei USB versijas, sukurtas Ubuntu 11.04 pagrindu. Baltix 11.04 turi dvi grafines grafines aplinkas – įprastą GNOME 2.32 bei naująją Ubuntu Unity (yra galimybė perjunginėti tarp Unity ir GNOME), taip pat naują LibreOffice biuro programų paketą, sukurtą populiariųjų OpenOffice.org programų pagrindu.
 2011 m. 12 mėn. buvo išleista Baltix 2011 (11.04) DVD/USB versija, turinti visus Ubuntu 11.04 atnaujinimus iki 2012 sausio mėn., taip pat papildomai Java Runtime (JRE+Java plugin), grafinio dizaino bei paveikslų redagavimo programas Inkscape, GIMP, TuxPaint taip pat programavimo priemones mokykloms – Scratch, Code::Blocks ir kt. (šios programos netilpo į CD versiją).
 2012 m. 5 mėn. Mantas Kriaučiūnas išleido Ubuntu-Baltix 12.04 LTS – tai tarpinis variantas tarp pilnavertės Baltix GNU/Linux OS bei Ubuntu 12.04 LTS (sudėta tik dalis standartinėje Baltix GNU/Linux sistemoje esančių patobulinimų): palikta įprasta Ubuntu Unity išvaizda, neįdėtas Windows programų palaikymas, tačiau į CD/USB iso atvaizdį įdėti LT ir LV vertimai bei Unity, GNOME3 Shell ir GNOME Classic (panel) naudotojo sąsajos ir daug kitų papildomų programų, kurių nėra standartinėje Ubuntu 12.04. Ubuntu-Baltix 12.04.x sistema pagaminta naudojant Ubuntu rekomenduojamą technologija: ubuntu-defaults-builder įrankį bei su juo sukurtą ubuntu-defaults-baltix paketą (ubuntu-defaults-baltix pakete yra realizuojami visi patobulinimai ir pakeitimai tarp standartinio Ubuntu ir Ubuntu-Baltix)Baltix GNU/Linux 12.04 LTS anonsas G+ portale Baltix GNU/Linux 12.04 LTS išvaizda G+ portale. Nuo 12.04 laidos Baltix OS leidžiama ir 64 bitų variante. Detalus Ubuntu-Baltix patobulinimų sąrašas pateiktas ubuntu-defaults-baltix projekto puslapyjeubuntu-defaults-baltix projekto puslapis.
 2012 m. 9 mėn. išleista Ubuntu-Baltix 12.04.1 LTS (32 ir 64 bitų variantai) – atnaujintos visos programos iki Ubuntu 12.04.1 (2012-09-14) oficialių atnaujinimų; ištaisytos muzikos grotuvo Rhythmbox klaidos (atnaujintas iki 2.97 ver.); įdėtas paprastas grafinės aplinkos perjungimo mygtukas į darbalaukį (perjungia tarp GNOME bei Unity grafinių aplinkų, change-desktop-environment.desktop); įdėtas Ubuntu-Tweak įrankis, skirtas operacinės sistemos priežiūrai bei nustatymų keitimui; daug kitų patobulinimai, žr.: ubuntu-defaults-baltix projekto puslapį
 2013 m. 10 mėn. išleista Ubuntu-Baltix bei Baltix GNU/Linux 12.04.3 LTS – atnaujintos visos programos iki Ubuntu 12.04.3 (2013-10-31) oficialių atnaujinimų; atnaujintas Linux branduolys (iki 3.8 versijos), vaizdo posistemių ir kitos valdyklės (xserver-xorg-lts-raring + atnaujinta SIS vaizdo posistemės valdyklė – Ubuntu nuo 12.10 (bei 12.04.2) neveikia su SIS vaizdo mikroshemomis); įdėti naudingi GNOME3 Shell aplinkos plėtiniai (gnome-shell-extension-taskbar ir kt.); naršyklės Firefox pagrindinis puslapis nustatytas į standartinį – (Ubuntu siūlomas puslapis yra nefunkcionalus bei neišverstas į daug Europos kalbų), žr.: ubuntu-defaults-baltix projekto puslapį. Ubuntu-Baltix 12.04.3 32-bitų versija vis dar telpa į CD diską (700Mb), tačiau pilną Baltix GNU/Linux sistemą turėsite tik įdiegę visus atnaujinimus internetu (įdiegiamas baltix-standard metapaketas), žr.: baltix-seeds (baltix-metapaketų) projektąbaltix-metapaketų projekto puslapis.
 2014 m. 6 mėn. išleista Baltix GNU/Linux 14.04 LTS – įdėtos 3 grafinės naudotojo sąsajos: Ubuntu Unity, GNOME3 Shell (su intuityviu veikiančių programų rodymo plėtiniu gnome-shell-extension-taskbar) bei GNOME Classic (Flashback), iš saugyklos galima įdiegti ir MATE bei Budgie Desktop darbalaukio aplinkas. Į DVD/USB pakuotę įdėta daug kitų papildomų programų, kurių nėra standartinėje Ubuntu 14.04, pvz VLC, HomeBank, Gnome-Chess, p7zip-full, boot-repair. Baltix 14.04 atnaujinta daug programų bei ištaisyta daug Ubuntu 14.04 esančių klaidų, pvz., GNOME Shell aplinkoje nekorektiškai veikiantis klaviatūros išdėstymo perjungimas (dėl gnome-settings-daemon), pašalinti lietuviškų raidžių neturintys šriftai (skirti Taivaniui, Mianmarui bei kitoms Azijos šalims), atnaujinta: Pingus žaidimas (įdėtas lietuviškas vertimas), Darktable bei GThumb nuotraukų tvarkymo programos, taip pat compiz, ubuntu-tweak, indicator-sensors, indicator-weather, memtest86+, meld, whdd, ubuntu-drivers-common, unrar, gpaste ir kt. įrankiai.
 2014 m. 10 mėn. išleista Baltix GNU/Linux 14.04.1 LTS (64 bitų procesoriams) – šią versiją galima naudoti bei įdiegti į naujausius kompiuterius su UEFI firmware bei į jungtu "Secure boot"; numatytoji langų bei GTK+ tema nustatyta į Numix (su pataisytais langų slankikliais); atnaujintos visos programos iki Ubuntu 14.04.1 (2014-10-22) oficialių atnaujinimų; papildomai įdėti grub-customizer bei kompiuterio temperatūros daviklių stebėjimo įrankis GNOME3 Shell aplinkai.
 2015 m. 9 mėn. išleista Baltix GNU/Linux 14.04.3 LTS (64 bitų procesoriams) – šią versiją galima naudoti bei įdiegti į naujausius kompiuterius su UEFI firmware bei į jungtu „Secure boot“; patobulinta numatytoji langų bei GTK+ tema Numix (langų užvėrimo mygtuko spalva pakeista į raudoną, pataisyti langų slankikliai); atnaujintos visos programos iki Ubuntu 14.04.3 (2014-09-30) oficialių atnaujinimų; papildomai įdėta daug programų (Inkscape, GIMP, testdisk, OpenDict su Anglų-Lietuvių-Anglų bei Vokiečių-Lietuvių-Vokiečių žodynais ir kt.), pataisytas vykdomųjų tekstinių failų paleidimas (Ubuntu 14.04 neleidžia vykdyti „shell script“ vykdomųjų failų tiesiog paspaudus ant jų failų naršyklėje, nors ankstesnės Ubuntu versijos klausdavo, ar vykdyti), kiti patobulinimai, žr.: ubuntu-defaults-baltix projekto puslapį.
 2016 m. 5 mėn. išleista Baltix GNU/Linux 16.04.1 LTS (64 bei 32 bitų AMD/Intel) procesoriams – šią versiją galima naudoti bei įdiegti ir į naujausius kompiuterius su UEFI firmware bei į jungtu „Secure boot“. Baltix 16.04.x išleista tik kaip ubuntu-defaults-baltix metapaketas + papildomi ir patobulinti paketai Baltix paketų saugykloje Baltix 16.04.x ir senesnių laidų paketų saugykla (neišleista .iso versija), atnaujintos visos programos iki Ubuntu 16.04 oficialių atnaujinimų; papildomai įdėta keletas programų (usb-modeswitch, nautilus-admin, libreoffice-style-tango, unity-tweak-tool, partclone ir kt.)
 2018 m. 5 mėn. išleista Baltix GNU/Linux 18.04 LTS (64 bei 32 bitų AMD/Intel) procesoriams – šią versiją galima naudoti bei įdiegti ir į naujausius kompiuterius su UEFI firmware bei į jungtu „Secure boot“. Baltix 18.04 išleista tik kaip ubuntu-defaults-baltix metapaketas + papildomi ir patobulinti paketai Baltix paketų saugykloje Baltix 18.04 ir naujesnių laidų paketų saugykla (neišleista .iso versija), atnaujintos visos programos iki Ubuntu 18.04 oficialių atnaujinimų; standartiškai pateikiama GNOME Shell, o ne Unity grafinė aplinka, pašalinti gnome-shell-extension-windowlist, unity-tweak-tool, papildomai įdėta keletas programų: gnome-shell-extension-dash-to-panel, gnome-packagekit, mate-utils, pm-utils, libreoffice-systray, libreoffice-style-colibre, numlock

Launchpad is a software collaboration platform that provides:
Recent Launchpad blog posts
- New domain names for PPAs – 16 Feb 2022
Since they were introduced in 2007, Launchpad’s Personal Package Archives (PPAs) have always been hosted on ppa.launchpad.net. This has generally worked well, but one significant snag became clear later on: it was difficult to add HTTPS support for PPAs due to the way that cookies work on the web. Launchpad uses a cookie for your […]
- Bug emails now use the bug’s address in the From: header – 20 May 2020
The From: addresses used by Launchpad’s bug notifications have changed, to improve the chances of our messages being delivered over modern internet email. Launchpad sends a lot of email, most of which is the result of Launchpad users performing some kind of action. For example, when somebody adds a comment to a bug, Launchpad sends […]
- Launchpad news, March 2019 – July 2019 – 06 Aug 2019
Here’s a brief changelog of what we’ve been up to since our last general update. Bugs Add basic GitLab bug linking (#1603679) Expect the upstream bug ID in the “number” field of GitHub issue objects, not the “id” field (#1824728) Include metadata-only bug changes in Person:+commentedbugs Build farm Filter ASCII NUL characters out of build […]
- Launchpad news, February 2019 – 07 Mar 2019
Here’s a brief changelog for this month. Build farm Allow dispatching builds with base images selected based on the pocket and/or using LXD images instead of chroot tarballs where appropriate (#1811677) Code Store bzr-svn‘s cache in the import data store Allow project owners to use the Bazaar branch rescan view Canonicalise expected rule ordering in […]
- Launchpad news, July 2018 – January 2019 – 21 Feb 2019
Here’s a brief changelog of what we’ve been up to since our last general update. Bugs Parse a few more possible Savane URL formats (#197250) Compare Bugzilla versions properly when checking whether they support the Bugzilla API (part of #1802798) Build farm Configure snap proxy settings for Subversion (#1668358) Support passing IMAGE_TARGETS, REPO_SNAPSHOT_STAMP, and COHORT_KEY […]
- Launchpad news, June 2018 – 06 Jul 2018
Here’s a brief changelog for this month. Bugs Handle Bugzilla.time() changes in Bugzilla 5.1.1 (#1774838) Cope with the comment author field being renamed to creator in recent Bugzilla versions (#1774838) Build farm Set the hostname and FQDN of LXD containers to match the host system, though with an IP address pointing to the container (#1747015) […]
- Launchpad now open source – 21 Jul 2009
Get the code to Launchpad and join our development community.
45,353 projects, 1,940,142 bugs, 1,008,228 branches, 63,143 Git repositories, 3,061,950 translations, 701,247 answers, 75,914 blueprints, and counting...
Get startedCreating an account allows you to start working within Launchpad.
Learn more about Launchpad in the user guide or try it for yourself in our sandbox environment.
Featured projects
Inkscape
Inkscape is an SVG-based graphics editor featuring alpha blending, node editing, SVG to PNG export, and more.


Baltix

 2003 m. rugpjūčio 27 d. Baltix-Knoppix CD buvo platinamas bei diegiamas WITFor 2003 parodoje „Atviras kodas Lietuvai“ dalyvavimas WITFor-Vilnius-2003 .
 2003 m. spalio 23 d. Infobalt 2003 Spaudos centre spaudos konferencijoje pristatyta „GNU/Linux" operacinė sistema „Baltix-Knoppix" išleista kartu su „Smaltijos" leidyklos atmintine „Pažintis su Linux"Lietuvos informacinės visuomenės plėtros komiteto naujienos apie laisvąją programinę įrangą.
 2004 m. 07 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix-Knoppix 0.7 versiją, kurią galima įsigyti visuose BMS bei jų atstovų ir partnerių kompiuterių prekybos salonuoseŠvietimo IT centro atlikto tyrimo „Atvirasis kodas švietime“ ataskaita .
 2004 m. spalio 20 d. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 0.7.5, kuri buvo pristatyta ir platinama Infobalt 2004 parodos metu. Gruodžio mėn. „Akelotė ir Ko.“ išleido Baltix 0.7.5 versiją didesniu tiražu.
 2005 m. 08 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix 0.8 versiją su iš esmės patobulinta startavimo ir aparatūrinės įrangos atpažinimo bei įdiegimo technologija, sukurta Debian-installer technologijos pagrindu. Baltix 0.8/1.x versijas galima įdiegti ir grafiniame ir tekstiniame režime. BMS išleisti Baltix ver. 0.8 kompaktiniai diskai buvo sugadinti (CD gamybos brokas), visi juos įsigiję galėjo pasikeisti į naujesnę BMS platinamą Baltix ver. 0.9 ar 1.3.
 2005 m. 10 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 1.0 (sukurta Ubuntu 5.10 pagrindu), kuri buvo pristatyta ir laimėjo geriausio lietuviško ITTE produkto apdovanojimą Infobalt 2005 parodos metu.
 2006 m. 04 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix 1.3 versiją su automatinio nuosavybinių ATI bei NVIDIA vaizdo plokščių 3D valdyklių (drivers) įdiegimo galimybe.
 2006 m. 10 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 2.0 (sukurta Ubuntu 6.06 pagrindu), kuri buvo pristatyta ir platinama Infobalt 2006 parodos metu.
 2007 m. 05-07 mėn. buvo išleistos Baltix 2.7rcX versijos (sukurtos Ubuntu 7.04 pagrindu) su trimačiais darbalaukio efektais, automatizuotu įvairių nuosavybinių valdyklių (drivers) įdiegimu, pilnu įrašymo į NTFS failų sistemos palaikymu ir kitais patobulinimais.
 2007 m. 05-07 mėn. buvo išleistos Baltix 2.7rcX DVD, kuriame yra labai daug programų, skirtų mokymuisi bei kūrybaiMokslui, mokymuisi bei kūrybai skirtas laisvų programų rinkinys bei GNU/Linux OS. Baltix 2.7 DVD versijos buvo platinamos mokslo festivalio „Pamatyk Kitaip“ bei kitų 2007 m. vasarą vykusių mokslo populiarinimo renginių metu.
 2007 m. 10 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 3.0rc (sukurta Ubuntu 7.10 pagrindu), kuri buvo pristatyta bei platinama Infobalt 2007 parodos metu.
 2008 m. 01 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix 3.1 versiją (ant CD parašyta 1.4), turinčią automatinę ATI bei NVIDIA vaizdo posistemių bei kitų nuosavybinių valdyklių (drivers) įdiegimo iš CD ar interneto galimybę.
 2008 m. 03 mėn. Švietimo ministerijos Informacinių technologijų centras (ITC) išleido Baltix 3.1e DVD (sukurta Ubuntu 7.10 pagrindu), kuriame yra labai daug programų, skirtų mokymuisi bei kūrybai. Toje pačioje pakuotėje ITC išleido ir Baltix „school“ server CD versiją, skirtą mokyklų bei kitų švietimo įstaigų serveriams su intraneto (sukurto Plone turinio valdymo sistemos pagrindu), failų, el. pašto, interneto serverio bei kita naudinga programine įranga.
 2008 m. 05 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ kartu su UAB „Bona Mens“ Baltix partneris – UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 2008-05 (3.5)Senas Baltix Wiki AKL svetainėje , kuri yra sukurta Ubuntu 8.04 pagrindu.
 2008 m. 08 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ kartu su UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 2008-08 (3.7), kuri yra sukurta Ubuntu 8.04.1 pagrindu. Nuo šios Baltix versijos atsirado galimybė paprastai pasidaryti paleidžiamąją USB laikmeną („LiveUSB“ su galimybe įdiegti į kompiuterio diską). Baltix 3.7 įsigyti galima UAB „Saugūs duomenys“, UAB „Acme Computer Components“ bei kitose kompiuterinės įrangos prekybos vietose ir knygynuose „Humanitas“.
 2008 m. 10 mėn. Mantas Kriaučiūnas išleido (atnaujino) Baltix „school“ server 3.7 versiją (sukurta Ubuntu 8.04.1 pagrindu), skirtą mokyklų bei kitų švietimo įstaigų serveriams su intraneto (sukurto Plone turinio valdymo sistemos pagrindu), failų, el. pašto, interneto serverio bei kita naudinga programine įranga. Baltix Server galima atsisiųsti iš Baltix interneto saugyklos Baltix Server CD/DVD atvaizdžių saugykla .
 2008 m. 11 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“


Baltix

 2003 m. rugpjūčio 27 d. Baltix-Knoppix CD buvo platinamas bei diegiamas WITFor 2003 parodoje „Atviras kodas Lietuvai“ dalyvavimas WITFor-Vilnius-2003 .
 2003 m. spalio 23 d. Infobalt 2003 Spaudos centre spaudos konferencijoje pristatyta „GNU/Linux" operacinė sistema „Baltix-Knoppix" išleista kartu su „Smaltijos" leidyklos atmintine „Pažintis su Linux"Lietuvos informacinės visuomenės plėtros komiteto naujienos apie laisvąją programinę įrangą.
 2004 m. 07 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix-Knoppix 0.7 versiją, kurią galima įsigyti visuose BMS bei jų atstovų ir partnerių kompiuterių prekybos salonuoseŠvietimo IT centro atlikto tyrimo „Atvirasis kodas švietime“ ataskaita .
 2004 m. spalio 20 d. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 0.7.5, kuri buvo pristatyta ir platinama Infobalt 2004 parodos metu. Gruodžio mėn. „Akelotė ir Ko.“ išleido Baltix 0.7.5 versiją didesniu tiražu.
 2005 m. 08 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix 0.8 versiją su iš esmės patobulinta startavimo ir aparatūrinės įrangos atpažinimo bei įdiegimo technologija, sukurta Debian-installer technologijos pagrindu. Baltix 0.8/1.x versijas galima įdiegti ir grafiniame ir tekstiniame režime. BMS išleisti Baltix ver. 0.8 kompaktiniai diskai buvo sugadinti (CD gamybos brokas), visi juos įsigiję galėjo pasikeisti į naujesnę BMS platinamą Baltix ver. 0.9 ar 1.3.
 2005 m. 10 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 1.0 (sukurta Ubuntu 5.10 pagrindu), kuri buvo pristatyta ir laimėjo geriausio lietuviško ITTE produkto apdovanojimą Infobalt 2005 parodos metu.
 2006 m. 04 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix 1.3 versiją su automatinio nuosavybinių ATI bei NVIDIA vaizdo plokščių 3D valdyklių (drivers) įdiegimo galimybe.
 2006 m. 10 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 2.0 (sukurta Ubuntu 6.06 pagrindu), kuri buvo pristatyta ir platinama Infobalt 2006 parodos metu.
 2007 m. 05-07 mėn. buvo išleistos Baltix 2.7rcX versijos (sukurtos Ubuntu 7.04 pagrindu) su trimačiais darbalaukio efektais, automatizuotu įvairių nuosavybinių valdyklių (drivers) įdiegimu, pilnu įrašymo į NTFS failų sistemos palaikymu ir kitais patobulinimais.
 2007 m. 05-07 mėn. buvo išleistos Baltix 2.7rcX DVD, kuriame yra labai daug programų, skirtų mokymuisi bei kūrybaiMokslui, mokymuisi bei kūrybai skirtas laisvų programų rinkinys bei GNU/Linux OS. Baltix 2.7 DVD versijos buvo platinamos mokslo festivalio „Pamatyk Kitaip“ bei kitų 2007 m. vasarą vykusių mokslo populiarinimo renginių metu.
 2007 m. 10 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ išleido Baltix 3.0rc (sukurta Ubuntu 7.10 pagrindu), kuri buvo pristatyta bei platinama Infobalt 2007 parodos metu.
 2008 m. 01 mėn. UAB „BMS“ išleido Baltix 3.1 versiją (ant CD parašyta 1.4), turinčią automatinę ATI bei NVIDIA vaizdo posistemių bei kitų nuosavybinių valdyklių (drivers) įdiegimo iš CD ar interneto galimybę.
 2008 m. 03 mėn. Švietimo ministerijos Informacinių technologijų centras (ITC) išleido Baltix 3.1e DVD (sukurta Ubuntu 7.10 pagrindu), kuriame yra labai daug programų, skirtų mokymuisi bei kūrybai. Toje pačioje pakuotėje ITC išleido ir Baltix „school“ server CD versiją, skirtą mokyklų bei kitų švietimo įstaigų serveriams su intraneto (sukurto Plone turinio valdymo sistemos pagrindu), failų, el. pašto, interneto serverio bei kita naudinga programine įranga.
 2008 m. 05 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ kartu su UAB „Bona Mens“ Baltix partneris – UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 2008-05 (3.5)Senas Baltix Wiki AKL svetainėje , kuri yra sukurta Ubuntu 8.04 pagrindu.
 2008 m. 08 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ kartu su UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 2008-08 (3.7), kuri yra sukurta Ubuntu 8.04.1 pagrindu. Nuo šios Baltix versijos atsirado galimybė paprastai pasidaryti paleidžiamąją USB laikmeną („LiveUSB“ su galimybe įdiegti į kompiuterio diską). Baltix 3.7 įsigyti galima UAB „Saugūs duomenys“, UAB „Acme Computer Components“ bei kitose kompiuterinės įrangos prekybos vietose ir knygynuose „Humanitas“.
 2008 m. 10 mėn. Mantas Kriaučiūnas išleido (atnaujino) Baltix „school“ server 3.7 versiją (sukurta Ubuntu 8.04.1 pagrindu), skirtą mokyklų bei kitų švietimo įstaigų serveriams su intraneto (sukurto Plone turinio valdymo sistemos pagrindu), failų, el. pašto, interneto serverio bei kita naudinga programine įranga. Baltix Server galima atsisiųsti iš Baltix interneto saugyklos Baltix Server CD/DVD atvaizdžių saugykla .
 2008 m. 11 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“ kartu su UAB „Bona Mens“ išleido Baltix 3.8 (sukurta Ubuntu 8.04.1 LTS pagrindu), kuri buvo pristatyta bei platinama Infobalt 2008 parodos metu. Baltix 3.8.1 leista naudotis grafine aplinka ir naudotojams be slaptažodžio, įdėtas HP LaserJet P1005-P1008, P1505 bei suderinamų spausdintuvų palaikymas (firmware), atnaujintos programos iš oficialių Ubuntu saugyklų.
 2009 m. 04 mėn. „InfoShow“ festivalio Linux konferencijoje„InfoShow“ 2009 festivalio Linux konferencija  buvo pristatyta nauja „Baltix“ 4.0rc versija, sukurta Ubuntu 9.04rc pagrindu.
 2009 m. 05 mėn. Organizacija „Atviras Kodas Lietuvai“


Green Day

„Green Day“ – amerikiečių roko grupė, susikūrusi 1987 m., pankroką iš pogrindžio perkėlusi į didžiąją pasaulio muzikos sceną ir tapusi šio žanro lydere.

5 „Grammy“ (tarp jų – Metų roko albumo ir Metų roko dainos kategorijose) bei beveik 100 kitokių apdovanojimų laimėjusi grupė 2009 m. pabaigoje vieno įtakingiausių pasaulio muzikos žurnalų „Rolling Stone“ skaitytojų buvo išrinkta Svarbiausia dešimtmečio grupe, taip pat ji laimėjo Geriausio dešimtmečio albumo ir singlo kategorijose.www.15min.lt „Rolling Stone“ skaitytojai išrinko svarbiausią dešimtmečio grupę 1994 m. grupė grojo Vudstoko festivalyje, 2005 m. – pasaulinio masto renginyje „Live 8“ ir surengė 2 koncertus Milton Keinso amfiteatre, kur jų pasiklausyti atėjo apie 130 tūkst. žiūrovų, 2010 m. koncertavo Londono Vemblio stadione, kuriame apsilankė 70 tūkst. žiūrovų, o 2013 m. sumušė „Emirates“ stadiono lankomumo rekordą. Daugybę kartų tapo pagrindinėmis žymių muzikos festivalių („Reading and Leeds“, „Rock am Ring/Rock im Park“, „Lollapalooza“, „Pinkpop“, „Oxegen“, „Soundwave“, „Calling“, „Optimus Alive“, „Rock Werchter“, „Bravalla“, „Bilbao BBK“, „Montreux Jazz Festival“ ir kt.) žvaigždėmis.

Išleido 11 albumų ir pasaulyje pardavė daugiau nei 75 mln. įrašų, tarp kurių 25 mln. vien JAV. Dainos panaudotos Holivudo kino filmuose, TV laidose, serialuose, reklamose, video žaidimuose, 2010 m. išleistas grupės video žaidimas „Green Day: Rock Band“, pagal „American Idiot“ albumo dainas pastatytas Brodvėjuje rodytas miuziklas „American Idiot: The Musical“, kuris laimėjo du „Tony“ apdovanojimus, sukurti dokumentiniai filmai „¡Cuatro!“ ir „Broadway Idiot“. Visus grupės dainų tekstus kuria vokalistas ir gitaristas Billie Joe Armstrongas, muziką – patys grupės nariai. Be Green Day, jie dar yra ir grupių „Pinhead Gunpowder“, „The Network“ ir „Foxboro Hot Tubs“ nariais.

2015 m. grupė priimta į Rokenrolo šlovės muziejųwww.rollingstone.com Green Day Thank Vans, Fans, Rock & Roll at Hall of Fame: Read the Speech pačiais pirmaisiais metais, kuriais įgavo teisę pretenduoti.

1987 m. Pinole Valley (Kalifornija, JAV) vidurinės mokyklos draugai Billie Joe Armstrong, Mike Dirnt ir John Kiffmeyer (kitaip žinomas kaip Al Sobrante) nutarė įkurti grupę „Sweet Children“, kuri, 1989 m. gavusi įrašų kompanijos „Lookout! Records“ kontraktą, persivadino į Green Day, idant jų nemaišytų su vietine grupe „Sweet Baby“. 1990 m., būgnininkui Kiffmeyeriui įstojus į koledžą, jį dažnai pakeisdavo grupės „The Lookouts“ būgnininkas Tré Cool, kuris galiausiai 1991 m. tapo tikruoju „Green Day“ trijulės nariu.

Grupė išleido du neblogo pasisekimo alternatyvios muzikos scenoje sulaukusius albumus „39/Smooth“ bei „Kerplunk“. Po pastarojo albumo grupė tapo viena populiariausių pogrindinės pankroko muzikos atstovių – koncertai surinkdavo pilnas sales, žmonės mokėjo mintinai jų dainų tekstus nepaisant to, kad grupės įrašų negrojo radijas, netransliavo televizija. Savo jėgomis „Green Day“ surengė turą po JAV, net išvyko į Europą, koncertavo visur, kur tik juos priėmė: pradedant pogrindiniais klubais, baigiant gerbėjų namais. Gandas apie šią grupę netruko pasklisti plačiai. 1993 m. ji pasirašė kontraktą su stambia muzikos įrašų kompanija „Reprise“ ir patraukė garsaus muzikos prodiuserio Rob Cavallo dėmesį. Pasaulinis grupės pripažinimas atėjo 1994 m. po trečiojo albumo „Dookie“. Jos videoklipus ėmė nuolat rodyti MTV, grupė koncertavo žymiausiuose muzikos festivaliuose, tarp jų – „Lollapalooza“ bei 1994 m. Vudstoke. Po to sekę albumai „Insomniac“ ir „Nimrod“ įrodė, jog „Green Day“ nėra vienadienės šlovės grupė. 2000 m. albumas „Warning“ susilaukė gan menko pasisekimo, po ko grupė smarkiai suabejojo, ar jai verta toliau egzistuoti.www.gatve.delfi.lt „Green Day“ žada skirtis? Tačiau 2004 m. pasirodęs albumas „American Idiot“, dar vadinamas pankroko opera, JAV tapo keturis kartus platininiu, o pasauliniu mastu – deimantiniu (parduota virš 15 mln. kopijų). Už šį albumą grupė laimėjo daugybę pačių prestižiškiausių muzikos pasaulio prizų. Jį pristatančio pasaulinio turne metu surengę apie 150 koncertų, didžiausią savo ir vieną stambiausių pasauliniu mastu apskritai grupė surengė 2005 m. birželį, kuomet du vakarus iš eilės Milton Keinso (Anglijoje) amfiteatre jų pasiklausyti atėjo apie 130 tūkst. žiūrovų. Liepos mėnesį „Green Day“ pasirodė ir pasaulinio masto renginyje „Live 8“ Berlyne.

Per visą karjerą grupė buvo nominuota virš 200 apdovanojimų kategorijose ir laimėjo beveik 100 apdovanojimų, tarp jų – ir 5 „Grammy“ (viso šiems apdovanojimams nominuota 19 kartų), taip pat išrinkta geriausia per įvairias apklausas, pavyzdžiui, 2005 m. koncertą Milton Keinse tais pačiais metais vieno įtakingiausių pasaulio muzikinių žurnalų „Kerrang!“ skaitytojai išrinko „Geriausiu šou Žemėje“, 2006 m. „BBC Radio 1“ klausytojai Visų laikų geriausia pankroko daina išrinko grupės dainą „Basket Case“, o 2007 m. per specialią laidą apie „Grammy“ apdovanojimus „My Night at the Grammys“ balsavę žiūrovai Visų laikų geriausiu „Grammy“ momentu išrinko grupės 2005 m. pasirodymą su daina „American Idiot“.

8-asis grupės albumas „21st Century Breakdown“, laikomas „American Idiot“ tęsiniu, išleistas 2009 m. gegužės 15 d. pakilo į Nr.1 pozicijąwww.m-1.fm Green Day sugadino Eminemo sugrįžimą į Europą  daugelyje pasaulio šalių ir yra sėkmingiausiai topuose debiutavęs šios grupės albumas, o 2010 m. laimėjo „Grammy“ apdovanojimą kaip Geriausias metų albumas.

2010 m. kovo mėn. vokalistas Billie Joe Armstrongas pranešė, kad šįkart tarp grupės albumų tikrai nebus ilgos pauzės, nes ji jau įrašinėja naujus kūrinius būsimam 9-am albumui.www.music.lt Su nauju studijiniu albumu „Green Day“ žada grįžti prie savo šaknų Birželio mėn. grupė koncertavo Vemblio stadione, kuriame apsilankė apie 70 tūkst. žiūrovų.www.efestivals.co.uk Green Day Wembley Stadium 2010 review

2012 m. balandžio mėn. grupė paskelbė, kad yra kūrybingumo viršūnėje ir sukūrė daugybę naujų dainų, todėl išleis ne vieną, o kelių mėnesių laikotarpyje – iškart tris albumus. Liepos mėn. buvo publikuotas pirmasis singlas „Oh Love“, o pirmasis trilogijos albumas „¡Uno!“ išleistas rugsėjo 24 d. Sekantis diskas „¡Dos!“ pasirodė lapkričio 12 d., o trečiasis albumas „¡Tré!“ išleistas gruodžio 11 d.

2012 m. rugsėjo mėn. grupė paskelbė, jog gitaristas Jason White, pastaruosius 13 metų „Green Day“ koncertuose grojęs kaip kviestinis muzikantas, oficialiai patvirtintas ketvirtuoju grupės nariu.www.music.lt „Green Day“ publikavo 3-ojo trilogijos albumo „¡Tre!“ treilerį ir paskelbė apie būsimo DVD „¡Quatro!“ išleidimą Tą patį mėnesį grupė koncertavo „iHeartRadio“ muzikos festivalyje, kuriame dėl dainininko Usher jos pasirodymas buvo netikėtai sutrumpintas 20-čia minučių. Ekrane išvydęs užrašą, jog jiems liko groti tik 1 minutė, supykęs vokalistas Billie Joe scenoje ėmė keikti organizatorius, su gitaristu Mike Dirnt sudaužė gitaras, numetė mikrofoną ir demonstratyviai išėjo.www.music.lt Sudaužęs gitarą festivalyje Las Vegase, "Green Day" lyderis Billie Joe Armstrong'as užsirašė į reabilitacijos kliniką Netrukus po to jis užsirašė į reabilitacijos kliniką dėl priklausomybės receptiniams vaistams, o tolesni grupės albumų trilogiją reklamuojantys koncertai buvo atšaukti.

Po pusmečio grupė vėl sugrįžo į sceną,www.music.lt Gyvai ir galingai: po pusmečio priverstinės pertraukos „Green Day“ sugrįžo į sceną surengusi tolesnius bei naujus vietoj atšauktų pasaulinio turo „99 Revolutions“ koncertus. 2013 m. birželį „Green Day“ koncertas, vykęs „Emirates Stadium“, pritraukė 60 tūkst. žiūrovų ir taip sumušė šio vieno didžiausių Did. Britanijos stadionų rekordą.www.gigwise.com GREEN DAY BREAK EMIRATES STADIUM ATTENDANCE RECORD

2015 m. balandžio 18 d. grupė priimta į prestižinį Rokenrolo šlovės muziejų, kuris skirtas įamžinti įtakingiausius muzikos pasaulio atstovus. Pažymėtina, kad „Green Day“ – viena iš nedaugelio grupių, kurios buvo nominuotos muziejui iškart, kai tik suėjo reikiamas terminas (nuo pirmojo oficialaus įrašo išleidimo praėjo 25 metai) ir pateko jau po pirmosios nominacijos.www.rollingstone.com Billie Joe Armstrong on Green Day's Hall of Fame Induction: 'It's Surreal'


Green Day


Dobilas Kirvelis

Dobilas Jonas Kirvelis (g. 1940 m. gruodžio 17 d. Alytuje) – Lietuvos mokslininkas biofizikas ir biokibernetikas, visuomenės bei politinis veikėjas.

Mokėsi Užpalių, Linkuvos, Žeimelio mokyklose, 1957 m. baigė Kupiškio vidurinę mokyklą. 1957–1962 m. Kauno politechnikos instituto Elektrotechnikos fakultete studijavo elektronikos ir skaičiavimo mašinų specialybę.

1962–1964 m. Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakulteto (VU GMF) asistentas. 1964–1967 m. mokėsi aspirantūroje Maskvoje, SSRS MA valdymo problemų institute. 1969–1990 m. VU GMF įkūrė ir vadovavo biofizikos-neurokibernetikos mokslinių tyrimų laboratorijai. 1975 m. gamtos mokslų kandidatas. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=K&sritis=B  Nuo 1975 m. VU Biochemijos ir biofizikos katedros docentas. 1989–1994 m. VU GMF dekanas.

1993–1996 m. Lietuvos radijo ir televizijos valdybos narys, pirmininko pavaduotojas. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=5625 2012–2013 m. VU GMF Neurobiologijos ir biofizikos katedros profesorius. Nuo 2013 m. Kazimiero Simonavičiaus universiteto senato narys. http://dobilas.kirvelis.lt/index.php/c


Dobilas Kirvelis


Arvydas Macijauskas

Arvydas Macijauskas (g. 1980 m. sausio 19 d. Klaipėdoje) – buvęs krepšininkas, Lietuvos nacionalinės rinktinės atakuojantis gynėjas. Žinomas pravarde Macas.

A. Macijauskas debiutavo nacionalinėje rinktinėje 2002 m. rungtynėse su Ukraina. Lietuva tada laimėjo 7 taškais, A. Macijauskas pelnė 12 taškų. Iki 2006 m. Japonijoje vykusio Pasaulio vyrų krepšinio čempionato krepšininkas iš viso rinktinėje buvo žaidęs 21 rungtynes, vidutiniškai pelnydamas po 16,2 taško.

2005 m. pabaigoje su New Orleans/Oklahoma City Hornets debiutavo stipriausioje pasaulio krepšinio lygoje – NBA. 2005–2006 sezonas jam nebuvo sėkmingas, nes buvo arba labai trumpai išleidžiamas į aikštelę, arba net neregistruojamas rungtynėms. 2006 m. liepą pasirašė keturių metų 9 mln. eurų vertės sutartį su Pirėjo Olympiacos ir tapo brangiausiu krepšininku Europoje. 2006 metų Pasaulio krepšinio čempionate Japonijoje su Lietuvos rinktine užėmė 7 vietą.

2006 m. rugsėjį A. Macijauskas patyrė sunkią Achilo sausgyslės traumą ir negalėjo sportuoti net 6 mėnesius. 2007 m. kovo 31 d. jis grįžo į aikštelę, rungtynėse prieš Atėnų „Egaleo“ per 14 min. pelnė 7 taškus.

2008 m. rugpjūčio mėn. krepšininkas patyrė traumą treniruodamasis Klaipėdoje.https://www.15min.lt/24sek/naujiena/archyvas/arvydas-macijauskas-patyre-dar-viena-sunkia-trauma-872-4512 Tai sužinojęs klubas nebuvo patenkintas ir padavė A. Macijauską į teismą dėl sutarties pažeidimo, siekdamas nutraukti su juo sutartį ir nemokėti likusios sutarties dalies.http://www.basketnews.lt/news-16583-macijausko-agentas-is-olympiakos-negavau-jokio-rasto.htmlhttp://www.basketnews.lt/news-17615-macijausko-karas-prasideda.html Tačiau teismas užsitęsė daugiau nei 1,5 m. ir galų gale paaiškėjo, kad klubas neturės sumokėti 4,4 mln. likusios sutarties dalies.http://www.balsas.lt/naujiena/318979

2010 m. gegužės mėn. buvo įtrauktas į išplėstinį Lietuvos krepšinio rinktinės kandidatų sąrašą,https://www.respublika.lt/lt/naujienos/sportas/krepsinis/kkemzura_tikisi_zvaigzdziu_pagalbos/ tačiau joje taip ir nepasirodė, o 2010 m. birželio 8 d. paskelbė apie karjeros pabaigą dėl nugaros išvaržos.https://www.euroleague.net/news/i/72432/shooting-star-macijauskas-ends-comeback-try

2010 m. liepos 24 d. Arvydas Macijauskas susituokė su Viktorija Buder.
 Laimėjimai
 LKL čempionas 2000, 2002 m.
 LKL vicečempionas 2001, 2003 m.
 LKL Visų žvaigždžių rungtynių dalyvis 2001–2003 m.
 LKL Visų žvaigždžių rungtynių naudingiausias krepšininkas 2003 m.
 LKL Visų žvaigždžių dienos tritaškių konkurso nugalėtojas 2000, 2002, 2003 m.Arvydas Macijauskas – LKL „Žvaigždžių dienos-2003“ didvyris, tv3.lt, 2003-03-02.„Žvaigždžių dienoje“ – „Vilkų“ ir A.Macijausko triumfas (atnaujinta), delfi.lt, 2003-03-02.
 NEBL čempionas 2002 m.
 NEBL finalinio ketverto naudingiausias krepšininkas 2002 m.
 Čempionų taurės šiaurės konferencijos finalo ketverto naudingiausias žaidėjas 2003 m.
 LKL finalo naudingiausias krepšininkas 2002, 2003 m.
 Europos čempionas 2003 m.
 Ispanijos taurės laimėtojas 2004 m.
 Eurolygos finalininkas 2005 m.
 Išrinktas tarp penkių geriausių Eurolygos krepšininkų 2005 m.
 Ispanijos krepšinio lygos finalininkas 2005 m.
 Graikijos krepšinio lygos vicečempionas 2007 m

Šeštadienį Kaune vyko tradicinė, devintoji, Lietuvos krepšinio lygos (LKL) "Žvaigždžių diena - 2003".
Pagrindinis šventės mačas įvyko tarp "Vilkų" (gimę 1978 m. ir anksčiau) ir "Erelių" (gimę 1979 m. ir vėliau) rinktinių. Tai buvo jau trečia tokio tipo dvikova LKL istorijoje. Iki šiol po pergalę buvo iškovojusios abi ekipos - 2001 metais savo pranašumą įrodė "Vilkai" - 124:120, o 2002-aisiais - 117:125 pergalę šventė "Ereliai".Šį šeštadienį geriau rungtyniavo "Vilkai", kurie ir laimėjo rungtynes (4 kėliniai po 8 minutes) rezultatu 105:97 (21:26, 32:17, 21:27, 31:27).
Naudingiausiu mačo žaidėju antrus metus iš eilės žiūrovai išrinko Vilniaus "Lietuvos ryto" gynėją "Erelį" Arvydą Macijauską, kuris pralaimėjusiems pelnė 31 tašką. "Vilkų" komandoje rezultatyviausiai žaidė Eduardo Cota (Eduardas Kota), įmetęs 20 taškų ir atlikęs 10 rezultatyvių perdavimų.
Devintojo "LKL Snaiperio" titulą vėl iškovojo Arvydas Macijauskas. Jis tapo pirmuoju LKL krepšininku, kuris triskart (ankščiau 2000 ir 2002 metais) sugebėjo laimėti snaiperio konkurse bei pirmuoju žaidėju, dukart iš eilės mėčiusiu tritaškius šioje šventėje taikliausiai. Finale "Lietuvos ryto" gynėjas 21:16 įveikė "Šiaulių" klubo gynėją Arvydą Čepulį.
Pirmojo LKL istorijoje "Taikliojo dueto" konkurso nugalėtojais tapo legionierius iš Slovėnijos Miha Čmeras ("Alita") bei Lietuvos moterų krepšinio lygos klubo "Lintel-118" žaidėja Eglė Žygelytė. Finale ši pora 7:6 įveikė Rolandą Skaisgirį bei jo partnerę Vitą Miklyčiūtę iš Vilniaus "Lietuvos telekomo".
"Oro karaliaus" konkursą laimėjo amerikietis Aaronas Lucasas (ūgis 184 cm) iš "Lietuvos ryto". Jis finale susigrūmė su ypač efektingai pirmajame etape atrodžiusiu Vilniaus "Sakalų" puolėju Aivaru Kiaušu (199 cm). Deja abu finaliniai A.Kiaušo bandymai buvo nesėkmingi, o šoklusis gynėjas iš JAV įrodė, kad jam negalioja žemės traukos dėsnis.
BNS


Arvydas Macijauskas


Leonidas Donskis

Leonidas Donskis (1962 m. rugpjūčio 13 d. Klaipėdoje – 2016 m. rugsėjo 21 d. Vilniuje) – Lietuvos filosofas, eseistas, pedagogas, visuomenės veikėjas ir politikas.

Globalizacijos ir regioninio bendradarbiavimo analizės centro tarptautinės patarėjų tarybos garbės narys (Jerevanas, Armėnija), VšĮ „Studija „Be pykčio“ steigėjas „Studija „Be pykčio“ VšĮ „Sugiharos fondas – diplomatai už gyvybę” valdybos narys „Sugiharos fondas Asociacijos „Lietuvos Žmogaus teisių lyga“ (LŽTL) valdybos narys „Lietuvos Žmogaus teisių lyga“ Lietuvių PEN centro narys L. Donskis – Lietuvių PEN centro narys Lietuvos žydų bendruomenės pirmininkės pavaduotojas Žmogaus teisių stebėjimo instituto valdybos pirmininkas

Kasmet prisimenant VDU profesoriaus, buvusio Europos parlamentaro ir aktyvaus visuomenininko Leonido Donskio mirties metines VDU Andrejaus Sacharovo demokratijos tyrimų plėtros centras organizuoja tarptautinę konferenciją. Temos: 2 Kultūra 15min kultūra Komentarai Šiemet – tai jau penktoji konferencija, sutelkta į kolektyvinių traumų temą ir organizuojama kartu su Užsienio reikalų ministerija.(Tęsti...)
Rugsėjo 21 d. kviečiame dalyvauti 5-ojoje tarptautinėje Leonido Donskio mokslinėje konferencijoje „Ar istorinis revizionizmas atgimsta“?, kurią organizuoja Vytauto Didžiojo universiteto Andrejaus Sacharovo demokratijos plėtros tyrimų centras. Šių metų konferencijoje, kuri vyks Valdovų rūmuose Vilniuje, bus dalijamasi praktine įvairių šalių patirtimi bei įžvalgomis, kaip išvengti istorijos manipuliacijų. Ar istorija gali būti nešališka, ar ji pasmerkta būti galios įrankiu? O gal istorijai vis dar gresia pavojus atspindėti vyriausybių politinę valią, nebūtinai demokratinę? Kasmetinę konferenciją tradiciškai lydės labdaringas atminimo koncertas, kuris vyks rugsėjo 20-osios vakarą. Programa bei registracija į abu renginius čia.
Prieš 60 metų rugpjūčio 13 d. Klaipėdoje gimė Leonidas Donskis, vienas ryškiausių Lietuvos filosofų ir viešųjų intelektualų. Prieš 6-erius metus netikėtai sustojus L.Donskio širdžiai pasaulis stipriai pasikeitė ir šiandien kaip niekad trūksta filosofo įžvalgų. Jubiliejaus proga 15min pakalbino filosofo kolegą Gintautą Mažeikį, kuris remdamasis tuo, ką rašė L.Donskis, padėjo dekonstruoti ramybės neduodančius geopolitinius procesus. Pašnekovo teigimu, L.Donskis, be abejonės, būtų analizavęs karą Ukrainoje. Skaitykite daugiau čia.
The third Eastern Partnership Summit will take place on November 28-29 in Vilnius. It can change the political landscape of Europe dramatically. If we succeed in signing the Association Agreement between the EU and Ukraine, the Vilnius Summit will have crucial political, and even civilizational, implications for decades to come.(Tęsti...)
Po afroamerikiečio Baracko Obamos tapimo dviejų kadencijų JAV prezidentu antrasis politikos stebuklas yra moters tapimas galingiausia Europos Sąjungos politine figūra. Vokietijos kanclerę Angelą Merkel be perdėtos retorikos galima pavadinti viena iš pačių iškiliausių mūsų laikotarpio pasaulio politikos figūrų. (Tęsti...)
Šie metai Lietuvai ypatingi visų pirma tuo, kad jie perlaužia ir nugali liūdną istorinį Lietuvos ciklą – XX amžiuje Lietuva neegzistavo ilgiau nei 22 metus. 2013-ieji, laimei, užbaigia ir atmeta šį ciklą – Lietuva pradeda 23-iuosius savo nepriklausomybės metus. Nūdienos Lietuva nepalyginti giliau integruota į Europą bei tarptautinę Vakarų pasaulio saugumo ir gynybos sistemą (Pirmoji Respublika iki Antrojo pasaulinio karo buvo integruota į Europos prekybos, bet tik ne į jos saugumo sistemą); be to, ji turi visus demokratinės valstybės kredencialus, kurių neturėjo ikikarinė Lietuva. (Tęsti...)


Leonidas Donskis


Urbanizacija

thumb|right|270px|Pasaulio politinis žemėlapis pagal miestuose gyvenančių žmonių procentą (2006 m.)
thumb|right|270px|Čikaga – urbanizacijos pavyzdys
Urbanizacija reiškia gyventojų perėjimą iš  kaimo į  miesto teritorijas, kaimo vietovėse gyvenančių žmonių dalies sumažėjimą ir visuomenės prisitaikymą prie šio pokyčio. Tai yra procesas, kurio metu miestai formuojasi ir didėja, daugiau žmonių pradeda gyventi ir dirbti miestų centruose.

Urbanizaciją reikėtų atskirti nuo miesto augimo. Nors urbanizacija reiškia visų šalies gyventojų dalį, gyvenančią miestams priskiriamose vietovėse, miesto augimas griežtai nurodo absoliutų tose vietovėse gyvenančių žmonių skaičių.  Jungtinių Tautų Organizacija prognozavo, kad 2008 m. pabaigoje pusė pasaulio gyventojų gyvens miestuose. Prognozuojama, kad iki 2050 m. apie 64% besivystančio pasaulio ir 86% išsivysčiusių šalių bus urbanizuoti. Tai atitinka maždaug 3 milijardus miestiečių iki 2050 m., kurių didžioji dalis bus  Afrikoje ir  Azijoje. Pažymėtina, kad Jungtinės Tautos taip pat neseniai prognozavo, kad beveik visas pasaulio gyventojų skaičiaus augimas nuo 2017 iki 2030 metų bus vykdomas miestuose, o per ateinančius 10 metų bus apie 1,1 milijardo naujų miestiečių.

Urbanizacija yra aktuali įvairioms disciplinoms, įskaitant miesto planavimą,  geografiją,  sociologiją,  architektūrą,  ekonomiką ir visuomenės sveikatą. Šis reiškinys buvo glaudžiai susijęs su modernizavimu, industrializacija ir sociologiniu racionalizacijos procesu. Urbanizacija gali būti vertinama kaip specifinė būklė esamu laiku (pvz., viso gyventojų skaičiaus ar ploto dalis miestuose) arba kaip tos būklės kitimas laikui bėgant. Todėl urbanizaciją galima kiekybiškai įvertinti pagal miesto išsivystymo lygį, palyginti su bendru gyventojų skaičiumi, arba pagal greitį, kuriuo didėja miesto gyventojų dalis. Urbanizacija sukuria milžiniškus socialinius, ekonominius ir aplinkos pokyčius, kurie suteikia tvarumo galimybę, suteikiant „galimybę efektyviau naudoti išteklius, kurti tvaresnį žemės naudojimą ir apsaugoti natūralių ekosistemų biologinę įvairovę“.

Urbanizacija yra ne tik šiuolaikinis reiškinys, bet ir sparti bei istorinė žmogaus socialinių šaknų transformacija pasauliniu mastu, kai kaimo kultūrą dažniausiai keičia miesto kultūra. Pirmasis svarbus gyvenviečių pasikeitimas buvo  medžiotojų-rinkiotojų būriavimasis kaimuose prieš daugelį tūkstančių metų. Kaimo kultūrai būdingos bendros kraujo giminystės, artimi santykiai ir bendruomeniškas elgesys, o miesto kultūrai – tolimos kraujo giminystės, tolimi santykiai ir konkurencinis elgesys. Prognozuojama, kad šis precedento neturintis žmonių judėjimas tęsis ir intensyvės per ateinančius kelis dešimtmečius. Dar neseniai pasaulio miestų gyventojų skaičiaus augimo kreivė buvo kvadratinio-hiperbolinio šablono.Introduction to Social Macrodynamics: Secular Cycles and Millennial Trends. Maskva: SSRS, 2006 m.; Korotayev A.
The World System urbanization dynamics. History & Mathematics: Historical Dynamics and Development of Complex Societies. Redagavo Peter Turchin, Leonid Grinin, Andrey Korotayev, and Victor C. de Munck. Maskva: KomKniga, 2006 m.. The World System urbanization dynamics. History & Mathematics: Historical Dynamics and Development of Complex Societies. Redagavo Peter Turchin, Leonid Grinin, Andrey Korotayev, and Victor C. de Munck. Maskva: KomKniga, 2006 m.. . P. 44-62

Šiandien Azijoje miesto  aglomeracijose  Osakoje,  Tokijuje,  Mumbajuje,  Dakoje,  Karačyje,  Džakartoje,  Šanchajuje,  Čongčinge,  Maniloje,  Seule ir  Pekine jau gyvena daugiau kaip 20 milijonų žmonių, o prognozuojama, kad 2035 m. Delis artės arba viršys – 40 milijonų žmonių. Tokiuose miestuose kaip Teheranas, Stambulas, Meksikas, San Paulas, Londonas, Maskva, Buenos Airės, Niujorkas, Lagosas, Los Andželas ir Kairas gyvena arba netrukus gyvens po 15 milijonų žmonių.

 Lietuvos urbanizaciją galime suskirstyti į tris etapus. Pirmasis – nuo seniausių laikų iki 1918 m., antrasis – sovietmetis ir trečiasi etapas prasideda po  nepriklausomybės paskelbimo.

Pirmojo etapo urbanistinės raidos periodus galime  chronologizuoti pagal Lietuvos ekonominio ir politinio vystymosi istorinius laikotarpius: 1) iki centralizuotos valstybės susidarymo (XIII a. pradžios), 2) Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) ekonominės ir politinės galios stiprėjimo (nuo XIII a. pradžios iki XVI a. vidurio), 3) ekonominio ir kultūrinio klestėjimo (nuo XVI a. vidurio iki XVII a. vidurio), 4) valstybės smukimo (nuo XVII a. vidurio iki 1795 m.) ir 5) Lietuvos prisijungimo prie carinės Rusijos imperijos (nuo 1795 m. iki 1918 m.).

Sovietinis urbanizacijos modelio įgyvendinimas priklausė nuo gyvenvietės dydžio, o pastarasis priklausė nuo valstybinių institucijų suplanuoto prieinamo būsto fondo kiekio bei teritorinio planavimo. Lietuvos modernaus miesto sovietmečiu vystymąsi sąlygojo  demografinis kontekstas. Pokario Lietuvoje dauguma gyventojų gyveno vis dar kaimiškose teritorijose. Apolonijus Žilys. (2019 m.). Moderniosios Lietuvos urbanizacijos raida: Būsto, teritorinio ir regioninio planavimo politika vėlyvojo sovietmečio ir ankstyvosios Lietuvos nepriklausomybės periodu (1987–1997 m.). Kaunas. https://vpa.ktu.lt/index.php/PPA/article/view/24718 21 psl. Sovietinio modelio tikslas buvo tolygiai apstatyti visą Lietuvą (monolitiniai daugiaaukščiai).Politinė geografija. Urbanizacija ir gyvenviečių geografija. https://www.edukamentas.lt/wiki/geografija/gyvenvietes/#s%C4%85vokos

Modernusis Lietuvos miestas tai yra sovietinio laikotarpio industrinis miestas, kuriame galioja dauguma sovietinio miesto apibrėžimų. Dėl sąlyginai mažos populiacijos  LTSR pagrindinis miestas (miestai) intensyviausiu industrializacijos laikotarpiu niekada neperkopė miesto zonos tipo, t. y. didžiausi miestai priklausė vadinamajai miesto  mikrorajonų kategorijai net ir su didžiausiu tuometiniu LSSR miestu –  Vilniumi (apie 580 000 gyventojų 1975 m.). Pagal to meto urbanistų planus, visi dabartinės Lietuvos miestai atitiko 6–7-ojo dešimtmečių modelius. Miesto viešojo transporto plėtra taip pat atitiko tuometinę politiką. Miesto autobusų tinklas buvo išplėstas iki troleibusų transporto tik  Kauno ir Vilniaus miestuose, kurie perkopė 300 000 gyventojų ribą. Vylius Leonavičius. Apolonijus Žilys. (2009 m.). Gerovės valstybė ir moderniosios
Lietuvos urbanizacija. Kaunas. Lietuvos mokslų akademijos leidykla, 2009. http://mokslozurnalai.lmaleidykla.lt/publ/0235-7186/2009/4/318-325.pd 323 psl.

1959 m. Lietuvoje buvo paskelbtas „Septynmečio planas“ – sparčiausias ir intensyviausias modernizacijos etapas Lietuvos istorijoje (1959–1965). 1953–1954 m., po Stalino mirties pripažinus, kad SSRS ekonomika yra atsilikusi ir neefektyvi, kritikų žvilgsniai nukrypo į „netolygų gamybinių jėgų išdėstymą“ ir „per didelį pramonės koncentravimą didžiuosiuose miestuose“. Nedelsiant pradėta masiškai taikyti rajoninio planavimo principus: stabdyti didelių miestų augimą, pradėti jų išskirstymą ir naujų miestų-palydovų kūrimą, intensyviau vystyti mažus ir vidutinius miestus, visų pirma statant juose pramonės įmones, o laisvas teritorijas panaudojant gyvenamajai statybai.Marija Drėmaitė. http://www.mmcentras.lt/kulturos-istorija/kulturos-istorija/architektura/19551959-modernizmo-startas/industrializacija-ir-urbanizacija/78195#

Lietuvos nepriklausomybės atgavimas žymi kitokios modernybės ir kartu urbanizacijos modelio įgyvendinimą, kuris apibrėžtinas kaip sovietinio urbanizacijos modelio dekonstrukcija.  Taip pat vygdoma sovietinių namų renovacija. Reikia pamin4ti, kad po sovietinio laikotarpio urbanizacijos etapui prisikiriami dar keli svarbūs procesai: 1) kėlimasis į priemiestį ir didmiesčius, 2) visur kitur krenta gyventojų skaičius ir silpna ekonomika, 3) neišplėtoti priemiesčiai.

1959 m. Lietuvoje buvo paskelbtas „Septynmečio planas“ – sparčiausias ir intensyviausias modernizacijos etapas Lietuvos istorijoje (1959–1965). 1953–1954 m., po Stalino mirties pripažinus, kad SSRS ekonomika yra atsilikusi ir neefektyvi, kritikų žvilgsniai nukrypo į „netolygų gamybinių jėgų išdėstymą“ ir „per didelį pramonės koncentravimą didžiuosiuose miestuose“. Nedelsiant pradėta masiškai taikyti rajoninio planavimo principus: stabdyti didelių miestų augimą, pradėti jų išskirstymą ir naujų miestų-palydovų kūrimą, intensyviau vystyti mažus ir vidutinius miestus, visų pirma statant juose pramonės įmones, o laisvas teritorijas panaudojant gyvenamajai statybai.
1957 m. buvo įsteigti visų respublikų Sovnarchozai (Liaudies ūkio tarybos), atsakingos už pramonės ir statybos vystymą. Tikėtasi, kad teritorinis (vietinis) administravimas paspartins pramonės ir statybos plėtrą. „Septynmečio planą“ Lietuvoje lydėjo vietinis technokratinis entuziazmas, susijęs su visuotine elektrifikacija ir svarbiausių pramonės įmonių statyba, naujų miestų statyba ir senųjų plėtra, architektūrinio modernizmo atgimimu ir bendra respublikos modernizacija.
Vėliau buvo įvertinta, kad ši trumpa ekonominė-administracinė reforma Lietuvai iš tiesų buvo naudinga, kadangi suteikė sąlyginę ūkio autonomiją, modernizavo pramonę, padidino vietinių planuotojų įtaką, suformavo vietinių technokratų elitą ir ištisą kartą. Net ir 1965 m. panaikinus Sovnarchozus, kai pramonės valdymo gijos vėl sugrįžo į centrines Maskvos ministerijas, Lietuvos SSR išliko nemažai liaudies ūkio laikotarpiu suformuotų idėjų ir savita „ūkio autonomijos“ nostalgija.
Vienas iš tokių sėkmingai įgyvendintų eksperimentų, paskatinęs visuotinę modernizaciją, buvo respublikos teritorinė pertvarka. Lietuva tuo metu iš tiesų gerokai atsiliko nuo Latvijos ir Estijos tiek pramonės išvystymu, tiek miesto gyventojų skaičiumi. 1955 m. Estijos ir Latvijos pramonėje dirbo apie 11 % visų gyventojų, o Lietuvos – tik 5,86 %. Miestiečiai Estijoje tada sudarė 54,8 %, Latvijoje – 52 %, o Lietuvoje – tik 34,6 %. Žr: Romualdas J. Misiūnas, Reinas Taagepera, Baltijos valstybės: priklausomybės metai 1940–1980, Vilnius: Mintis, 1992, p. 305, 308. 1959 m. Lietuvos SSR miestuose gyveno 1 045 000 (39 proc.) žmonių; buvo 2 dideli miestai (Vilnius, Kaunas), 3 vidutiniai (Klaipėda, Šiauliai, Panevėžys) ir 100 mažų miestų, kurių dauguma buvo rajonų centrai arba miesto tipo gyvenvietės.
Sąjunginis kursas į „regioninį planavimą“ suteikė impulsą krašto tolygaus urbanizavimo idėjai. Šiame procese svarbus buvo ne tik politinis atšilimas, bet ir vietinių planuotojų entuziazmas. Dar 1944 m. architekto Stepono Stulginskio pastangomis Vytauto Didžiojo universitete buvo įsteigta Miestų planavimo katedra, kurios vedėjo vietą 1949 m. užėmė Kazimieras Šešelgis. Kazimieras Šešelgis, Gyvenimas. Mokslo darbai, Vilnius: Technika, 2000, p. 259.
Pirmųjų šios srities darbų autorių – Vytenio Gubavičiaus, Stulginskio, Šešelgio, vėliau Vaclovo Miliukščio, Vytauto Saunorio ir kitų – teoriniuose siūlymuose buvo vystoma krašto vientiso urbanizavimo samprata, kurios pagrindu Architektūros ir statybos instituto specialistai Šešelgis, Vladas Stauskas ir Saunoris 1958 m. parengė specialų regioninio planavimo darbą „Septynmečio planui“.
Regioninis planavimas įgavo pagreitį po 1959 m. LSSR plano komiteto oficialaus pavedimo parengti „tikslingą naujai statomų pramonės įmonių išdėstymą respublikoje perspektyviniame 20–25 metų laikotarpyje“, kuris akivaizdžiai parodo, kad tolygaus urbanizavimo schema buvo paremta sąjungine pramonės plėtros direktyva.
Šių darbų kulminacija – 1964 m. patvirtinta „Perspektyvinė pramonės išdėstymo ir miestų išvystymo schema“, LKP CK ir LTSR MT 1964 03 30 nutarimas Nr. 155 „Dėl perspektyvinio miestų plėtimo ir pramonės išdėstymo Lietuvos TSR generalinės perspektyvos laikotarpiui“. Plačiau apie schemą žr.: Jonas Rudokas, Istorija, kuria galime didžiuotis, Vilnius: Gairės, 2002, p. 79–142; Kazimieras Šešelgis, Gyvenimas. Mokslo darbai, p. 259–274. kurioje numatyta, kur steigti pramonę, statyti gyvenvietes, tiesti kelius, kaip naudoti vandens išteklius ir spręsti kitus krašto urbanizavimo ir žemės ūkio pertvarkymo klausimus. Pagal šią schemą nuspręsta tolygiai vystyti dešimt regioninių centrų tokiu principu, kad kiekvieno regiono spindulys būtų maždaug 50–60 km, regione būtų 200 000–600 000 gyventojų, o centras turėtų ne mažiau kaip 30 000–50 000 gyventojų. Laikyta, kad „tokio dydžio mieste jau gali veikti teatras, stambūs kultūros namai, sporto salės, bibliotekos, muziejai, kurie būtų regiono gyventojams autotransportu pasiekiami“. Alfonsas Skupeika, Pramonės centrų ugdymas Tarybų Lietuvoje, Vilnius: [s. n.], 1969, p. 24.
Greta penkių stambių miestų – Vilniaus, Kauno, Klaipėdos, Šiaulių ir Panevėžio – buvo patvirtinti dar penki pirmiausia vystytini pramonės miestai-regionų centrai: Alytus, Marijampolė (Kapsukas), Utena, Plungė ir Jurbarkas, bei penki papildomi pramonės miestai – Jonava, Kėdainiai, Mažeikiai, Švenčionėliai, Rokiškis. Kartu nutarta pristabdyti Vilniaus ir Kauno miestų augimą, uždraudžiant naujų pramonės įmonių statybą ir pristabdant esamų įmonių plėtimą.
1958 m. ir Lietuvos kaimą palietė regioninio planavimo ir architektūrinės modernizacijos idėjos, kurių esmė buvo kolūkių ir tarybinių ūkių gyvenviečių stambinimas (tuo metu optimalia laikyta mažiausiai 1000 žmonių gyvenvietė). Kiekvieno kolūkio gyvenvietės buvo suskirstytos į centrinę (čia buvo sutelkiama visa infrastruktūra, administracinis centras ir ilgainiui perkeliami visi kolūkio dirbantieji), pagalbines (vystoma tik gamybinė veikla ir gyvenama) ir neplėstinas (t. y. neperspektyvias, kurių gyventojai buvo perkeliami į centrinę gyvenvietę).
Tokio pobūdžio žemės ūkio plėtrą Lietuvos SSR įtvirtino 1960 m. LSSR MT nutarimas „Dėl teritorijų kaimo gyvenvietėms parinkimo, jų išplanavimo ir užstatymo instrukcijos patvirtinimo“. LSSR vystymo schemoje buvo numatyta 2200 perspektyvinių gyvenviečių (iš jų 1150 centrinių bei daugiau kaip 1000 pagalbinių) ir 1300 nevystytinų kaimo gyvenviečių.
Šių pokyčių atspindys – pavyzdinė „Pergalės“ kolūkio Skaistgirio gyvenvietė Joniškio rajone, kuri pirmoji buvo tvarkoma pagal rajoninio išplanavimo schemą. Gatvių tinklas, gyvenvietės centras ir gyvenamoji zona čia suformuota vis dar prisilaikant aiškios stačiakampės struktūros, 15–25 arų dydžio sklypai apstatyti sodybinio tipo, daugiausia vieno aukšto su mansardomis arba dviejų aukštų individualiais namais. Gyvenvietėje įrengtas vandentiekis, kanalizacija, centrinis šildymas, elektra, radijas ir telefonas.
Įdomu ir tai, kad siekiant „pagerinti kaimo gyvenvietės estetinį vaizdą“ Skaistgiryje 1964 m. pradėtas sodinti išskirtinai miestietiškas rekreacinis objektas – parkas, turėjęs paįvairinti vienodą ir monotonišką reljefą. Vėliau tai inspiravo parkų planavimą beveik visose kolūkinėse gyvenvietėse.
KomentaraiRašyti komentarą


Urbanizacija


Urbanizacija

 Lietuvos urbanizaciją galime suskirstyti į tris etapus. Pirmasis – nuo seniausių laikų iki 1918 m., antrasis – sovietmetis ir trečiasi etapas prasideda po  nepriklausomybės paskelbimo.

Pirmojo etapo urbanistinės raidos periodus galime  chronologizuoti pagal Lietuvos ekonominio ir politinio vystymosi istorinius laikotarpius: 1) iki centralizuotos valstybės susidarymo (XIII a. pradžios), 2) Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) ekonominės ir politinės galios stiprėjimo (nuo XIII a. pradžios iki XVI a. vidurio), 3) ekonominio ir kultūrinio klestėjimo (nuo XVI a. vidurio iki XVII a. vidurio), 4) valstybės smukimo (nuo XVII a. vidurio iki 1795 m.) ir 5) Lietuvos prisijungimo prie carinės Rusijos imperijos (nuo 1795 m. iki 1918 m.).


Urbanizacija

 Lietuvos urbanizaciją galime suskirstyti į tris etapus. Pirmasis – nuo seniausių laikų iki 1918 m., antrasis – sovietmetis ir trečiasi etapas prasideda po  nepriklausomybės paskelbimo.

Pirmojo etapo urbanistinės raidos periodus galime  chronologizuoti pagal Lietuvos ekonominio ir politinio vystymosi istorinius laikotarpius: 1) iki centralizuotos valstybės susidarymo (XIII a. pradžios), 2) Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) ekonominės ir politinės galios stiprėjimo (nuo XIII a. pradžios iki XVI a. vidurio), 3) ekonominio ir kultūrinio klestėjimo (nuo XVI a. vidurio iki XVII a. vidurio), 4) valstybės smukimo (nuo XVII a. vidurio iki 1795 m.) ir 5) Lietuvos prisijungimo prie carinės Rusijos imperijos (nuo 1795 m. iki 1918 m.).

Sovietinis urbanizacijos modelio įgyvendinimas priklausė nuo gyvenvietės dydžio, o pastarasis priklausė nuo valstybinių institucijų suplanuoto prieinamo būsto fondo kiekio bei teritorinio planavimo. Lietuvos modernaus miesto sovietmečiu vystymąsi sąlygojo  demografinis kontekstas. Pokario Lietuvoje dauguma gyventojų gyveno vis dar kaimiškose teritorijose. Apolonijus Žilys. (2019 m.). Moderniosios Lietuvos urbanizacijos raida: Būsto, teritorinio ir regioninio planavimo politika vėlyvojo sovietmečio ir ankstyvosios Lietuvos nepriklausomybės periodu (1987–1997 m.). Kaunas. https://vpa.ktu.lt/index.php/PPA/article/view/24718 21 psl. Sovietinio modelio tikslas buvo tolygiai apstatyti visą Lietuvą (monolitiniai daugiaaukščiai).Politinė geografija. Urbanizacija ir gyvenviečių geografija. https://www.edukamentas.lt/wiki/geografija/gyvenvietes/#s%C4%85vokos

Modernusis Lietuvos miestas tai yra sovietinio laikotarpio industrinis miestas, kuriame galioja dauguma sovietinio miesto apibrėžimų. Dėl sąlyginai mažos populiacijos  LTSR pagrindinis miestas (miestai) intensyviausiu industrializacijos laikotarpiu niekada neperkopė miesto zonos tipo, t. y. didžiausi miestai priklausė vadinamajai miesto  mikrorajonų kategorijai net ir su didžiausiu tuometiniu LSSR miestu –  Vilniumi (apie 580 000 gyventojų 1975 m.). Pagal to meto urbanistų planus, visi dabartinės Lietuvos miestai atitiko 6–7-ojo dešimtmečių modelius. Miesto viešojo transporto plėtra taip pat atitiko tuometinę politiką. Miesto autobusų tinklas buvo išplėstas iki troleibusų transporto tik  Kauno ir Vilniaus miestuose, kurie perkopė 300 000 gyventojų ribą. Vylius Leonavičius. Apolonijus Žilys. (2009 m.). Gerovės valstybė ir moderniosios
Lietuvos urbanizacija. Kaunas. Lietuvos mokslų akademijos leidykla, 2009. http://mokslozurnalai.lmaleidykla.lt/publ/0235-7186/2009/4/318-325.pd 323 psl.

1959 m. Lietuvoje buvo paskelbtas „Septynmečio planas“ – sparčiausias ir intensyviausias modernizacijos etapas Lietuvos istorijoje (1959–1965). 1953–1954 m., po Stalino mirties pripažinus, kad SSRS ekonomika yra atsilikusi ir neefektyvi, kritikų žvilgsniai nukrypo į „netolygų gamybinių jėgų išdėstymą“


Vilniaus televizijos bokštas

Vilniaus televizijos bokštas – televizijos bokštas Lietuvoje, Vilniuje, Karoliniškėse, ant šlaito prie Neries upės. Aukštis – 326,4 metro, veikia nuo 1981 m. sausio 31 d. Vilniaus televizijos bokštas – aukščiausias statinys Lietuvoje, taip pat įtrauktas į pasaulio aukščiausių pastatų sąrašą.http://www.lithuania.travel/lt/objektai/televizijos-bokstas/445

165 m aukštyje įrengta kavinė „Paukščių takas“. Bokšto dalis, kurioje įrengta kavinė, yra sukama aplink savo ašį. Ji apsukama per ~ 45 min. Giedrą dieną per šį laiką galima apžvelgti visą Vilnių sėdint kavinėje prie stalo ir nejudant iš vietos.

1991 m. sausio 13 d. sovietiniai tankai apsupo bokštą ir jį jėga užėmė, kad atimtų iš Lietuvos radijo ir televizijos transliavimo galimybę, o patys galėtų nekliudomai transliuoti sovietinę antilietuvišką propagandą. Tūkstančiai beginklių žmonių bandė tai sutrukdyti, keturiolika jų žuvo. Bokšto papėdėje gynėjų atminimui įrengtas paminklas. Sausio 13 d. Lietuvoje yra vadinama „Laisvės gynėjų diena“ ir yra valstybinė šventė.

Nuo 2000 iki 2013 m. imtinai ant šio bokšto būdavo įžiebiama viena didžiausių pasaulyje kalėdinių eglių, padaryta iš elektrinių girliandų. Per 2014 m. Kalėdas bokštas buvo papuoštas lazerinėmis instaliacijomis, tačiau efektas nebuvo toks, kokio buvo tikimasi.https://m.delfi.lt/projektai/kaledos/article.php?id=66782626 Nuo to laiko bokštas nebepuošiamas.

2011 m. per Europos krepšinio čempionatą, vykusį Lietuvoje, ant bokšto buvo įžiebtas didžiausias pasaulyje krepšinio krepšys.https://www.15min.lt/naujiena/eurobasket-2011/naujienos/vilniaus-tv-bokstas-didziausias-krepsinio-krepsys-pasaulyje-389-163373

2011 m., minėdamas 85-ąsias radijo programų transliavimo ir savo veiklos metines, Telecentras – Lietuvos radijo ir televizijos centras – prie Vilniaus TV bokšto atidarė istorinių antenų parką.https://www.delfi.lt/kultura/naujienos/prie-vilniaus-tv-boksto-atidarytas-istorinis-antenu-parkas.d?id=46543413

2020 m. gegužės 5 d. atidaryta aukščiausia šalyje atvira apžvalgos aikštelė 180 m aukštyje.https://www.delfi.lt/miestai/vilnius/vilniuje-atidaroma-auksciausia-salyje-apzvalgos-aikstele.d?id=8420603

„Mieli TV Bokšto lankytojai, turime jums gerų žinių! Kviečiame pasigrožėti Vilniaus vaizdais iš TV Bokšto 22a. atviros aikštelės, esančios 180 m aukštyje“, – rašoma kvietime.
Pakilti į atvirą aikštelę galima nuo 11 iki 20 val. Pakilimo kana 10 EUR.
Pakilimas nevyksta esant stipriam vėjui ir lyjant lietui.
Karoliniškių mikrorajone pastatytas TV bokštas jau 30 metų tarnauja radijo ir televizijos programų siuntimo, o pastaruoju metu – ir duomenų perdavimo paslaugoms teikti. Jis iki šiol yra aukščiausias statinys mūsų šalyje (326,5 m).
TV bokšto statybos darbai prasidėjo 1974 m., pirmas betono kubas į naujojo statinio pamatus buvo supiltas gegužės 31-ąją. Valstybinės komisijos priėmimo eksploatuoti aktas pasirašytas 1980 m. gruodžio 30 d., o Lietuvos TSR Ministrų Taryba šį aktą patvirtino 1981 m. sausio 30 d.
Šįmet Vilnius bus gražesnis: mieste drieksis dar daugiau vijoklių (1)
Vijokliais apželdinto miesto sienos jau nusidažė įvairiausiomis spalvomis – raudona, purpurine,...
Pasiruošimas Kalėdoms jau prasidėjo: šiemet miesteliai trijose miesto aikštėse
Miestas pradėjo ruoštis Kalėdoms jau vasarą, kuomet liepą pranešta apie galimybę teikti...
Sostinėje vyko „Vilniaus fejerija“, prieš renginį – protestas
Šeštadienį Vingio parke vyko XIV tarptautinis fejerverų festivalis „Vilniaus fejerija“.
Vilnių klaidingai titulavus didžiausiu Baltijos šalių miestu, urbanistas prabilo apie sostinės piktžaizdę: proveržiui koją kiša viena priežastis įvardino dvi didžiausias sostinės mero klaidas
Rugsėjo pradžioje visuomenę pasiekė žinia, kad Vilnius tapo didžiausiu miestu Baltijos šalyse...
Naujamiestyje bus siekiama aštriausio Lietuvos rekordo
Rugsėjo 10-tą dieną muzikos ir menų festivalio „LoftasFest’22“ metu numatoma ne tik...
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (17)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Vilniaus televizijos bokštas


Baltistica

Baltistica – baltistikos mokslo darbų žurnalas, leidžiamas Vilniuje nuo 1965 m.; leidžia Vilniaus universitetas. Pastaruoju metu prieinamas ir internetu, siekiant skatinti žinių mainus pasaulyje.

Žurnalas „Baltistica“ Vilniaus universiteto profesoriaus Jono Kazlausko iniciatyva buvo įsteigtas 1965 m.Kalbininko Jono kazlausko tėviškė. Mačiūtė, Genovaitė. Tikrinta: 2020-12-03 https://www.visitbirstonas.lt/index.php?module=tourism&action=view_poi&id=460&lid=6.lt Leidinys rengiamas VU Baltistikos katedros darbuotojų. „Baltisticą“ leidžia VU leidykla (iki 1973 m. šis leidinys buvo rengiamas VU Lietuvių kalbos katedros, o iki 1992 m. leidžiamas Minties ir Mokslo leidyklos). Žurnalas nuo išleidimo pradžios nepriklausė jokiai aukštųjų mokyklų ar akademijos mokslo darbų serijai.

2005 m. minint leidinio „Baltistica“ keturiasdešimtmetį išleistas jubiliejinis žurnalo tomas. Šis tomas nuo ankstesnių publikacijų skyrėsi tuo, jog didžiąją jo dalį sudarė visų keturiasdešimties tomų ir šešių priedų bibliografija kartu su straipsnių, informacijos šaltinių bei recenzijų bibliografijomis, temine rodykle.„Baltistica“ XL(2). VLKK. 2006. Tikrinta: 2020-12-03 http://www.vlkk.lt/naujienos/programu-naujienos/baltistica-xl-2

2011 m. sukurta žurnalo „Baltistica“ internetinė svetainė, kurioje galima rasti pagrindinę informaciją apie leidinį, išleistų žurnalo numerių archyvą bei elektroninės leidybos sistemą, kuria naudojantis visi leidybos proceso veiksmai, kaip maketavimas, recenzavimas, publikacijų pateikimas, gali būti atlikti elektroniniu būdu. Kuriant svetainę buvo panaudota Open Journal Systems atvirojo kodo programa, kuri VU Filologijos fakulteto specialistų Mariaus Tverijono, Vytauto Rinkevičiaus, Aidos Jungaitytės, Sandros Gaigalaitės bei Ernestos Kazakėnaitės buvo pritaikyta žurnalo poreikiams. Svetainės www.baltistica.lt sukūrimas buvo finansuotas Lietuvos mokslo tarybos.Apie žurnalą. www.baltistica.lt Tikrinta: 2020-12-03 http://www.baltistica.lt/index.php/baltistica/about

2015 m. žurnalas pateko į duomenų bazę „ERIH PLUS“. Baltistica. www.dbh.nsd.uib.no Tikrinta: 2020-12-03 https://dbh.nsd.uib.no/publiseringskanaler/erihplus/periodical/info.action?id=481861

2019 m. prestižinės akademinės duomenų bazės „Scopus“ vertintojų buvo pasiūlyta įtraukti „Baltisticą“ į bazę. Žurnalas Baltistica įtrauktas į Scopus duomenų bazę. www.flf.vu.lt Tikrinta: 2020-12-03 https://www.flf.vu.lt/naujienos/bendros-naujienos/3918-zurnalas-baltistica-itrauktas-i-scopus-duomenu-baze.

Šiuo metu žurnalas iš viso įtrauktas į 8 duomenų bazes: Scopus, ERIH Plus, DOAJ, EBSCO CEEAS, Cabell’s International, MLA International Bibliography, BrillOnline Bibliography, Inter Libros.

Nuo pat pirmojo žurnalo numerio publikacijos, jame skelbiami įvairių šalių mokslininkų straipsniai šešiomis kalbomis: lietuvių, latvių, anglų, vokiečių, prancūzų bei rusų. Nuo leidinio įsteigimo pradžios vykęs aktyvus bendradarbiavimas su užsienio mokslininkais baltistais tęsiamas iki šiol.„Baltistas – visu savo gyvenimo keliu“…
 Pugačiauskaitė, Palma. 2015. Tikrinta: 2020-12-03 http://www.gyvenimas.eu/2015/08/07/baltistas-visu-savo-gyvenimo-keliu/ Baltistika Lietuvoje ir užsienyje. Voruta. 2013. Tikrinta: 2020-12-03 http://www.voruta.lt/baltistika-lietuvoje-ir-uzsienyje/

Žurnalo „Baltistica“ leidyba prisideda prie Vilniaus universiteto, kaip pasaulinio masto baltistikos tyrimų centro, garsinimo.Ant baltistikai skirtos aukso monetos – baltų gyvenimo prieš kelis tūkstančius metų dalelė. www.alkas.lt. 2014. Tikrinta: 2020-12-03 http://alkas.lt/2014/06/17/ant-baltistikai-skirtos-aukso-monetos-baltu-gyvenimo-pries-kelis-tukstancius-metu-dalele

Lietuvos banko į apyvartą išleistoje baltistikai skirtoje 10 litų kolekcinėje (proginėje) monetoje meniškai įamžintas gintarinis skridinys – storą, netaisyklingos formos sagą primenantis neolito laikų archeologinis radinys, priskiriamas baltų kultūrai. Naujoji aukso moneta visuomenei pristatyta Vilniaus universitete Aisčių menėje.
„Baltistika, tirianti baltų dvasinę ir materialinę kultūrą, mums, lietuvių tautai, padeda suprasti, iš kur mes atėjome, kas mes esame ir kas mus telks ateityje. Išleisdami monetą siekėme pabrėžti šios mokslo šakos svarbą ir pagerbti tuos, kurie prisidėjo tyrinėdami ir garsindami lietuvių ir kitų baltų tautų kalbos bei kultūros lobyną“, – sakė Lietuvos banko valdybos narys Marius Jurgilas.
„Reikšmingiausi baltistikos tyrimai atliekami Vilniaus universiteto Baltistikos katedroje, glaudžiai bendradarbiaujančioje su pasauliniais baltistikos centrais. Neatsitiktinai baltistikai skirta moneta pristatoma visuomenei pačioje šios mokslo srities širdyje, kur sutelktos baltų lingvistikos, istorijos, archeologijos tyrinėtojų pajėgos“, – teigė Vilniaus universiteto rektorius prof. habil. dr. Jūras Banys.
Vilniaus universitetas nuo XX a. septintojo dešimtmečio garsėja kaip pasaulinis baltistikos centras, nuo 1965 m. leidžia žurnalą „Baltistica“, rengia baltistų kongresą ir kitas tarptautines konferencijas. Šiuo metu pasaulyje (daugiausia Europoje) yra per 30 baltistikos centrų, kuriuose baltų kalbas ir kultūrą tiria ir (ar) dėsto nuo vieno iki keliolikos žmonių.
Baltistikai skirtą monetą sukūrė dailininkas Vaidotas Skolevičius, o kartu su moneta išleisto lankstinuko tekstą parašė prof. habil. dr. Bonifacas Stundžia.
Ši moneta – antroji iš serijos „Lietuvos mokslas“. Pirmoji išleista 2012 m. ir skirta Lietuvos širdies chirurgijos laimėjimams garsinti. Trečioji, fizikai skirta moneta bus išleista po poros metų. Leisdamas šią seriją, įamžintinas mokslo sritis Lietuvos bankas aptaria su Lietuvos mokslų akademija.
Monetas nukaldino UAB „Lietuvos monetų kalykla“. Tiražas – 5000 vienetų.
Monetų nuo jų išleidimo datos galima įsigyti Lietuvos banko kasose Vilniuje (Totorių g. 2/8 ir Žirmūnų g. 151) ir Kaune (Maironio g. 25). Vienos monetos reprezentacinėje dėžutėje kaina – 210 Lt.
Baltistikai skirta moneta – jau aštuoniasdešimt šeštoji Lietuvos banko išleista kolekcinė (proginė) moneta ir dvyliktoji aukso moneta. Kolekcines (progines) monetas Lietuvos bankas leidžia nuo 1993 m. Ši tradicija nenutrūks ir Lietuvai įsivedus eurą – Lietuvos bankas galės leisti progines ir kolekcines eurų monetas.
Parašykite komentarą


Baltistica


Baltistica

Žurnalas „Baltistica“ Vilniaus universiteto profesoriaus Jono Kazlausko iniciatyva buvo įsteigtas 1965 m.Kalbininko Jono kazlausko tėviškė. Mačiūtė, Genovaitė. Tikrinta: 2020-12-03 https://www.visitbirstonas.lt/index.php?module=tourism&action=view_poi&id=460&lid=6.lt Leidinys rengiamas VU Baltistikos katedros darbuotojų. „Baltisticą“ leidžia VU leidykla (iki 1973 m. šis leidinys buvo rengiamas VU Lietuvių kalbos katedros, o iki 1992 m. leidžiamas Minties ir Mokslo leidyklos). Žurnalas nuo išleidimo pradžios nepriklausė jokiai aukštųjų mokyklų ar akademijos mokslo darbų serijai.

2005 m. minint leidinio „Baltistica“ keturiasdešimtmetį išleistas jubiliejinis žurnalo tomas. Šis tomas nuo ankstesnių publikacijų skyrėsi tuo, jog didžiąją jo dalį sudarė visų keturiasdešimties tomų ir šešių priedų bibliografija kartu su straipsnių, informacijos šaltinių bei recenzijų bibliografijomis, temine rodykle.„Baltistica“ XL(2). VLKK. 2006. Tikrinta: 2020-12-03 http://www.vlkk.lt/naujienos/programu-naujienos/baltistica-xl-2

2011 m. sukurta žurnalo „Baltistica“ internetinė svetainė, kurioje galima rasti pagrindinę informaciją apie leidinį, išleistų žurnalo numerių archyvą bei elektroninės leidybos sistemą, kuria naudojantis visi leidybos proceso veiksmai, kaip maketavimas, recenzavimas, publikacijų pateikimas, gali būti atlikti elektroniniu būdu. Kuriant svetainę buvo panaudota Open Journal Systems atvirojo kodo programa, kuri VU Filologijos fakulteto specialistų Mariaus Tverijono, Vytauto Rinkevičiaus, Aidos Jungaitytės, Sandros Gaigalaitės bei Ernestos Kazakėnaitės buvo pritaikyta žurnalo poreikiams. Svetainės www.baltistica.lt sukūrimas buvo finansuotas Lietuvos mokslo tarybos.Apie žurnalą. www.baltistica.lt Tikrinta: 2020-12-03 http://www.baltistica.lt/index.php/baltistica/about

2015 m. žurnalas pateko į duomenų bazę „ERIH PLUS“. Baltistica. www.dbh.nsd.uib.no Tikrinta: 2020-12-03 https://dbh.nsd.uib.no/publiseringskanaler/erihplus/periodical/info.action?id=481861

2019 m. prestižinės akademinės duomenų bazės „Scopus“ vertintojų buvo pasiūlyta įtraukti „Baltisticą“ į bazę. Žurnalas Baltistica įtrauktas į Scopus duomenų bazę. www.flf.vu.lt Tikrinta: 2020-12-03 https://www.flf.vu.lt/naujienos/bendros-naujienos/3918-zurnalas-baltistica-itrauktas-i-scopus-duomenu-baze.

Šiuo metu žurnalas iš viso įtrauktas į 8 duomenų bazes: Scopus, ERIH Plus, DOAJ, EBSCO CEEAS, Cabell’s International, MLA International Bibliography, BrillOnline Bibliography, Inter Libros.

Nuo pat pirmojo žurnalo numerio publikacijos, jame skelbiami įvairių šalių mokslininkų straipsniai šešiomis kalbomis: lietuvių, latvių, anglų, vokiečių, prancūzų bei rusų. Nuo leidinio įsteigimo pradžios vykęs aktyvus bendradarbiavimas su užsienio mokslininkais baltistais tęsiamas iki šiol.„Baltistas – visu savo gyvenimo keliu“…
 Pugačiauskaitė, Palma. 2015. Tikrinta: 2020-12-03 http://www.gyvenimas.eu/2015/08/07/baltistas-visu-savo-gyvenimo-keliu/ Baltistika Lietuvoje ir užsienyje. Voruta. 2013. Tikrinta: 2020-12-03 http://www.voruta.lt/baltistika-lietuvoje-ir-uzsienyje/


Algirdas Butkevičius

Algirdas Butkevičius (g. 1958 m. lapkričio 19 d. Paežeriuose, Radviliškio rajonas) – Lietuvos politikas,  Lietuvos Respublikos Ministras Pirmininkas (2012-2016 m.)

1985–1988 m. SSKP narys. Nuo 1992 m. LSDP narys, Vilkaviškio grupės pirmininkas, skyriaus pirmininko pavaduotojas, 1995–1997 m. LSDP Vilkaviškio rajono skyriaus pirmininkas, nuo 1995 m. LSDP tarybos narys, 1997–1999 m. ir nuo 2001 m. LSDP Prezidiumo narys, 1999–2001 m. ir po LSDP bei LDDP susijungimo – LSDP pirmininko pavaduotojas, nuo 2009 m. LSDP pirmininkas. http://lsdp.lt/lt/straipsniai/19-partijos-struktura.html http://www.algirdasbutkevicius.lt/index.php?page=apie

1990–1995 m. Vilkaviškio rajono tarybos deputatas, 1995–2003 m. Vilkaviškio rajono savivaldybės tarybos narys, išrinktas ir 2002 m. gruodžio mėn. rinkimuose. 1995–1996 m. rajono valdybos narys.

Nuo 1996 m. LR Seimo narys. 2001–2004 m. LR Seimo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas. Algirdo Brazausko ir Gedimino Kirkilo Vyriausybėse – 2004–2005 m. finansų ministras, 2006–2008 m. susisiekimo ministras. http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_show?p_r=786&p_k=1&p_a=5&p_asm_id=7194&p_kade_id=5 2009 m. dalyvavo LR prezidento rinkimuose. http://www.vrk.lt/rinkimai/403_lt/Kandidatai/Kandidatas24890/Kandidato24890Anketa.html http://www.lrprezidentas.lt/lt/node/55

2012–2016 m. LR ministras pirmininkas. 2017 m. lapkritį, prieš pašalinimo iš LSDP klausimo svarstymą, pats kartu su kitais 7 partijos nariais pasitraukė iš partijos.Socdemų maištininkai patys traukiasi iš partijos, „Vakarų ekspresas“, 2017-10-14, 13:42, BN

Socdemų maištininkai patys traukiasi iš partijos
„Šiandien šioje socialdemokratijos menkinimo istorijoje turi būti padėtas taškas. Mes puikiai suvokiame, kad dabartinės vadovybės mums metami nepagrįsti kaltinimai ir įpareigojimai bičiuliams mus šalinti iš partijos gali suskaldyti LSDP. Partijos vadovas dėl mums nežinomų motyvų ir priežasčių siekęs sugriauti valdančiąją kairiojo centro koaliciją ir nesugebėjęs tai padaryti, dabar savo rankomis silpnina partiją, griauna mūsų vienybę. Puikiai suvokdami šių destruktyvių vadovybės veiksmų pasekmes mes nusprendėme patys palikti partiją“, - rašoma socialdemokratų parlamentarų pareiškime, kurį gavo BNS.
Šį pareiškimą pasirašė Gediminas Kirkilas, Algirdas Butkevičius, Juozas Bernatonis, Rimantė Šalaševičiūtė, Irena Šiaulienė, Andrius Palionis, Artūras Skardžius, Rimantas Sinkevičius. Tarp pasirašiusiųjų nėra Antano Vinkaus pavardės, kuris taip pat buvo nepaklusęs partijos tarybos sprendimui trauktis iš koalicijos su Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga.
G. Kirkilas BNS šeštadienį sakė, jog iš partijos pasitraukusieji toliau bus bendroje koalicijoje su „valstiečiais“. Klausiamas, ar frakcija keis pavadinimą, G. Kirkilas teigė, jog tai dar bus svarstoma.
„Nedarysime nieko, kad pakenkti socialdemokratų partijai“, - sakė G.Kirkilas.
Anot jo, A. Vinkaus parašo nėra, nes jis nusprendė dalyvauti šeštadienį partijos tarybos posėdyje, kur greičiausiai gali būti pašalintas iš partijos.
„Čia laisvas apsisprendimas. Kas patys pasitraukė, kas galbūt bus išmesti arba ne. A. Vinkus bet kuriuo atveju bus mūsų frakcijoje“, - aiškino G. Kirkilas.
Apie pasitraukimą iš partijos pareiškusieji socialdemokratai teigia, jog atsisakydami narystės LSDP neišsižada socialdemokratinių vertybių ir neatsisveikina su partija, nes į ją tikisi sugrįžti po kelerių metų.
„Ir nebūdami partijoje toliau įgyvendinsime socialdemokratinę programą, toliau tarnausime valstybei ir Lietuvos žmonėms. Taip pat mes ketiname po dvejų metų sugrįžti į LSDP, jeigu mūsų partija išliks socialdemokratinė“, - rašoma pareiškime.
Pasitraukiantieji iš LSDP, kurių dauguma - šios partijos senbuviai ir buvę lyderiai, teigia esantys nepagrįstai kaltinami, kad sudarydami frakcijų koaliciją su „valstiečiais“ Seime pažeidė LSDP statutą. Jie kartoja išmėginę visas galimybes, kad būtų išvengta konflikto - siūlė memorandumą, vėliau kitus kompromisinius siūlymus, galiausiai - visų sprendimų moratoriumą.
„Pastarieji mėnesiai mums buvo labai sunkūs. Teko išgyventi naujos partijos vadovybės, konservatorių ir kitų dešiniųjų užgauliojimus bei patyčias. Mūsų ryžtingi ir atsakingi veiksmai, sutrukdę sukelti politinį chaosą ir užkirtę kelią dešiniųjų atėjimui į valdžią, buvo visaip menkinami. Deja, mes praradome ir dalies suklaidintų mūsų partijos bičiulių supratimą bei palaikymą“, - apgailestaują iš LSDP besitraukiantieji.
Socialdemokratų partijos (LSDP) taryba šeštadienį renkasi spręsti, ar šalinti iš partijos didžiąją dalį Seimo Socialdemokratų frakcijos narių, nepaklususiusių sprendimui trauktis iš valdančiosios koalicijos su „valstiečiais“.
Rugsėjo pabaigoje LSDP taryba priėmė sprendimą pasitraukti iš koalicijos su Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga.
Tačiau prieš partijos tarybos valią rugsėjo pabaigoje devyni Seimo socialdemokratai balsavo už tai, kad būtų tęsiamas bendradarbiavimas su „valstiečiais“. Tokios pozicijos laikėsi Juozas Bernatonis, Antanas Vinkus, Artūras Skardžius, Irena Šiaulienė, Rimantė Šalaševičiūtė, Algirdas Butkevičius, Rimantas Sinkevičius, Andrius Palionis, Gediminas Kirkilas.
Praėjusią savaitę posėdžiavusi LSDP Etikos ir procedūrų komisija nusprendė, kad minėti parlamentarai pažeidė partijos statutą ir pasiūlė juos šalinti iš partijos. Iš partijos siūlomi šalinti parlamentarai raštu pateiktuose paaiškinimuose Etikos komisijai ginčijo LSDP tarybos sprendimo pasitraukti į opoziciją teisėtumą.
Mesti iš partijos etikos sargai siūlė ir parlamentarą Mindaugą Bastį. Jis valią šlietis prie koalicijos su „valstiečiais“ buvo išreiškęs pasirašydamas po dviejų frakcijų koalicijos deklaracija. Tačiau savaitės pabaigoje M. Bastys, kuriam dėl įtartinų ryšių su Rusija parlamente pradėtas apkaltos procesas, atsiėmė savo parašą. Tad išmetimas iš partijos M. Basčiui turėtų nebegrėsti.
Seimo pirmininko pavaduotojas Gediminas Kirkilas partijos tarybos išvakarėse ragino abiems pusėms susitarti dėl visų sprendimų moratoriumo. Partijos pirmininkas G. Paluckas savo ruožtu teigė, kad visiems anksčiau nepaklususiems frakcijos nariams ik šio penktadienio vakaro buvo sudaryta galimybė apsigalvoti ir pakeisti sprendimą, taip išvengiant siūlytų sankcijų.
Šiuo metu Socialdemokratų frakciją Seime sudaro 19 narių – 17 LSDP narių ir du prie frakcijos prisidėję „darbiečiai“.
Išmetus ar pasitraukus didesnei daliai narių LSDP frakcija skiltų. Būta prognozių, kad LSDP rizikuoja tapti neparlamentine partija, nes frakciją Seime pagal statutą gali sudaryti ne mažiau kaip septyni nariai. Tačiau G. Paluckas yra teigęs nesibaiminantis tokio scenarijaus.
Partijos tarybos valią trauktis į opoziciją pareiškė vykdysiantys šeši Seimo socialdemokratai: Rasa Budbergytė, Raminta Popovienė, Algirdas Sysas, Juozas Olekas, Julius Sabatauskas ir Algimantas Salamakinas. Jei prie pastarųjų prisidėtų ir persigalvojęs M. Bastys, LSDP turėtų opozicinę frakciją Seime.
Be to, M. Basčiui atšaukus savo parašą, mažėja valdančiųjų gretos Seime. Po frakcijų susitarimo dėl bendradarbiavimo pasirašymo „valstiečiai“ formaliai skaičiuoja, kad daugumai priklauso visa 19 narių Socialdemokratų partijos frakcija, nors po sutartimi yra 11 frakcijos narių parašai, o savąjį atšaukus M. Basčiui – dešimt.
„Valstiečiai“ Seime turi 56 narių frakciją, taip pat partijai priklauso pagal Seimo statutą jokiai frakcijai nepriklausantis Viktoras Pranckietis. Dar koalicijai paramą deklaruoja du „darbiečiai“, ir su koaliciją prieš partijos valią remiančiais socialdemokratais bendras skaičius yra 69. Valdančiajai daugumai užsitikrinti būtinas 71 atstovas Seime.
Rašyti komentarą


Algirdas Butkevičius


Ona Babonienė

Ona Babonienė Spaknytė (g. 1950 m. spalio 22 d. Rakavoje, Raseinių rajonas) – pedagogė, Lietuvos ir Raseinių rajono savivaldybės visuomenės ir politinė veikėja.

1955–1959 m. mokėsi Rakavos pradžios, 1959–1964 m. Ginčaičių aštuonmetėje, 1967 m. baigė Raseinių 2–ą vidurinę mokyklą. 1973–1978 m. studijavo Šiaulių pedagoginiame institute, 1993–1997 m. Vilniaus Pedagoginiame universitete.

1967–1969 m. Kalnujų aštuonmetės, 1969–1974 m. Pašaltuonio aštuonmetės mokyklos mokytoja, 1974–1988 m. Raseinių 1-osios vidurinės mokyklos užklasinio darbo organizatorė.

1988–1991 m. Raseinių moksleivių namų direktorė, 1991–2000 m. Raseinių rajono savivaldybės kultūros, švietimo ir sporto skyriaus vyr. specialistė, Raseinių raj. švietimo darbuotojų profsąjungos pirmininkė. 2000–2004 m. Seimo narė. 2004–2012 m. Lietuvos moksleivių kūno kultūros ir sporto centro direktorė.

1990–1995 m. Raseinių rajono tarybos deputatė, 1995–2003 m. ir 2007–2019 m. Raseinių rajono savivaldybės tarybos narė. 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai  1995–2000 m. kultūros, švietimo ir sporto komiteto pirmininkė.

Iki 1989 m. LKP narė. Nuo 1990 m. LSDP narė, Raseinių rajono skyriaus pirmininko pavaduotoja, 1992–2004 m. Raseinių socialdemokračių moterų klubo pirmininkė, moterų socialdemokračių sąjungos pirmininkės pavaduotoja, nuo 1999 m. LSDP tarybos narė.

Duktė Vida.2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Lietuvos socialdemokratų partija – Iškelti kandidatai

Gedimino pr.53, Vilnius
Įmonės kodas - 8860715
Tel. +370 5 2396969,
faks. +370 5 2396960
rinkim@vrk.lt
Paskutinį kartą atnaujinta:Paskutinį kartą atnaujinta:
2008-12-01 14:04:39
Gedimino pr.53, Vilnius
Įmonės kodas - 8860715
Tel. +370 5 2396969,
faks. +370 5 2396960
rinkim@vrk.lt
Paskutinį kartą atnaujinta:Paskutinį kartą atnaujinta:
Iškelti kandidatai:
|Numeris sąraše||Vardas, pavardė||Vienmandatė apygarda|
|1||Gediminas KIRKILAS|
|2||Česlovas JURŠĖNAS|
|3||Vilija BLINKEVIČIŪTĖ||6. Šeškinės|
|4||Algirdas BUTKEVIČIUS||68. Vilkaviškio|
|5||Milda PETRAUSKIENĖ|
|6||Zigmantas BALČYTIS||33. Šilalės - Šilutės|
|7||Juozas OLEKAS||5. Fabijoniškių|
|8||Irena ŠIAULIENĖ||21. Marių|
|9||Julius SABATAUSKAS||30. Alytaus|
|10||Linas JONAUSKAS||43. Kėdainių|
|11||Birutė VĖSAITĖ||11. Šilainių|
|12||Justinas KAROSAS||71. Lazdijų - Druskininkų|
|13||Vytenis Povilas ANDRIUKAITIS||4. Žirmūnų|
|14||Eugenija MEŠKIENĖ|
|15||Algimantas SALAMAKINAS||44. Radviliškio|
|16||Bronius BRADAUSKAS||59. Kaišiadorių - Elektrėnų|
|17||Roma ŽAKAITIENĖ|
|18||Rimantas ŠADŽIUS||1. Naujamiesčio|
|19||Algirdas SYSAS||3. Antakalnio|
|20||Jonas BUDREVIČIUS|
|21||Alfonsas MACAITIS|
|22||Violeta BOREIKIENĖ||17. Pramonės|
|23||Vytautas EINORIS|
|24||Zenonas MAČERNIUS||41. Kelmės|
|25||Sigita BURBIENĖ||7. Justiniškių|
|26||Jonas JURKUS||38. Mažeikių|
|27||Vytautas SAULIS||50. Rokiškio|
|28||Giedrė PURVANECKIENĖ|
|29||Jonas JAGMINAS||35. Plungės - Rietavo|
|30||Petras Povilas ČĖSNA||8. Karoliniškių|
|31||Jonas LIONGINAS|
|32||Algis RIMAS||29. Marijampolės|
|33||Stasė SKUTULIENĖ||32. Šilutės - Pagėgių|
|34||Mindaugas BASTYS||64. Šakių|
|35||Albinas EŽERSKIS|
|36||Vilija VERTELIENĖ||13. Centro|
|37||Pranas PETROŠIUS||34. Tauragės|
|38||Elena ČEKIENĖ|
|39||Romas ADOMAVIČIUS||9. Lazdynų|
|40||Juozas PALIONIS||67. Prienų|
|41||Ona BALEVIČIŪTĖ||69. Dzūkijos|
|42||Petras PAPOVAS||52. Zarasų - Visagino|
|43||Alfonsas PULOKAS||47. Pasvalio - Panevėžio|
|44||Irena LAURINAITIENĖ|
|45||Antanas Zenonas KAMINSKAS|
|46||Povilas VADOPOLAS||27. Vakarinė|
|47||Steponas VAIČIKAUSKAS||12. Aleksoto - Vilijampolės|
|48||Laima KERAITIENĖ|
|49||Edvardas ŽAKARIS||23. Aušros|
|50||Bronius PAUŽA||62. Jurbarko|
|51||Nijolė DIRGINČIENĖ|
|52||Arvydas KREGŽDĖ||48. Biržų - Kupiškio|
|53||Jonas JUOZAPAITIS||46. Pakruojo - Joniškio|
|54||Albertas KRAULEIDIS|
|55||Ana ORNOVSKA||56. Vilniaus - Šalčininkų|
|56||Michailas OLISOVAS||57. Vilniaus - Trakų|
|57||Albinas MITRULEVIČIUS||63. Suvalkijos|
|58||Sigitas DOBILINSKAS||22. Pajūrio|
|59||Lilija PETRAITIENĖ||19. Danės|
|60||Vilius CIBULSKAS|
|61||Rosida POŠKIENĖ|
|62||Liudas JONAITIS||39. Akmenės - Joniškio|
|63||Rimantas SINKEVIČIUS||60. Jonavos|
|64||Vytautas JUŠKUS|
|65||Jūratė JUOZAITIENĖ|
|66||Vytautas KLEIVA||40. Telšių|
|67||Marija Aušrinė PAVILIONIENĖ||2. Senamiesčio|
|68||Andrius ŠEDŽIUS||24. Saulės|
|69||Vygaudas KERAITIS|
|70||Irena LUNSKIENĖ|
|71||Alvydas Petras DUMBLIAUSKAS|
|72||Algimantas GAUBAS||45. Šiaulių kaimiškoji|
|73||Vytautas ČEPAS||20. Baltijos|
|74||Asta JASIŪNIENĖ|
|75||Vytautas Rapolas GRITĖNAS|
|76||Zenonas ZIMKUS|
|77||Ona BABONIENĖ|
|78||Saulius GEGIECKAS|
|79||Jonas KORENKA|
|80||Orinta LEIPUTĖ|
|81||Valerijonas KUBILIUS|
|82||Andrius MIKŠTA||37. Skuodo - Mažeikių|
|83||Rimantas PETUKAUSKAS||28. Aukštaitijos|
|84||Danutė STANEVIČIENĖ|
|85||Arūnas DUDĖNAS||54. Molėtų - Švenčionių|
|86||Vaclovas DAČKAUSKAS|
|87||Angelė BAJORIENĖ|
|88||Kęstutis KRIŠČIŪNAS||15. Kalniečių|
|89||Vilma BUDVYTIENĖ|
|90||Albinas KLIZAS||31. Gargždų|
|91||Gediminas ČERNIAUSKAS|
|92||Vladimir ORECHOV|
|93||Petras MIKELIONIS||66. Kauno kaimiškoji|
|94||Donatas KRIKŠTAPONIS|
|95||Kazimieras ARMONAVIČIUS||26. Nevėžio|
|96||Angelė MALINOVSKIENĖ||70. Varėnos - Eišiškių|
|97||Edmundas JONYLA||42. Raseinių|
|98||Antanas NORKUS|
|99||Kęstutis VILKAUSKAS||58. Trakų - Elektrėnų|
|100||Genovaitė NOREIKIENĖ|
|101||Giedrius MOCIŪNAS|
|102||Piotr NARUŠEVIČ||55. Širvintų - Vilniaus|
|103||Sigitas VALANČIUS|
|104||Lionė PIKELIENĖ|
|105||Valerijus MAKŪNAS|
|106||Vytautas RINKEVIČIUS|
|107||Faustas LATĖNAS|
|108||Zigmantas Benjaminas KAZAKEVIČIUS|
|109||Rimantas SANKAUSKAS|
|110||Žaneta KLEBANSKAJA|
|111||Evaldas VAINEIKIS|
|112||Zita STRALECKAITĖ|
|113||Justinas SARTAUSKAS||25. Dainų|
|114||Bronius PALIULIS|
|115||Gintautas LABANAUSKAS||18. Panemunės|
|116||Liudmila ZUMERIENĖ|
|117||Romaldas RABAČIUS||16. Dainavos|
|118||Rimvydas TURČINSKAS|
|119||Vaitiekus GAIDUKEVIČIUS|
|120||Julija KVEDORELYTĖ|
|121||Stasys LANČINSKAS|
|122||Arūnas JASAITIS||61. Ukmergės|
|123||Ana STANIUKĖNIENĖ|
|124||Linas BALTRĖNAS||14. Žaliakalnio|
|125||Juozas JARUŠEVIČIUS|
|126||Augenija JUKNEVIČIENĖ|
|127||Nikolajus GUSEVAS|
|128||Nikolaj MEDVEDEV|
|129||Marija ČIRIENĖ|
|130||Valentinas BUBULIS||51. Utenos|
|131||Vytautas MAŽEIKIS|
|132||Arūnas EIMUTIS|
|133||Jūratė RIAUBIŠKIENĖ|
|134||Antanas NESTECKIS||65. Kauno - Kėdainių|
|135||Vytautas Vidmantas ZIMNICKAS||10. Naujosios Vilnios|
|136||Algirdas IVANAUSKAS||53. Ignalinos - Švenčionių|
|137||Viktoras GAIŽAUSKAS|
|138||Alfonsas NORKUS|
|139||Valerijus PONOMARIOVAS|
|140||Justas PANKAUSKAS|
|141||Juras POŽELA|
© 2006 Lietuvos Respublikos vyriausioji rinkimų komisija


Ona Babonienė


Adolfas Šapoka

Adolfas Šapoka (1906 m. vasario 13 d. Grybeliuose, Utenos valsčius – 1961 m. kovo 9 d. Toronte, Kanada) – Lietuvos istorikas, pedagogas, vienas iš 1936 m. veikalo „Lietuvos istorija“ autorių ir redaktorius.

 1993 m. Grybelių kaime atidengtas koplytstulpis (tautod. Pranas Kaziūnas). http://www.utena-on.lt/Utenos_enciklopedija/kultpaminklai/istorijos_sarasas.htm
 1997 m. jo vardu pavadinta Utenos Adolfo Šapokos gimnazija. 2001 m. gimnazijoje atidarytas A. Šapokos atminimo kambarys. http://www.utena-on.lt/Utenos_enciklopedija/personos/sapersonos.htm#Šapoka
 2006 m. išleistas pašto ženklas (dail. Aušrelė Ratkevičienė) bei portretinis vokas. http://www.post.lt/katalogas/item_details.php3?item_id=1071&parent_id=190
 2006 m. Kauno miesto tarybos sprendimu vienai Kauno gatvių suteiktas A. Šapokos vardas. Šventė ir jos atvaizdas knygoje // Kauno diena, 2006 m. vasario 14 d.
 2006 m. vasario 14 d. VDU atidaryta A. Šapokos vardo auditorija.  http://knyga.kvb.lt/index.php?option=com_content&task=view&id=180
 Birutė Kairienė parengė leidinius „Istoriko Adolfo Šapokos gyvenimas ir veikla“ (Utena, 2002), su Jolita Baltuškiene – „Adolfui Šapokai – 100 metų“ (Utena, 2006).
 Mindaugas ir Gintautas Šapokos sudarė leidinuką „Istorikas Adolfas Šapoka ir jo darbų bibliografija“ (Punskas, 2006). Autorių kolektyvas išleido knygą „Nemuno krantai gražesni...: istoriko Adolfo Šapokos atminimui“ (Utena, 2007). http://atminimas.kvb.lt/asmenvardis.php?asm=%D0APOKA%20ADOLFA

Šventė ir jos atvaizdas knygoje // Kauno diena, 2006 m. vasario 14 d. 2006 m. vasario 14 d. VDU atidaryta A. Šapokos vardo auditorija. Birutė Kairienė parengė leidinius „Istoriko Adolfo Šapokos gyvenimas ir veikla“ (Utena, 2002), su Jolita Baltuškiene – „Adolfui Šapokai – 100 metų“ (Utena, 2006).


Adolfas Šapoka

1993 m. Grybelių kaime atidengtas koplytstulpis (tautod. Pranas Kaziūnas). http://www.utena-on.lt/Utenos_enciklopedija/kultpaminklai/istorijos_sarasas.htm


Adolfas Šapoka


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0015.jsonl--Q4973920--Visuomeninė ir politinė veikla-2--lt-0015-631

Bronislovas Genzelis

Bronislovas Genzelis (g. 1934 m. vasario 16 d. Aukštadvaryje, Trakų apskritis) – Lietuvos filosofas, politinis bei visuomenės veikėjas, signataras.

1958–1990 m. TSKP narys, 1989–1990 m. LKP CK biuro narys. 1989 m. kovo mėn. išrinktas TSRS liaudies deputatu Kretingos nacionalinėje teritorinėje rinkiminėje apygardoje. 1989–1990 m. TSRS AT deputatas.

1988–1990 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio (LPS) iniciatyvinės grupės narys, Sąjūdžio Seimo tarybos narys. Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos tarybos prezidiumo narys. 1990–1992 m. LR Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputatas, dirbo Švietimo, mokslo ir kultūros bei LR Konstitucijos rengimo komisijose. Kovo 11-sios Akto signataras. http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_show?p_r=6624&p_d=84310&p_k=1 1992–1996 m. LR Seimo narys, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkas. 1992–1996 m. kadencijos Seimo narys 1996–2008 m. LSDP narys, 1999 m. tarybos narys. Nesėkmingai kandidatavo 1996 m. ir 2008 m. LR Seimo rinkimuose. http://www.vrk.lt/rinkimai/400_lt/Kandidatai/Kandidatas23680/Kandidato23680Anketa.html

1994–2005 m. Lietuvos ryšių su užsienio šalimis draugijų asociacijos prezidentas, nuo 1995 m. Lietuvos ir Kinijos draugijos pirmininkas. 1995–1997 m. Lietuvos nacionalinės UNESCO komisijos pirmininkas. 1998–2008 m. Sąjūdžio iniciatyvinės grupės klubo pirmininkas, LPS iniciatyvinės grupės klubo pirmininko pavaduotojas. 2002–2004 m. Europos Sąjungos Ateities Lietuvos forumo tarybos pirmininko pavaduotojas, Universalizmo idėjų analizės Europos komiteto narys


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0015.jsonl--Q4973920--Visuomeninė ir politinė veikla-2--lt-0015-632

Bronislovas Genzelis


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0015.jsonl--Q4973920--Visuomeninė ir politinė veikla-2--lt-0015-633

Bronislovas Genzelis


Neris Germanas

Neris Germanas (g. 1946 m. gruodžio 7 d. Šiauliuose) – Lietuvos inžinierius, sovietinis partinis bei politinis veikėjas, diplomatas.

1953–1964 m. mokėsi Šiaulių J. Janonio ir Vilniaus 15-oje vidurinėse mokyklose. 1964–1970 m. studijavo Leningrado Michailo Kalinino politechnikos instituto Radioelektronikos fakultete, įgijo inžinieriaus-fiziko specialybę. 1970–1972 m. sovietinės armijos karininkas. 1972–1978 m. Lietuvos mokslinės techninės informacijos ir techninės ekonominės analizės mokslinio tyrimo instituto jaunesnysis mokslinis bendradarbis, sektoriaus vedėjas. Kūrė automatizuotas informacijos sistemas, tyrinėjo jų eksploatavimą. 1978–1985 m. LKP CK mokslo ir mokymo skyriaus instruktorius, 1985–1988 m. skyriaus vedėjo pavaduotojas. 1988–1989 m. LKP CK I-ojo sekretoriaus Algirdo Brazausko padėjėjas.

1990–1992 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos (LDDP) tarybos užsienio politikos grupės vadovas. 1992–1996 m. LR Seimo narys, 1993–1996 m. Seimo kancleris, Seimo valdybos narys. 1992-1996 m. kadencijos Seimo narys Nuo 1996 m. prezidento Algirdo Brazausko patarėjas užsienio politikos klausimais. 1998–2001 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Suomijoje. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.49790 Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos (LSDP)  narys.

2001–2003 m. LR užsienio reikalų ministerijos (LR URM) sekretorius. 2003–2008 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius LR nuolatinėje atstovybėje prie Europos Tarybos. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.219363 2008–2009 m. LR URM Regioninio bendradarbiavimo departamento ambasadorius ypatingiems pavedimams. 2008–2010 m. Lietuvos pirmininkavimo Baltijos jūros valstybių taryboje sekretoriato vadovas. 2009–2010 m. LR URM Europos šalių departamento ambasadorius ypatingiems pavedimams. 2010–2011 m. LR URM Europos šalių departamento direktorius. 2011 m. LR URM Europos šalių departamento ambasadorius ypatingiems pavedimams. 2011–2012 m. LR URM Europos reikalų departamento ambasadorius ypatingiems pavedimams. 2012–2014 m. LR URM viceministras. 2014 m. užsienio reikalų ministro Lino Linkevičiaus patarėjas. 2014–2016 m. LR URM viceministras. Nuo 2016 m. gruodžio 20 d. LR užsienio reikalų viceministras. https://urm.lt/default/lt/officials/viceministrai/neris-germanas

Kandidatas į sporto meistrus (stalo tenisas), buvęs Lietuvos jaunimo rinktinės narys. Daugiau kaip 30 mokslinių straipsnių autorius. Kas yra kas Lietuvoje: Lietuvos pasiekimai 2008. - Kaunas: Neolitas, 2008. - 596 psl

2003–2008 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius LR nuolatinėje atstovybėje prie Europos Tarybos. 2008–2009 m. LR URM Regioninio bendradarbiavimo departamento ambasadorius ypatingiems pavedimams.


Neris Germanas