1982 (1996 albumas)

1982 yra paskutinis lietuviškas grupės Foje albumas, išleistas 1996 m. (CD, MC). Jį įrašė du grupės nariai – Andrius Mamontovas ir Arnoldas Lukošius.

Andrius Mamontovas interviu Lietuvos rytui prisimena: Mes jį, galima sakyti, įrašėme dviese su Arnoldu Lukošiumi. Sėdėdavome studijoje MA per naktis dvi savaites. Sėdėdavome dviese, įsmeigę akis į kompiuterio ekraną, ir programavome. Darius Burokas ir Algis Kriščiūnas atvažiavo tik dviem dienoms. Įrašė savo partijas ir beveik tuojau pat išvyko namo. "

„Bandymas pasirašyti kontraktą su Bomba records buvo paskutinis lašas, perpildęs taurę“, – tęsia jis, užsimindamas, kodėl grupė iširo netrukus po albumo įrašymo. – Iki to laiko mes visada uždarbį dalydavome į lygias dalis. (…) Grupės nariai, kurie įrašant albumą dirbo mažiausiai, labiausiai reikalavo lygių užmokesčių. (…) Be to, prieš tai pasirašiau sutartį su Lietuvos autorinių teisių gynimo agentūros asociacija ir įstatymiškai sutvarkiau autorinio honoraro klausimą. Kai turėjau be jokių problemų gauti tai, kas man priklauso – atsirado tuo nepatenkintų. 'Sutinkame, tu esi autorius ir turi gauti autorinį honorarą, bet ne tiek', – aiškino draugai. (…) Viskas baigėsi tuo, kad atsisakiau savo dalies iš grupės honoraro ir pasiėmiau tik autoriui priklausančius pinigus. Visiems išėjo po lygiai. Bet aš tą atlyginimą gavau tik po pusės metų. Tai buvo paskutinis nemalonus įvykis.

Skrisk - 3:30 Tušti delnai - 5:05 Balsas - 3:42 Tu vėl esi akla - 4:48 Žvaigždės kartais krenta - 3:46 Dar ilgai - 4:30 Tamsiausia valanda - 4:04 Sidabrinės svajonės - 2:50 Alternatyvinė daina apie meilę - 4:14 Paskutinis traukinys - 3:43

SKRISK
ei tu nežinai ką tu turi
dar tavo sparnai nepakirpti
kas žodžiai pikti tu nežinai
tu vis dar gali kilti aukštai
debesys dar neskuba pas mus
pasižiūrėk mėlynas dangus
pasinaudok šia puikia proga
arba šiandien arba niekada
aš noriu atspėt tavo mintis
jos tavo veide atmerk man akis
tu puikiai žinai paukščiai visi
skraido jie tam sutverti
skrisk kol dar gali
čia baigiasi žodžiai geri
hey hey hey
ka gero tu čia palikai
TUŠTI DELNAI
aš galiu suprast ką tu man sakai
aš girdžiu žodžius skambančius keistai
aš galiu matyt tai ką tu matai
aš turiu akis matančias naujai
aš galiu paliest aš turiu rankas
aš turiu dantis aš galiu įkast
aš turiu batus aš galiu išeit
aš turiu pirštus aš galiu pro juos žiūrėt
kai iškeliu rankas
pasaulio vidury
tai tik tušti delnai
ar tu daugiau turi
aš turiu vilties aš galiu gyvent
aš galiu kliedėt juoktis arba verkt
aš turiu ugnies aš galiu mylėt
aš turiu plaučius aš galiu įkvėpt
aš galiu kalbėt aš žinau žodžius
aš skiriu spalvas aš skiriu garsus
aš galiu mąstyt kai galva šviesi
aš tikiu visais tais kurie šventi
BALSAS
tai ką tu radai prieš tris dienas
šiandien jau gali išmesti lauk
tai ką parašei prieš tris naktis
šianakt jau gali ramiai išbraukt
vakar tu šaukei žvėries balsu
šiandien tu kalbi švelnius žodžius
tavo praeity yra klaidų
tu manai kad jų rytoj nebus
tai ką turi tau nepriklauso
tai ką gavai skirta ne tau
ar tu girdi angelo balsą
ten kur giliai plaka širdis
jei ją turi
ten kur gyvenai prieš tris žiemas
niekada daugiau neteks sugrįžt
tai dėl ko verkei prieš tris dainas
ši daina tikiu padės užmiršt
kelio pradžioje buvai švarus
pabaigą randi giliam purve
jeigu sutikai naujus draugus
nežinai ar jie išduos tave
TU VĖL ESI AKLA
bandai sau meluoti bet viską išduoda
tirpstantis sniegas tavo delne
tu nori įrodyt kad viskas vienoda
kad tobulą meilę matai tik kine
bet jo akių šviesa
vėl priverčia drebėt
tu vėl tapai akla
bet tu vėl gali mylėt
mačiau tave verkiant atstumtą ir vieną
mačiau tave bandant žudyti save
mačiau tavo kaukę pačiai tau nemielą
mačiau kaip nemoki paslėpt kas yra
ŽVAIGŽDĖS KARTAIS KRENTA
tau reikalingos draugo akys
kurios tau niekad nemeluoja
tu sapnavai kad švelnios rankos
kalnų gėles tau dovanoja
tu nežinai šiltesnio žodžio
už tą kurį išgirsti nori
tu nematei gražesnio veido
už tą kur tau nusišypsojo
bet tu verki kiekvieną naktį
nes tai ne jis šalia užmigo
tu dovanoji savo meilę
taip pat lengvai kaip jis ją ima
ir tu jauti kaip tau vėl skauda
nes tu eini basa per stiklą
nes tai ka tu kas kartą gauni
dar niekada nebuvo tikra
žvaigždės kartais krenta
priešas tau ištiesia ranką
skausmas būna mielas
saugok savo sielą
tu palikai tuos kur mylėjai
ir tuos kurie tau nepatiko
ir jie visi iš čia išėjo
nes jie taip pat tave paliko
ir tu gali pakelt į dangų
tuščias akis jei jos dar mato
galbūt dar liko lašas meilės
juk tau tikrai užteks tik lašo
DAR ILGAI
žydinčios pievos begalinis dangus
ten kur baigiasi žvaigždės ten kur mūsų nebus
nenutylančios dainos aukso upėmis plauks
tiktai ten kur jos teka mūsų niekas nelauks
dar dar ilgai
ištiestos rankos atlapoti langai
bet dar tūkstačius metų tai ne mūsų namai
visos purvinos mintys visi žodžiai tušti
mums neleis ten sugrįžti kol nebūsim laisvi
tol kol melas patenkins ir tave ir mane
mes kentėsim ir degsim šiame pragare
TAMSIAUSIA VALANDA
pirmadienį anksti ryte aš netikėtai pabudau
ar dar kas nors pabudo šiam mieste
pati tamsiausia valanda prieš tai kai tuoj nušvis aušra
prieš tai kaip aš pažadinsiu tave
tamsiausia valanda
pačiam nakties gale
akimirka trumpa
didinga ir kvaila
paklydę tankiame miške mes baigiame tikėt sėkme
kai tie kurie išgelbės mus jau čia mes nebetenkame vilties
užmėtytam audros laive kaip tik tada kai krantas jau šalia
pirmadienį anksti ryte aš taip ir nebeužmigau
šviesa lange jau palietė akis
artėjo dar viena diena pilna paklydusių minčių
jas atnešė praėjusi naktis
SIDABRINĖS SVAJONĖS
tu atidavei viską kad galėtum turėti
savo suknistą laisvę nežinai kur ją dėti
vakar prašei šiandien gavai vis dar mažai
tu tiek daug paaukojai kad galėtum surasti
savo pasmerktą tiesą nežinai kur išmesti
sidabrinės svajonės visada išsipildo
tik ar tai ko tu nori tau padės būt laimingu
ALTERNATYVINĖ DAINA APIE MEILĘ
meilė tai peilis giliai žaizdoje
meilė tai stiklas suspaustas delne
meilė tai neužgesinta ugnis
meilė tai tavo ankstyva mirtis
meilė tai lūpdažio ženklas veide
meilė tai kraujas palikęs ryte
meilė tai tavo pilka dabartis
meilė tai vakar diena ir naktis
meilė tai žodžiai kaip niekad šalti
meilė apynasriai tau užsegti
meilė tai sąžinė tavo juoda
meilė tai budelio rankoj galva
meilė tai žmonės pavirtę vilkais
meilė tai adatos tau po nagais
meilė tai karstas užpiltas žeme
meilė tai tavo vieta pragare
meilė tai mūsų darbai purvini
meilė tai vardas kurio neturi
meilė tai stambios kupiuros delne
meilė tai kaulas šunies gerklėje
meilė tai tiesus elektros laidai
meilė tai paukštis įstrigęs tenai
meilė tai viskas ko nebeturi
meilė tai viskas ką gauti gali
PASKUTINIS TRAUKINYS
ar tu dar gali kentėti tas blogas mintis
ar tu dar gali matyt akis visai tuščias
ar tau malonu girdėt žodžius bukai piktus
ar dar tave įkvepia šalti žmonių veidai
kokia nuostabi diena ir koks švarus dangus
kokia neapsakoma gerų akių šviesa
ir tie kur apsidžiaugia jei kam nesiseka
negali uždengti to dangaus jų tiek nėra
paskutinis traukinys dar laukia
dar yra jame vieta laisva
paskutiniam vagone prie lango
kur ir man skirta vieta šalia
jei tu jau pasidavei užkask save giliau
jei tu negali tylėt dainuok garsiau
jei tu nori keist pasauli keisk pirmiau save
jei tu tamsoje aš ten taip pat buvau


1982 (1996 albumas)


Aš čia esu (1994 albumas)

Aš čia esuMC viršelisFoje gyvas albumasIšleistas1994FormatasMCĮrašytasgyvai koncerte 1993 m. spalio 2 d., Vilniaus sporto rūmuoseProdiuseriaiRaimondas Trilikauskis ir Andrius MamontovasŽanrasRokasIlgis?? min. ?? sek.Įrašų kompanijaBombaKatalogo numerisBBMC 006, BBMC 017 (perleidimas)Foje chronologijaVandenyje(1993)Aš čia esu(1994)Aš čia esu (picture disc)(1994)
Aš čia esu – gyvas grupės Foje albumas, įrašytas grupės dešimtmečio koncerte Vilniaus sporto rūmuose 1993 m. spalio 2 d. Jis buvo išleistas 1994 pradžioje tik kasetėje.

Kai kurios į šį albumą nepatekusios dainos buvo tuo pačiu metu išleistos plokštelėje Aš čia esu (picture disc).

Koncertą stebėjo apie 6000 žmonių.

 Muzika
 Mėnulio veidas
 Žodžių reikšmė
 Aš čia esu
 Arbata
 Ir nieko panašaus
 O, mano saule
 Vieną kartą Paryžiuje
 Amžinas judesys

Muzika ir žodžiai Andriaus Mamontovo

Žvakių šviesoje Muzika Mėnulio veidas Žodžių reikšmė Aš čia esu Arbata Ir nieko panašaus O, mano saule Vieną kartą Paryžiuje Amžinas judesys

ŽVAKIŲ ŠVIESOJE
aš pasiklydau tarp veidų
keistai dažytų svetimų
o byrantis smėlis delnuose
ar tai dekoracija ar ne
kodėl popieriniai žiedai tikresni
už tikrus
kodėl nupaišyti veidai gyvesni
už gyvus
tiktai žvakių šviesoje
savo veidą aš randu
kaip uždegti tas šviesas
kurios degtų visada
aš savo paslaptį turiu
aš pasislėpęs tarp žmonių
juk jei atsiversiu kaip lietus
kitų akyse vis tiek tai kaukė bus
mėnulio virpančioj šviesoj
aš jūros ilgesį girdžiu
beribė erdvė mažam kambary
viliojantys toliai paties sukurti
MUZIKA
vieną gražų ankstyvą rytą pabudau
ir ilgai žiūrėjau į sieną
kal pro miglą pamačiau
laikrodį kabantį ten
ten dar buvo pora nuotraukų
ir jose buvo mano jaunas veidas
bet tai buvo visai ne tas veidas
kuri aš matau kasdiena veidrody
o tiktai muzika
stabdo laiką keičia žodį
o tiktai muzika
tiktai muzika viena
ir kodėl gi mano nuotraukos
taip klaikiai nepanašios
į mane tokį koks aš dabar esu
išėjau ieškoti atsakymo
užlipau ant aukšto stataus stogo
ten buvo daug daug daug kaminų ir antenų
ir dar ten buvo be galo daug
tokių pat žmonių kaip aš
kurie ieškojo atsakymo
į lygiai tokius pačius klausimus
vienas geras barzdotas dėdė man pasakė berniuk
aš žinau ko tu kasdien taip ieškai
padaryk savo gyvenimą
nepanašų į kitų žmonių gyvenimus
nes jis pas tave vienintelis
MĖNULIO VEIDAS
kam tyrą sapno tylą
tu iš nakties keli
gal tame paguoda yra
juk vienas gyveni
pasaulį tu parodai
ir be ryškių spalvų
taip jis kitoks atrodo
jį tokį aš myliu
geltonas ir šaltas
raudonas ir baltas
tu saulę atstoji
šešėlius pakloji
kai laivas pasiklydęs
supas jūros bangose
jį tamsoje išvydęs
rodai kelią naktyje
man jauną širdį skauda
ir apninka neviltis
kai tavo liudną veidą
dengia debesys juodi
ŽODŽIŲ REIKŠMĖ
auksas tai tavo tikslai
Vilnius laukinių namai
žvaigždės pasauliai kiti
norai tai ką jauti
mirti tai gimti kitur
kristi tai kilti žemyn
meilė tai tavo kančia
niekas visa kas čia
laisvė tu jos nejutai
paukščiai tai laisvės vaikai
himnai tai masių daina
melas tai tavo tiesa
bereikšmių žodžių reikšmė
AŠ ČIA ESU
aš nematomas jūros vėjas
aš mėnulio ryški šviesa
aš ervė ir bekraštis laikas
aš tik taškas tuštumoje
aš aukčiausiai pakilęs paukštis
aš žemiausia žmogaus aistra
aš jau miręs nors dar negimęs
aš esu ir manęs nėra
aš čia esu ir mūsų čia daug
ir jūs kaip aš
ar bus kitaip jei dingsiu iš čia
ar bus kitaip
tu mane sutinki kas dieną
tu manęs niekada nematai
tu nenori pakeisti nieko
tu svajoji gyvent kitaip
tu klausai ką visi tau sako
tu nebetiki jais visais
tu visai nebemyli nieko
tu taip lauki gal kas ateis
mes kartu ir visi po vieną
mes taip vieniši minioje
ir aplinkui visi mums priešai
mes ir patys jiems priešai čia
mes nematom negirdim nieko
mes tik trokštame likt gyvi
mes dar galim kažką ištarti
bet tie žodžiai mums bus tušti
ARBATA
ar tu atsimeni laikus
visas beprotiškas naktis
mūsų negimusius vaikus
aš vis dar matau jų akis
tai buvo keisti keisti laikai
kai mes vis dar žudėme save
ir mūsų begęstantys veidai
atsispindėdavo lange
dabar ant stalo prieš mane
tiktai atšalus arbata
o rankos tyliai uždengia akis
aš noriu būt kažkur toli
nes jeigu liksiu praeity
galiu ir vėl pradėt kartot klaidas
ilga kaip šimtmečiai diena
ilgai bus chaoso pilna
vienatvė tūno visuomet
kažkur arti prie kūno bet
nebūna amžinas ruduo
ir aš tikiu kažkiek dar tuo
silpna pulsuojanti šviesa
tamsaus koridoriaus gale
IR NIEKO PANAŠAUS
skrendant kažkuriame keistam sapne
žemė liko galbūt per daug toli
svajonės ar tu tada matei mane
tai buvo vėl svaičiojimai apie tave
ir nieko nieko panašaus į šį pasaulį
ir nieko nieko kas primintų blogas mintis
ir nieko nieko panašaus į sutryptą meilę
ir nieko nieko panašaus į tavo akis
kai bėgau kai bėgau debesų takais
galbūt atitrūkau šiek tiek per daug
kaip rasti tai kas tęsiasi amžinai
tu leidai o gal ir privertei likt aukštai
O, MANO SAULE
tu ateini debesų kilimais
tu gyveni ten kur paukščių takai
tu negali nesijuokt su vaikais
kur tu eini žydi gėlės laukais
o mano saulę tu mano šviesa
tu žemę sušildai ir sklaidos tamsa
tada kai nuskaidrins
padangę aušra
o mano saule
ateik su diena
būk visada mėlynam danguje
man neramu kai tavęs ten nėra
VIENĄ KARTĄ PARYŽIUJE
tavo nekaltybė man atvėrė vėl
akis į saulę
tavo nekaltybė lyg lietus išplovė
užterštas mintis
tavo nekaltybė šį pasaulį man parodė
vėl iš naujo
tavo nekaltybė atidarė užsitrenkusias
duris
vieną kartą paryžiuj
svaičiojau apie tave
vieną kartą paryžiuj
rytui nušvitus lange
tu sugriovei viską ir po to vėl viską
pastatei iš naujo
tu keistai tylėjai taip keistai kad net
prakalbinai mane
tavo nekaltybė išiliejo ir užvaldė
mano kraują
tavo nekaltybė tartum šėlstanti
palaima pragare
AMŽINAS JUDESYS
mes kilsime vis aukštyn
į juodą žvaigždėtą dangų
tik paukščiai ten mus pasieks
mes klyksime ju balsais
mes mosime sparnais
tai bus mūsų stiprios rankos
mes skrisime aukštyn
kol debesys pasibaigs
aš pamenu kaip kadais
visi mes į žemę kritom
mes nebetikėjom tuo
kad kilsime vėl aukštyn
kaip bangos vandenyje
kaip rytas pakeitęs naktį
mes judam aukštyn žemyn
tai amžinas judesys


Aš čia esu (1994 albumas)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q12664073--Tamsoje  (techno mix)-1--lt-0000-1644

M-1 (1994 albumas)

M-1 yra 1994 m. įrašytas ir išleistas perdarytų grupės Foje dainų rinkinys. Jis pasirodė CD ir MC formatu.

Į albumą įtrauktos dvi grupės Hiperbolė dainos – „Laužai“ ir „Sugrįžk“.

Remixai padaryti iš dainų, įėjusių į šiuos albumus: Žodžiai į tylą, Gali skambėti keistai, Vandenyje, Aš čia esu (picture disc).

Andrius Mamontovas, komentuodamas savo 2001 m. albumą Clubmix.lt, rašo: „Senai turėjau mintį apie remixų albumą. 1994-ais metais tokį buvo išleidusi ir grupė FOJE (“M-1„). Tačiau anais laikais nebuvo dar tiek įrašų studijų bei nors kokių patirtį šokių muzikoje turinčių prodiuserių. Todėl tada savo dainas remixavome patys taip kaip leido ano meto techninės galimybės ir įsivaizdavimas apie tai kas yra remixas. Dabar daug kas pasikeitė.“

Tamsoje (techno mix) Arbata (dance mix) Laužai Bet (let D bass kick mix) Vieną kartą Paryžiuje (100.2 bmp mix) Savo paties auka Sugrįžk Krantas (symphonic mix)

M-1 yra 1994 m. įrašytas ir išleistas perdarytų grupės Foje dainų rinkinys. Jis pasirodė CD ir LP formatu.
Į albumą įtrauktos dvi grupės Hiperbolė dainos – „Laužai“ ir „Sugrįžk“.
Remixai padaryti iš dainų, įėjusių į šiuos albumus: Žodžiai į tylą, Gali skambėti keistai, Vandenyje, Aš čia esu (picture disc).
Andrius Mamontovas, komentuodamas savo 2001 m. albumą Clubmix.lt, rašo: „Senai turėjau mintį apie remixų albumą. 1994-ais metais tokį buvo išleidusi ir grupė FOJE ("M-1"). Tačiau anais laikais nebuvo dar tiek įrašų studijų bei nors kokių patirtį šokių muzikoje turinčių prodiuserių. Todėl tada savo dainas remixavome patys taip kaip leido ano meto techninės galimybės ir įsivaizdavimas apie tai kas yra remixas. Dabar daug kas pasikeitė.“
TAMSOJE
kodėl šunys nemiega nakčia
ARBATA
ar tu atsimeni laikus
visas beprotiškas naktis
mūsų negimusius vaikus
aš vis dar matau jų akis
tai buvo keisti keisti laikai
kai mes vis dar žudėme save
ir mūsų begęstantys veidai
atsispindėdavo lange
dabar ant stalo prieš mane
tiktai atšalus arbata
o rankos tyliai uždengia akis
aš noriu būt kažkur toli
nes jeigu liksiu praeity
galiu ir vėl pradėt kartot klaidas
ilga kaip šimtmečiai diena
ilgai bus chaoso pilna
vienatvė tūno visuomet
kažkur arti prie kūno bet
nebūna amžinas ruduo
ir aš tikiu kažkiek dar tuo
silpna pulsuojanti šviesa
tamsaus koridoriaus gale
LAUŽAI
kiek laužų kiek laužų
kibirkščiuoja aplink
prie laužų prie beržų
tu mane prisimink
tarp laužų tarp beržų
tu mane prisimink
prie kiekvieno buvau
pasedėjęs kadais
su draugais dainavau
ir mąsčiau su draugais
nuo kiekvieno širdy
kibirkštėlę nešu
o mane ar girdi
prie laužų prie beržų
o mane ar girdi
nesakyk kad toli
nesakyk pamiršai
jeigu aš pakely
jei liepsnoja laužai
o manęs ar klausais
ties ugnelės žara
aš likau su visais
nors manęs čia nėra
pasislinktumei tu
tai prisėsčiau šalia
aš ir vėl išeinu
su pušies šakele
BET
bet šis pasaulis per daug jau liūdnas
kad aš mokėčiau šypsotis gražiai
tik šis pasaulis per daug jau piktas
kad aš galėčiau prajuokint tave
raudonos spalvos atskiedžia juodą
pasaulio tvanas ir amžinoji šviesa
ar tu sapnuoji tai kartais naktį
ar tu jauti tai giliai viduje
mano gyvenimo erdvės aplenkia
industrinio liūdesio miestus
bet kartais kai įvykių eigai pakeisti
tereikia tik meilės aš trokštu
ištrūkti į laisvę
tu kartais klausi kodėl aš keistas
kodėl aš noriu kažko daugiau
ir mano žodžiai nereiškia nieko
jei tavo akys užmerktos man
VIENĄ KARTĄ PARYŽIUJE
tavo nekaltybė man atvėrė vėl akis į saulę
tavo nekaltybė lyg lietus išplovė užterštas mintis
tavo nekaltybė šį pasaulį man parodė vėl iš naujo
tavo nekaltybė atidarė užsitrenkusias duris
vieną kartą paryžiuj
svaičiojau apie tave
vieną kartą paryžiuj
rytui nušvitus lange
tu sugriovei viską ir po to vėl viską pastatei iš naujo
tu keistai tylėjai taip keistai kad net prakalbinai mane
tavo nekaltybė įsiliejo ir užvaldė mano kraują
tavo nekaltybė tartum šėlstanti palaima pragare
SAVO PATIES AUKA
vėl tavo rankose akmuo
tu nori mesti jį į mane
neatvėsins tavęs vanduo
man sako pyktis tavo veide
ir begalinis liūdesys
ir šio pasaulio pabaiga
aš nieko kito nematau tavo akyse
savo veiklos auka
savo ligos auka
savo sapnų auka
savo paties auka
kuo pinigų delne daugiau
tuo galvoje minčių mažiau
ir jei turi nors kiek draugų
ar jie tikri ar tik dėl pinigų
ir apgaulingas blizgesys
ir nupirktų daiktų našta
aš nieko kito nematau tavo akyse
SUGRĮŽK
aš viską viską užmiršau
ir viską tau senai atleidau
sugrįžk sugrįžk vardu pašauk
tu vėl gyvensi manyje
o jeigu ne o jeigu ne
tai susitikime per klaidą
aš viską viską užmiršau
ir viską tau senai atleidau
o aš taip myliu o aš taip myliu
prieš šitą jausmą meilė
aidas tolimo griaustinio
įsiliepsnojęs ilgesys
širdies išdegino kraštelį
ir ašara lyg debesis
nuplovė nuoskaudos šešėlį
aš taip myliu aš taip myliu
rodos ir tavy galiu
uždegt didžiulę jausmo ugnį
tik ta bedugnė ta bedugnė
I REMEMBER
I remember my childhood witch comes back to me
I remember thats funny incredible days
I remember I have a couple things to believe
I remember I trusted what people say
What did I really forget
Can't remember quite dry
I remember my schoolyears, my very first kiss
When I took guitar, when I broke my first string
I remember my girlfriend who I really miss
I remember that day when I started to sing
I'll never forger those people I've met
I'll never forget those countries I've saw
I'll never forget that we worried they said
I remember where I was five minutes ago
KRANTAS
pučia pučia jūrų vėjas
neša neša mano laivą
mano viltį neša neša
supa supa juodos bangos
glosto mažą mano laivą
blaško blaško mano sapną
lekia lekia mano laivas
skuba skuba ten kur krantas
ten kur baigias juodos bangos
skuba skuba ten kur smėlis
ten kur žmonės ten kur gėlės
ten kur saulė žemę šildo
kur pasisuksi naktis
apgaubia tavo akis
apgaubia tavo viltis širdy
tu jos klasta netikėk
tikslą kaip žvaigždę turėk
baigsis audra ir nušvis tavo veidas
galbūt nėra mano kranto
tiktai vėjas juodos bangos
galbūt krantas mano sapnas
kas tik būtų atiduosiu
visą jėgą savo laivui
ir pasieksiu smėlio krantą


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q12664073--Tamsoje  (techno mix)-1--lt-0000-1645

M-1 (1994 albumas)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q12664073--Tamsoje  (techno mix)-1--lt-0000-1646

M-1 (1994 albumas)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q12664073--Tamsoje  (techno mix)-1--lt-0000-1647

M-1 (1994 albumas)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q12664073--Tamsoje  (techno mix)-1--lt-0000-1648

M-1 (1994 albumas)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q12664073--Tamsoje  (techno mix)-1--lt-0000-1649

M-1 (1994 albumas)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q12664073--Tamsoje  (techno mix)-1--lt-0000-1650

M-1 (1994 albumas)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0000.jsonl--Q12664073--Tamsoje  (techno mix)-1--lt-0000-1651

M-1 (1994 albumas)


Lietuvos ekonomika

miniatiūra

Lietuvos ekonomika (arba Lietuvos ūkis) – 2019 m. duomenimis aštuoniolikta didžiausia ekonomika Europos Sąjungoje (ES),Gross domestic product at market prices [Bendrasis vidaus produktas pagal rinkos kainas]. Eurostat. Atnaujinta: 2020-10-23.  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/product/view/NAMA_10_GDP  pagal Konstituciją grindžiama privačios nuosavybės teisės ir konkurencingos rinkos,Lietuvos Respublikos Konstitucija. IV Skirsnis, Tautos ūkis ir darbas, 46 straipsnis. 1992 m. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.1890 kitaip įvardijamais kaip kapitalistiniais laisvosios rinkos, principais. Nuo 2001 m. šalis yra PPO,PPO. LR Užsienio reikalų ministerija. Atnaujinta 2019-01-08. https://www.urm.lt/default/lt/ekonomine-diplomatija/lietuva-tarptautinese-ekonominese-organizacijose/ppo o nuo 2018 m. – EBPOEkonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija. LR Sveikatos Apsaugos Ministerija. Atnaujinta: 2020-07-01. https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/tarptautinis-bendradarbiavimas/tarptautines-organizacijos-1/ekonominio-bendradarbiavimo-ir-pletros-organizacijaEBPO. LR Užsienio reikalų ministerija. Atnaujinta: 2018-10-16. https://www.urm.lt/default/lt/ekonomine-diplomatija/lietuva-tarptautinese-ekonominese-organizacijose/ebpo narė. Pagal socialinius ekonominius rodiklius, Lietuvos ekonomika priklauso labai aukšto išsivystymo lygio šalių grupei pagal Žmogaus socialinės raidos indeksą,Human Development Indicators - Lithuania [Žmogaus raidos indikatoriai - Lietuva]. UNDP. http://www.hdr.undp.org/en/countries/profiles/LTU tuo pat metu šalis yra trečia ES narė, kurioje pajamų nelygybė didžiausia,Income quintile share ratio (S80/S20) [Pajamų kvantilių santykis (S80/S20)]. Duomenų kodas: ilc_di11. Eurostat. Atnaujinta: 2020-10-22. https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tessi180&plugin=1 ir ketvirta ES pagal didžiausią skurdo ir socialinės atskirties riziką – šalyje yra 26,3 % asmenų, gyvenančių žemiau ir prie skurdo ribos.People at risk of poverty or social exclusion [Skurdo ir socialinės atskirties rizikoje esantys asmenys]. Duomenų kodas: T2020_50 Eurostat. Atnaujinta: 2020-10-23. https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/bookmark/6fcbedf6-9471-41cb-8636-e67af4e0d7a2?lang=en Lietuva yra viena iš labiausiai išsilavinusių visuomenių pasaulyje: pagal EBPO duomenis, ji užima šeštą vietą pasaulyje pagal aukštąjį išsilavinimą įgijusių žmonių skaičių populiacijos dydžiui.Population with tertiary education [Visuomenė su aukštuoju išsilavinimu]. EBPO. Atnaujinta: 2020-10-23. doi: 10.1787/0b8f90e9-en. https://data.oecd.org/eduatt/population-with-tertiary-education.htm

 2003 m. nedarbo lygis siekė 12,7%.
 2004 m. nedarbo lygis siekė 11,4%.
 2005 m. nedarbo lygis siekė 8,3%.
 2006 m. nedarbo lygis siekė 5,6%.
 2007 m. nedarbo lygis siekė 4,3%.
 2008 m. nedarbo lygis siekė 5,8%.
 2009 m. nedarbo lygis siekė 13,7%http://vz.lt/2/straipsnis/2010/02/23/Nedarbas_pernai_isaugo_beveik_pustrecio_karto2.
 2011 m. rugpjūčio mėn. nedarbo lygis siekė 10,93 %.
 2012 m. lapkričio pradžioje fiksuota 9,75% nedarbas, kuris buvo mažiausias per visą krizinį laikotarpį, bet vėliau nedarbo rodiklis vėl išaugo.Registruotų bedarbių sumažėj

Nedarbas 2003 m. nedarbo lygis siekė 12,7%. 2004 m. nedarbo lygis siekė 11,4%. 2005 m. nedarbo lygis siekė 8,3%. 2006 m. nedarbo lygis siekė 5,6%. 2007 m. nedarbo lygis siekė 4,3%. 2008 m. nedarbo lygis siekė 5,8%. 2009 m. nedarbo lygis siekė 13,7% 2011 m. rugpjūčio mėn. nedarbo lygis siekė 10,93 %. 2012 m. lapkričio pradžioje fiksuota 9,75% nedarbas, kuris buvo mažiausias per visą krizinį laikotarpį, bet vėliau nedarbo rodiklis vėl išaugo. Registruotų bedarbių sumažėjo


Lietuvos ekonomika


Alytaus apskritis

Alytaus apskritis – 1995–2010 m. valstybinio lygmens administracinis teritorinis vienetas, piečiausia Lietuvos apskritis, apėmusi didžiąją Dzūkijos etnografinio regiono dalį – Alytaus, Lazdijų ir Varėnos rajonų, Alytaus miesto ir Druskininkų savivaldybių teritorijas. Bendras plotas – 542,5 tūkst. ha. Miškai užima 247,2 tūkst. ha (44 proc.), upės, ežerai – 24,3 tūkst. ha (4,3 proc.) visos teritorijos. Per apskritį teka didžiausia šalies upė Nemunas ir viena įspūdingiausių Lietuvos upių – Merkys. Gausu ežerų, didžiausi – Dusia (2334 ha), Metelys (1290 ha), Žuvintas (991,8 ha), Didžiulis (912,7 ha), Obelija (572,5 ha), Simno ežeras (245 ha), Giluitis (235 ha).

Tai pats miškingiausias regionas Lietuvoje, garsėjantis grybingais miškais, savita ir unikalia architektūra, autentiškomis liaudies meno tradicijomis. Iš kitų šalies regionų išsiskiria valstybės saugomų teritorijų gausa, gamtos savitumu, kultūros tradicijomis, ekologine pusiausvyra, tradicinių verslų plėtojimu, geromis sąlygomis pažintiniam pėsčiųjų, vandens ir dviračių turizmui. Tai regionas, turintis etnografinių ir kalbinių ypatumų, nuo XIX a. vadinamas Dzūkija.

2011 m. gyveno 157 766 žmonės:2011 m. surašymo duomenys
 Lietuviai – 95,29 % (150 349);
 Lenkai – 1,91 % (3 029);
 Rusai – 1,25 % (1 973);
 Baltarusiai – 0,42 % (668);
 Totoriai – 0,25 % (408);
 Ukrainiečiai – 0,17 % (275);
 Vokiečiai – 0,04 % (68);
 Čigonai – 0,03 % (61);
 Kiti – 0,59 % (935).2001 m. gyveno 187 769 žmonės:2001 m. surašymo duomenys
 Lietuviai – 95,28 % (178 919);
 Lenkai – 2,09 % (3 936);
 Rusai – 1,25 % (2 358);
 Baltarusiai – 0,44 % (832);
 Totoriai – 0,24 % (462);
 Ukrainiečiai – 0,2 % (393);
 Čigonai – 0,06 % (120);
 Vokiečiai – 0,05 % (96);
 Kiti – 0,34 % (653)


Alytaus apskritis


1971 m.

1971 m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

 Sausio 2 d. – Raimundas Vaitiekus, Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės bei Tauragės apskrities politinis bei visuomenės veikėjas.
 Sausio 6 d. – Darius Maskoliūnas, Lietuvos krepšininkas ir treneris, politikas. Vilniaus miesto savivaldybės narys.
 Sausio 14 d. – Marius Baltuška, pedagogas, Lietuvos ir Molėtų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Sausio 15 d. – Eglė Špokaitė, Lietuvos baleto artistė.
 Sausio 27 d. – Erika Drungytė, poetė, vertėja, kritikėErika Drungytė ..

 Vasario 9 d. – Valdas Petronis, Lietuvos ir Ukmergės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vasario 23 d. – Darius Ramančionis, Lietuvos geografas, ekologas, aplinkosaugininkas, gamtos mokslų daktaras, gamtos ir kultūros paveldo propaguotojas.
 Vasario 28 d. – Nikolajus Gusevas, Lietuvos sporto, visuomenės ir politinis veikėjas.

 Kovo 1 d.:
 Egidijus Šatavičius, Lietuvos archeologas, pedagogas, enciklopedininkas, humanitarinių mokslų daktaras.
 Giedrius Ribokas, Lietuvos ir Utenos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Kovo 10 d. – Dainius Miglinas, Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Kovo 23 d. – Darius Seilius, Lietuvos ir Mažeikių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Kovo 27 d. – Evaldas Priudokas, Lietuvos krepšininkas, baigęs karjerą.

 Balandžio 10 d. – Darius Gailius, Lietuvos matavimų inžinierius, technologijos mokslų daktaras.
 Balandžio 11 d. – Darijus Pundžius, gydytojas, Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Balandžio 15 d. – Neda Malūnavičiūtė, Lietuvos džiazo vokalistė, fleitininkė.
 Balandžio 17 d. – Gediminas Dominas, teisininkas, verslo teisės advokatas, teisėtyrininkas komercininkas, advokatų kontoros „Bernotas ir Dominas Glimstedt“ partneris, vienas jos steigėjų.
 Balandžio 19 d. – Marijonas Mikutavičius, dainininkas, „Lietuvos Ryto“ žurnalistas, aktorius, televizijos laidų vedėjas.
 Balandžio 21 d. – Darius Ulickas, Lietuvos ir Raseinių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Balandžio 27 d.:
 Artūras Karnišovas, Lietuvos krepšininkas. Vedęs, žmona  – Gina, sūnūs – Erikas ir Maiklas.
 Šarūnas Sabaliauskas, Lietuvos architektas.
 Balandžio 29 d. – Danguolė Beinarytė, Lietuvos choro dirigentė.
 Balandžio 30 d.:
 Dainius Burokas, Lietuvos ir Švenčionių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Violeta Baltutienė – Jagelavičiūtė, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja.

 Gegužės 1 d. – Vitalijus Mitrofanovas, inžinierius, teisininkas, Lietuvos ir Akmenės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 4 d. – Rolandas Jurkėnas, Lietuvos ir Anykščių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 5 d. – Egidijus Preibys, inžinierius energetikas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Gegužės 19 d. – Nerija Putinaitė, filosofė, vertėja, politinė veikėja, LR švietimo ir mokslo viceministrė.
 Gegužės 20 d. – Algirdas Paleckis, Lietuvos ir Vilniaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 23 d. – Rytis Vaišvila, Lietuvos krepšininkas ir treneris. Nuo 2009 m. liepos mėn. pasirašė vienerių metų sutartį su Kinijos Sianjango "Tan Tan" komandą,http://sportas.atn.lt/straipsnis/27966/rvaisvila-is-klaipedos-keliasi-i-kinija tačiau 2010 m. sausio pabaigoje buvo atleistas.http://www.krepsinis.net/kinijos-klubas-atleido-r-vaisvila-132682.html 2010 m. liepos 30 d. sugrįžo į Klaipėdos "Neptūno" klubo vyr. trenerio postą.http://www.krepsinis.net/neptuno-vyr-treneriu-oficialiai-tapo-r-vaisvila-jam-talkins-p-juodis-147835.html.

 Birželio 6 d. – Andra Simniškytė–Strimaitienė, Lietuvos archeologė, redaktorė.
 Birželio 9 d. – Ingrida Mazaliauskienė–Čirvinskaitė, ekonomistė, Lietuvos profsąjungų ir politinė veikėja.
 Birželio 12 d. – Audrius Žiugžda, bankininkas vadybininkas, didžiausio Lietuvoje komercinio banko AB SEB banko prezidentas, valdybos pirmininkas.
 Birželio 17 d. – Gvidas Vilys, lietuvių audėjas, tautodailininkas, humanitarinių mokslų (menotyra, muzikologija) daktaras.
 Birželio 22 d. – Eugenijus Cikanavičius, ūkininkas, Lietuvos ir Kaišiadorių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Birželio 26 d. – Vigilijus Sadauskas, inžinierius, VGTU docentas.

 Liepos 6 d. – Valentas Šulskis, vadybininkas, buvęs didžiausios Lietuvos žemės ūkio investicinės bendrovės AB „Agrovaldymo grupė" (AVG) vadovas.
 Liepos 10 d. – Aidas Mikėnas, Lietuvos ir Kupiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 14 d. – Dainius Kazlauskas, Lietuvos aktorius.
 Liepos 17 d. – Kęstutis Malcius, pedagogas, Lietuvos ir Visagino sporto, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 18 d. – Vaidas Žutautas, buvęs Lietuvos rinktinės vartininkas.
 Liepos 23 d. – Aurelijus Daraškevičius, Lietuvos baleto artistas.
 Liepos 29 d. – Rūtenis Paulauskas, Lietuvos krepšinio treneris.
 Liepos 31 d. – Agnė Zuokienė, Lietuvos visuomenės veikėja, nuo 2009 m. gruodžio 8 d. Seimo narė.

 Rugpjūčio 1 d.:
 Milda Žemaitienė, Lietuvos ir Širvintų rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 Raimondas Kuodis, Lietuvos ekonomistas, bankininkystės ir finansų specialistas, socialinių mokslų daktaras, makroekonominės politikos ir viešosios ekonomikos ekspertas.
 Rugpjūčio 9 d. – Rimvydas Laužikas, Lietuvos archeologas, Vilniaus universiteto, Komunikacijos fakulteto, Bibliotekininkystės ir informacijos mokslų instituto direktorius, docentas.
 Rugpjūčio 10 d. – Gintautas Vėlius, Lietuvos archeologas, pedagogas.
 Rugpjūčio 17 d. – Vidmantas Purlys, lietuvių diplomatas, ambasadorius.

 Rugsėjo 3 d. – Edita Vaitkūnienė – Pociūtė, Lietuvos politinė veikėja.
 Rugsėjo 7 d. – Artūras Vazbys, psichologas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugsėjo 14 d. – Gintaras Kazakas, Lietuvos ir Vilniaus miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

 Spalio 8 d.:
 Aurimas Truncė, Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vidmantas Verbickas, diplomatas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 Spalio 13 d. – Artur Liudkovski, Vilniaus miesto savivaldybės politinis veikėjas.
 Spalio 14 d. – Virginija Ostašenkovienė, Lietuvos archeologė, muziejininkė, turizmo gidė.
 Spalio 17 d. – Giedrė Mickūnaitė, Lietuvos dailėtyrininkė, humanitarinių mokslų daktarė.
 Spalio 30 d. – Audra Plepytė-Jara, lietuvių diplomatė, Lietuvos ambasadorė Ispanijoje.

 Lapkričio 6 d. – Kęstutis Alčauskis, operos solistas, tenoras.
 Lapkričio 11 d. – Tomas Pačėsas, Lietuvos krepšininkas ir treneris.

 Gruodžio 18 d. – Vaidas Bacys, pedagogas, Lietuvos ir Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas.
 Gruodžio 21 d. – Margarita Drobiazko, šokėja ant ledo, 2000 m. pasaulio čempionato bronzos medalio, 2000 ir 2006 m. Europos čempionatų bronzos medalių laimėtoja. Pirmoji Lietuvai atstovavusi sportininkė, laimėjusi medalius Europos ir pasaulio dailiojo čiuožimo čempionatuose. 2002 m. Solt Leik Sičio olimpiadoje užėmė penktąją vietą. Tai aukščiausia Nepriklausomos Lietuvos sportininkų iškovota vieta žiemos olimpiadose.
 Gruodžio 27 d. – Ronata Balkaitienė, pedagogė, dainininkė, Lietuvos ir Druskininkų savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

 Andrius Janukonis, Lietuvos verslininkas.
 Darius Šulnis, Lietuvos verslininkas, finansininkas, investicijų bendrovės „Invalda" prezidentas.
 Giedrius Masalskis, radijo, televizijos laidų ir renginių vedėjas.
 Jonas Saladžius, teisininkas, verslo teisės advokatas, advokatų kontoros „Eversheds Saladžius“ steigėjas, vadovaujantis partneris, Vilniaus universiteto (VU) ir Mykolo Romerio universiteto (MRU) lektorius.
 Rokas Ramanauskas, lietuvių teatro režisierius

Kaip rašo Italijos dienraštis "La Reppublica", Jasminas Repeša galų gale priėmė sprendimą ir treniruos Madrido "Real" komandą.
Strategas atmetė Romos "Lottomatica" klubo pasiūlymą. J.Repeša pasirašys 2 metų kontraktą. Pagal naujas Ispanijos lygos taisykles, J.Repeša, o taip pat ir kiti ACB treneriai, negalės treniruoti nacionalinių rinktinių.
„Ilgoji pertrauka“: „Lietkabelio“ klaustukai, kiek laiko dar turi Peno, prognozė Europos taurės kovoms ir žvilgsnis į visus varžovus
Norėdami komentuoti prisijunkite.


1971 m.


XVIII amžius

Aštuonioliktas mūsų eros amžius – šimto metų laikotarpis, prasidėjęs 1701 metų sausio 1 dieną ir pasibaigęs 1800 metų gruodžio 31 dieną.

Tūkstantmečiai: 1 tūkstantmetis – 2 tūkstantmetis – 3 tūkstantmetis

Amžiai: XVII amžius – XVIII amžius – XIX amžius

Dešimtmečiai: 1-as 2-as 3-as 4-as 5-as 6-as 7-as 8-as 9-as 10-as

 1714 m. – Gabrielis Danielis Farenheitas sukonstravo gyvsidabrio termometrąFahrenheit Daniel Gabriel (Danielis Gabrielis Farenheitas). Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 740 psl.
 1741 m. – Vitusas Beringas atrado Aliaską
 1751–1780 m. – enciklopedininkų leista „Enciklopedija“
 1749 m. – Bendžaminas Franklinas išrado žaibolaidįŽaibolaidis. Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, XII t. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1984. T.XII: Vaislapėlis-Žvorūnė, 463 psl.
 1767 m. – Džeimsas Vatas ištobulino garo mašinąChristoph Bernoulli (1833). Handbuch der Dampfmaschinen-Lehre, Basel 1833. Apie Thomas Newtommen žr. 29 puslapį, trečią skyrių. pdf
 1768–1771 m. – Džeimsas Kukas tyrinėjo ir kartografavo Naująją Zelandiją ir Australiją
 1783 m. – Lui Sebastjenas Lenormandas išrado parašiutą
 1783 m. – Broliai de Mongolfjė išrado ir pademonstravo karšto oro balioną
 1787 m. – Džonas Fičas sukonstravo pirmąjį garlaivį
 1796 m. – Edvardas Dženeris atliko pirmąjį skiepą (inokuliaciją)
 1799 m. – Pjeras Fransua Ksaveras Bušaras atrado Rozetės akmen

pdf 1768–1771 m. – Džeimsas Kukas tyrinėjo ir kartografavo Naująją Zelandiją ir Australiją 1783 m. – Lui Sebastjenas Lenormandas išrado parašiutą 1783 m. – Broliai de Mongolfjė išrado ir pademonstravo karšto oro balioną 1787 m. – Džonas Fičas sukonstravo pirmąjį garlaivį 1796 m. – Edvardas Dženeris atliko pirmąjį skiepą (inokuliaciją) 1799 m. – Pjeras Fransua Ksaveras Bušaras atrado Rozetės akmenį

Scientist of the Day - Pierre-François-Xavier Bouchard
Pierre-François-Xavier Bouchard, a lieutenant and engineer in the French army, was born Apr. 29, 1771. Bouchard entered the army in 1793 and was sent to the school for aerostatics to be trained in military ballooning, a new addition to the art of warfare. There he met Nicholas-Jacques Conté, who was investigating ways to produce hydrogen for lighter-than-air balloons, and who managed to explode a flask of hydrogen in Bouchard's presence. Conté lost an eye; Bouchard had one badly damaged. The Conté connection turned out to be important for young Bouchard, because even though it almost cost him an eye, it also brought him a recommendation to the École Polytechnique, the newly founded engineering school headed up by Claude Louis Berthollet and Gaspard Monge. When Berthollet and Monge were recruited by Napoleon to provide him with talented young engineers for his invasion of Egypt in 1798, Bouchard was one of those invited along. Once they arrived in Egypt with the invasion, many of the engineers became members of the Institute of Egypt, established in Cairo as a scholarly center for the scientific pursuits of the expedition. Bouchard seems to have preferred the military side and had limited involvement with the Institute. In the summer of 1799, Bouchard was put in charge of rebuilding a fort near the port city of Rashid (Rosetta). On either July 15 or July 19, 1799, he found part of an ancient Greek stele built into a wall. It had three inscriptions carved into its dark grey granite-like surface: one at the bottom in Greek, a second in the middle in Demotic, and at the top, broken off, a third in hieroglyphics. Bouchard's discovery is now called the Rosetta Stone (first image). It was one of the great archaeological finds of the Napoleonic expedition, and to Bouchard's credit, he immediately recognized that if the three inscriptions recorded the same text, then it could potentially provide a key for the decipherment of hieroglyphic writing. The stone was taken back to Cairo, and the inscriptions were carefully copied by the members of the Institute, primarily by taking prints directly from the stone, and also by making casts of the inscriptions. The man in charge of making the prints was none other than the one-eyed inventive genius, Nicholas-Jacques Conté.
It was a good thing that copies and casts were taken, because when the French surrendered to the British in 1801, the Rosetta Stone, and many other antiquities, were surrendered as well. Which is why, if you want to see the Rosetta Stone, you must go to the British Museum, and not the Louvre. Ironically, it was not an Englishman, but a Frenchman, Jean-François Champollion, working from the copies, who finally deciphered hieroglyphics in 1822. When the scientific and cultural fruits of the Napoleonic expedition were printed up, as the multi-volume Description de l’Égypte (1809-1828), engravings made from the Institute copies were included. They depicted the stone life-size, and even though the volumes of the Description were large, it took three engravings to display the entire stone, one for each language inscription. Here is the engraving of the broken-off top section, with the hieroglyphics. We displayed this plate in our 2006 exhibition, Napoleon and the Scientific Expedition to Egypt, and our online catalog of the exhibition has an extensive section on the discovery, study, and fate of the Rosetta Stone. There you can see all three engravings of the Rosetta Stone fashioned into one, courtesy of PhotoShop, along with some details of the hieroglyphic engraving. There is also a view of Rosetta, taken from the Description, which we reproduce here as well (second image). Bouchard had a successful career as a French army officer, but he never again did anything as exciting as finding a Rosetta Stone. And because he withdrew from the Institute of Egypt in favor of military affairs, he was not included when André Dutertre made pencil sketches of nearly all of the Institute members. Over the years we have profiled quite a few of the engineers who accompanied Napoleon, and we nearly always included the Dutertre sketch of that individual, For example, here is the entry on François-Charles Cécile, who drew the view of Rosetta above; his Dutertre portrait is the last in the slide-show series. But Dutertre never drew Bouchard, so we have no idea what Bouchard looked like. That is a shame; he deserves to be better remembered, and portraits, busts, and statues are a great aid to public recollection. Dr. William B. Ashworth, Jr., Consultant for the History of Science, Linda Hall Library and Associate Professor emeritus, Department of History, University of Missouri-Kansas City. Comments or corrections are welcome; please direct to ashworthw@umkc.edu.


XVIII amžius


XVIII amžius

 1714 m. – Gabrielis Danielis Farenheitas sukonstravo gyvsidabrio termometrąFahrenheit Daniel Gabriel (Danielis Gabrielis Farenheitas). Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 740 psl.
 1741 m. – Vitusas Beringas atrado Aliaską
 1751–1780 m. – enciklopedininkų leista „Enciklopedija“
 1749 m. – Bendžaminas Franklinas išrado žaibolaidįŽaibolaidis. Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, XII t. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1984. T.XII: Vaislapėlis-Žvorūnė, 463 psl.
 1767 m. – Džeimsas Vatas ištobulino garo mašinąChristoph Bernoulli (1833).


Druskininkai

Druskininkai – kurortinis miestas pačiuose Lietuvos pietuose, Dzūkijoje, Alytaus apskrityje, 60 km į pietus nuo Alytaus, netoli sienos su Baltarusija. Druskininkų savivaldybės centras. Druskininkai yra seniausias (nuo 1794 m.) ir didžiausias visus metus veikiantis Lietuvos balneologinis, purvo ir klimatinis kurortas. Druskininkų senamiestis yra urbanistikos paminklas.

Mieste yra 3 šventyklos, 8 sanatorijos, daug poilsio centrų, viešbučių, Druskininkų savivaldybės viešoji biblioteka, Druskininkų centrinė ligoninė (Balainės miške), poliklinika, paštas (naujieji pašto rūmai pastatyti 1980 m., architektas V. Banikovas), keli parkai. Per Nemuną nutiesti du tiltai: senasis Druskininkų tiltas ir 2011 m. atidarytas Parko tiltas, jungiantis Druskininkų senamiestį su kairiajame Nemuno krante esančia Baltašiške. 2015 m. virš Nemuno įrengtas Lynų kelias.

thumb|220px|Druskininkai XIX a. Napoleono Ordos piešinys

Dabartinio miesto teritorija apgyvendinta nuo seniausių laikų, jos ribose yra Druskininkų senovės gyvenvietė. Ankstyvaisiais viduramžiais dabartinio miesto teritorija buvo jotvingių genties gyventoje teritorijoje. Nuo XIII a. įėjo į Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės sudėtį. Čia buvo nedidelė tvirtovė, įėjusi į Panemunės gynybinę sistemą.Druskininkų savivaldybės puslapis - Istorija  1311 m. Vokiečių Ordino didysis magistras Henrikas Plecke šią tvirtovę užėmė ir sugriovė.Lietuviškoji enciklopedija. VII t. Kaunas:Spaudos fondas, 1939. P.36.

Druskininkai rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą minimi 1636 m.info.druskininkai.lt - istorijos faktai  1702 m. kovo 24 d. šalia gyvenvietės įvyko Druskininkų mūšis tarp švedų ir ATR kariuomenių. Druskininkų kaimas minimas 1765 m. XVIII a. Druskininkai tebuvo nedidelis kaimas Pervalko seniūnijoje su 5 valstiečių sodybomis.http://www.druskininkumuziejus.lt/lt/diic/druskininku-istorijos-apzvalga/

Mineraliniai šaltiniai žinomi nuo XVIII a. pradžios. Tuo metu sūriuosius vandenis Druskininkuose gydymui ėmė naudoti vietos gyventojas P. Sūrutis (Suraučius, Surmetis).http://kultura.lrytas.lt/istorija/druskininku-220-metu-istorijos-rata-suko-iskilios-asmenybes.htm  Jis dideliuose kubiluose šildydavo sūrų šaltinių vandenį ir, po to išpilstęs į mažus buteliukus, vandeniu gydė ligonius. 1789 m. Druskininkus aplankė Lietuvos Didysis Kunigaikštis Stanislovas Poniatovskis, kurio įsakymu ~1790 m. rūmų gydytojas ėmė tirti mineralinių vandenų gydomąsias savybes. Kurortas įkurtas 1794 m. birželio 20 d., kai Stanislovas Augustas Druskininkus paskelbė gydomąja vietove.

Pirmasis šaltinių tyrinėtojas buvo Gardino farmacininkas Rumelis, kuris 1830 m. ištyrė kelis mineralinių vandenų šaltinius. Gardino gubernatoriaus Bobiatinskio skatinamas 1830 m. VU profesorius I. Fonbergas ištyrė Druskininkų šaltinių vandenį, o 1835 m. šiuos tyrimus paskelbė ir pasiūlė caro vyriausybei steigti kurortą. 1837 m. gruodžio 31 d. imperatoriaus įsaku Druskininkai pripažinti mineralinių šaltinių kurortu,T.Bairašauskaitė, Z. Medišauskienė, R.Miknys Lietuvos istorija VIII t. I dalis.- Vilnius: Baltos lankos, 2011. P.74. patvirtintas ir Dopelmejerio kurorto plėtros planas, 1838 m. atidaryta pirmoji sanatorija – 12 vonių gydykla, vėliau išplėsta iki 50 vonių.https://www.druskininkai.lt/go.php/lit/Savivaldybe  1843 m. gydėsi apie 2000 žmonių, XIX a. pabaigoje – apie 5000 žmonių kasmet.http://www.hermis.lt/druskininkai/istorija/  1844-1852 m. pastatyta bažnyčia.Lietuviškoji enciklopedija. VII t. Kaunas:Spaudos fondas, 1939. P.37. Po Krymo karo pagausėjus ligonių ir sužeistųjų Gardino vicegubernatorius Jakovas Rožnovas ėmėsi priemonių Druskinikuose įrengti laikiną stačiatikių šventyklą privačiame name (1857 m.). Jo lėšomis 1865 m. buvo pastatyta cerkvė.

1850 m. kurorte poilsiavo ir koncertavo įžymus kompozitorius Stanislovas Moniuška. 1861 m. Druskininkuose buvo 9 mineralinio vandens šaltiniai, o 1884 m. - jau 16. Svarbus kurorto gyvenimo įvykis – geležinkelio Sankt Peterburgas-Varšuva atidarymas 1862 metais. Artimiausia Druskininkams geležinkelio stotis (Pariečė) buvo 19 km nuo kurorto centro. Ją buvo galima pasiekti vieškeliu.

thumb|220px|Druskininkų Šv. Gabrieliaus cerkvė

1863 m. Druskininkų apylinkėse veikė sukilėlių būriai. Numalšinus sukilimą 1865 m. caro valdžia pardavė Druskininkus pulkininkui K. Štrandmanui (Strantmann).http://www.druskininkumuziejus.lt/lt/diic/druskininku-istorijos-apzvalga/?page=3 1876 m. iš jo kurortą nupirko trijų asmenų bendrovė.Lietuviškoji enciklopedija. VII t. Kaunas:Spaudos fondas, 1939. P.37. 1871 m. gaisras sunaikino didesnę miesto dalį, o 1884 m. sudegė gydyklos. 1893 m. Druskininkams suteiktos miesto teisės. 1895 m. pastatyta Druskininkų Šv. Pantaleono cerkvė bei Druskininkų Šv. Gabrieliaus cerkvė. 1899 m. pradėjo veikti naujos maudyklės Ratnyčios upėje, plaukti garlaivis į Gardiną.

XIX a. pabaigoje ir XX a. pradžioje Druskininkuose pastatyta keletas mažų sanatorijų, vasarnamiai (panašaus stiliaus į to meto Europos kurortus). Čia vasarojo Vilniaus, Varšuvos ir Maskvos vidurinė klasė. Pagal lankomumą Druskininkai Rusijos imperijoje tapo treti po Kaukazo ir Krymo.http://kultura.lrytas.lt/istorija/druskininku-220-metu-istorijos-rata-suko-iskilios-asmenybes.htm  XX a. pradžioje Druskininkuose atsirado telefono ryšys, elektra.http://www.druskininkumuziejus.lt/diic/druskininku-istorijos-apzvalga/?page=3

1909 m. Druskininkuose lankėsi 5000 svečiųLietuviškoji enciklopedija. VII t. Kaunas:Spaudos fondas, 1939. P.38., o Pirmojo pasaulinio karo išvakarėse 1913 m. - 18 600 poilsiautojų.http://www.druskininkumuziejus.lt/lt/diic/druskininku-istorijos-apzvalga/?page=4 Kilus karui Druskininkuose vyk smarkūs mūšiai ir kurortas smarkiai nukentėjo. Pusė miestelio sugriauta, sudegė 2/3 miško.Lietuviškoji enciklopedija. VII t. Kaunas:Spaudos fondas, 1939. P.38. Druskininkuose kovojama buvo ir vykstant Lenkijos-sovietų karui. Nemuno mūšio metu bandydami užeiti sovietų kariuomenei į užnugarį lenkai puolė Seinus, kuriuose tuo metu buvo lietuvių kariuomenė, tuomet toliau link Druskininkų, kur užėmė lietuvių kariuomenės ginamą strateginės reikšmės medinį tiltą per Nemuną ir judėjo toliau link Varanavo ir Lydos. Tiltą Druskininkuose lenkams pavyko užimti tik po 11 nesėkmingų bandymų, į nelaisvę pateko 80 lietuvių kariųLech Wyszczelski, "Polish-Russian War of 1919-1920", tom.2, Bellona, Warsaw 2010, P.517

Tarpukaryje Druskininkai priklausė Lenkijai (1920–1939 m.). Pirmas pokarinis kurortinis sezonas oficialiai pradėtas jau 1923 m., tačiau iki 1930 m. kurortas vystėsi silpnai.https://www.druskininkai.lt/go.php/lit/Savivaldybe  1930 m. Druskininkus ėmė valdyti Bank Gospodarstwa Krajowego, 1931 m. jį nupirko Lenkijos iždas.Lietuviškoji enciklopedija. VII t. Kaunas:Spaudos fondas, 1939. P.38. Kurortą populiarino Juzefas Pilsudskis, kuris čia praleido didelę dalį savo vasaros atostogų. Miestas priklausė Balstogės vaivadijos, Gardino apskričiai. 1934 m. pastačius geležinkelio jungtį su Pariečės stotimi (dab. Baltarusija), palengvėjo susisiekimas su Druskininkais geležinkeliu. 1937 m. čia poilsiavo 11 047 žmonės.

1939 m. rugsėjo mėn. Raudonoji armija įsiveržė į Lenkiją ir okupavo Druskininkus. Miestelis nuo 1939 m. spalio iki 1940 m. rugpjūčio priklausė Baltarusijos TSR, Balstogės sričiai. Po to, kai 1940 m. Lietuva buvo okupuota Sovietų Sąjungos 1940 m. rugsėjo 7 d. Druskininkai buvo prijungti prie Lietuvos TSR. Per trumpą priklausymo Baltarusijai laikotarpį miestelis buvo išplėštas, į Baltarusiją išvežti brangūs baldai, suimta ir ištremta nemažai žmonių.http://www.druskininkumuziejus.lt/lt/diic/druskininku-istorijos-apzvalga/?page=5 1941 m. birželio 23 d. vokiečiai užėmė Druskininkus ir prijungė prie Balstogės srities. 1941 m. birželio 23 d. miestelyje susikūrė lietuvių partizanų būrys, sudaryta lietuvių administracija, iki liepos 12 d. veikė lietuvių policija.http://www.druskininkumuziejus.lt/lt/diic/druskininku-istorijos-apzvalga/?page=6

1944 m. liepos 14 d. miestas vėl okupuotas sovietų. Druskininkų apylinkėse veikė Dainavos apygardos partizanai. 1946 m. rugpjūčio 3 d. Druskininkai tapo apskrities pavaldumo miestu. Nuo 1951 m. miestas pradėjo sparčiai plėstis, čia pradėtos statyti naujos gydyklos ir sanatorijos. 1952 m. gruodžio 22 d. tapo srities pavaldumo, o 1953 m. gegužės 28 d. respublikinio pavaldumo miestu. Miestas buvo plečiamas pagal 1957 m. (architektai A. Mačiulis ir kt.), 1978 m. (architektai P. Janulis ir kt.), 2000 m. (architektai S. Čereškevičius, N. Dičiuvienė, V. Stauskas ir kt.) bendruosius planus. 1960 m. pastatytas „Turisto“ viešbutis (architektas A. Sprindys), 1978 m. „Raigardo“ universalinė parduotuvė (architektas E. Beinortas). Poilsiautojų skaičius sovietiniais laikais siekė 400 000 per metus.

1990 m. balandžio 5 d. demokratiškai išrinkta 1-oji Nepriklausomos Lietuvos Druskininkų miesto taryba ir valdyba. XX a. 10-ajame dešimtmetyje prie miesto prijungta Ratnyčia. 1994 m. patvirtintas Druskininkų herbas. Žlugus TSRS žymiai sumažėjo turistų ir poilsiautojų skaičius, o tai padarė labai neigiamą poveikį Druskininkų ekonomikai. 2001 m. nedarbo lygis Druskininkuose pasiekė 29 proc. Per pastarąjį dešimtmetį kurortas atsigavo. Buvo pastatyti nauji ir renovuoti anksčiau statyti poilsio namai ir sanatorijos. 2006 m. gruodžio 26 d. Druskininkuose atidarytas pirmasis Lietuvoje vandens parkas. 2011 m. baigta statyti Druskininkų sniego arena (Snow Arena) tapo dar vienu turistų traukos centru

Per trumpą priklausymo Baltarusijai laikotarpį miestelis buvo išplėštas, į Baltarusiją išvežti brangūs baldai, suimta ir ištremta nemažai žmonių. 1941 m. birželio 23 d. vokiečiai užėmė Druskininkus ir prijungė prie Balstogės srities. 1941 m. birželio 23 d. miestelyje susikūrė lietuvių partizanų būrys, sudaryta lietuvių administracija, iki liepos 12 d. veikė lietuvių policija.


Druskininkai


Druskininkai

thumb|220px|Druskininkai XIX a. Napoleono Ordos piešinys


Druskininkai

thumb|220px|Druskininkai XIX a. Napoleono Ordos piešinys

Dabartinio miesto teritorija apgyvendinta nuo seniausių laikų, jos ribose yra Druskininkų senovės gyvenvietė. Ankstyvaisiais viduramžiais dabartinio miesto teritorija buvo jotvingių genties gyventoje teritorijoje. Nuo XIII a. įėjo į Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės sudėtį. Čia buvo nedidelė tvirtovė, įėjusi į Panemunės gynybinę sistemą.Druskininkų savivaldybės puslapis - Istorija  1311 m. Vokiečių Ordino didysis magistras Henrikas Plecke šią tvirtovę užėmė ir sugriovė.Lietuviškoji enciklopedija. VII t. Kaunas:Spaudos fondas, 1939. P.36.

Druskininkai rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą minimi 1636 m.info.druskininkai.lt - istorijos faktai  1702 m. kovo 24 d. šalia gyvenvietės įvyko Druskininkų mūšis tarp švedų ir ATR kariuomenių. Druskininkų kaimas minimas 1765 m. XVIII a. Druskininkai tebuvo nedidelis kaimas Pervalko seniūnijoje su 5 valstiečių sodybomis.http://www.druskininkumuziejus.lt/lt/diic/druskininku-istorijos-apzvalga/

Mineraliniai šaltiniai žinomi nuo XVIII a. pradžios. Tuo metu sūriuosius vandenis Druskininkuose gydymui ėmė naudoti vietos gyventojas P. Sūrutis (Suraučius, Surmetis).http://kultura.lrytas.lt/istorija/druskininku-220-metu-istorijos-rata-suko-iskilios-asmenybes.htm  Jis dideliuose kubiluose šildydavo sūrų šaltinių vandenį ir, po to išpilstęs į mažus buteliukus, vandeniu gydė ligonius. 1789 m. Druskininkus aplankė Lietuvos Didysis Kunigaikštis Stanislovas Poniatovskis, kurio įsakymu ~1790 m. rūmų gydytojas ėmė tirti mineralinių vandenų gydomąsias savybes. Kurortas įkurtas 1794 m. birželio 20 d., kai Stanislovas Augustas Druskininkus paskelbė gydomąja vietove.

Pirmasis šaltinių tyrinėtojas buvo Gardino farmacininkas Rumelis, kuris 1830 m. ištyrė kelis mineralinių vandenų šaltinius. Gardino gubernatoriaus Bobiatinskio skatinamas 1830 m. VU profesorius I. Fonbergas ištyrė Druskininkų šaltinių vandenį, o 1835 m. šiuos tyrimus paskelbė ir pasiūlė caro vyriausybei steigti kurortą. 1837 m. gruodžio 31 d. imperatoriaus įsaku Druskininkai pripažinti mineralinių šaltinių kurortu,T.Bairašauskaitė, Z. Medišauskienė, R.Miknys Lietuvos istorija VIII t. I dalis.- Vilnius: Baltos lankos, 2011. P.74. patvirtintas ir Dopelmejerio kurorto plėtros planas, 1838 m. atidaryta pirmoji sanatorija – 12 vonių gydykla, vėliau išplėsta iki 50 vonių.https://www.druskininkai.lt/go.php/lit/Savivaldybe  1843 m. gydėsi apie 2000 žmonių, XIX a. pabaigoje – apie 5000 žmonių kasmet.http://www.hermis.lt/druskininkai/istorija/  1844-1852 m. pastatyta bažnyčia.Lietuviškoji enciklopedija. VII t. Kaunas:Spaudos fondas, 1939. P.37.


LNK

LNK TV („Laisvas ir nepriklausomas kanalas“) – Lietuvos televizijos grupė, priklausanti „MG Baltic Media“ bendrovei.

thumb|250px|LNK TV studijų pastatas
Televizija įkurta Lapėse pertvarkius „LitPoliinter TV“, kai šio pagrindiniu akcininku tapo Lietuvos žemės ūkio bankas (kitais akcininkais buvo bendrovės „Vilniaus vingis“, „Griaustinio aidas“, Lietuvos darbininkų sąjunga) 1995 m. balandžio 1 d. Programą visoje Lietuvoje imta transliuoti nuo 1995 m. gegužės 5 d.

Iš pradžių retransliavo kai kurias ORT programas (pvz., naujienų laidą „Vremia“). 1996 m. jas pakeitė originalios programosLNK televizijos „Žinios“ pasirodė eteryje prieš metus // TV antena, Nr. 9, 1997, p. 3., taip pat transliuotos ir CNN programoshttps://books.google.lt/books?id=5kXvAAAAMAAJ&q=litpoliinter+tv&dq=litpoliinter+tv&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwiziYDztKbaAhXLa1AKHTXODFkQ6AEIJzAB.

1996 m. įkurtas kanalo biuras Vilniujehttps://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/TAR.235E80DB3E6A.

Nuo 2012 m. kanalas yra retransliuojamas skaitmeniniu signalu.

LNK atsisako Žinių tarnybos
Koncerno "MG Baltic" valdomas Laisvas nepriklausomas kanalas (LNK) baigė gamybinių procesų optimizavimą naikinama Žinių tarnyba ir nuo spalio 1 d. visiškai nelieka nuosavos TV laidų gamybos.
Žinios ir informacinės laidos buvo paskutinis likęs produktas, kurį LNK kūrė pati tačiau ir šią paslaugą kanalas nuo šiol pirks iš nepriklausomos prodiuserių kompanijos. Tai rugpjūčio gale LNK žinių tarnybos vadovo Rolando Aginto įkurta UAB "Žinių studija".Paskutines darbo dienas LNK Žinių tarnyboje leidžiantis ir paslaugų pirkimo sutartį su kanalu trečiadienį planuojantis pasirašyti p. Agintas skaičiuoja, kad jo įsteigta įmonė pilnu etatu įdarbins ne mažiau 40 žmonių.
Kurs senas ir naujas laidas
"Kai televizija nusprendė nebegaminti žinių, bet šią paslaugą pirkti iš išorinio tiekėjo, natūraliai pasirinko mus - turime sukaupę 13 metų patirtį", VŽ teigia p. Agintas. Tačiau atsisako nurodyti, kiek LNK kanalui atsieis jo vadovaujamos kompanijos paslaugos, tik užsimena, kad sutartis pasirašoma keleriems metams ir iškart dėl laidų paketo.UAB "Žinių studija" įstatinis kapitalas 10,000 Lt, vienintelis jos akcininkas, vadovas ir kol kas vienintelis darbuotojas yra p. Agintas."Realią veiklą įmonė turėtų pradėti spalio 1 dieną, iki to laiko suformuosime komandą dar tiksliai skaičiuojame, bet panašu, kad viso bus sudarytos sutartys su 67 žmonėmis: be 40 nuolatinių darbuotojų, pirksime paslaugas iš neetatinių, vadinamųjų išorinių tiekėjų ir autorių", skaičiuoja p. Agintas.Naujajai įmonei bus perduotos p. Aginto ir jo komandos kuriamos LNK laidos "Labas vakaras, Lietuva", Žinios 18:45 ir 21:21, "Kriminalinė Lietuva" ir "Alfa savaitė". Prodiuseriai pristatys ir naują produktą - "Savaitės kriminalai" per Baltijos TV.
Sėkmingai išnaudoja sinergiją
Žinių laidų kūrimo modelis LNK nėra naujiena jis jau kurį laiką veikia LNK grupei taip pat priklausančiame informacijos ir publicistikos kanale "Info TV"."Žinias šio kanalo laidai "Info diena" lygiai tokiu pačiu principu kuria kita bendrovė. Manau, jis pakankamai sėkmingai veikia, juolab kad šiuo atveju dar ir sėkmingai išnaudojama sinergija: didžiają dalį jų reportažų sudaro LNK "Žinių tarnybos" surinkta ir nufilmuota medžiaga. O "Info TV" kūrybinės grupės parengtas žinias, tik papildytas naujais elementais, transliuoja kita LNK grupei priklausanti televizija Baltijos TV. Atitinkamai, "Info TV" sąnaudos yra ženkliai mažesnės, nes jai nereikia tokių pajėgumų, kokius turime mes", paaiškina naujosios prodiuserių kompanijos vadovas.Pasak jo, šis laidų pirkimo iš prodiuserių modelis, gan paplitęs ir pasaulyje, ypač patogus televizijai: kur kas lengviau apskaičiuoti sąnaudas, suvaldyti visas įmanomas rizikas, ir apskritai, daug mažesnis galvos skausmas kanalui."Tai iš esmės daug patogesnis valdymo būdas: užsakoma laida, ištransliuojamas gautas produktas, sumokami pinigai ir viskas. Nebereikia išlaikyti krūvos darbuotojų, rūpintis jų atostoginiais, motinystės atostogomis, traumomis ir pan. Be abejonės, man, kaip ir kiekvienam pradedančiam naują verslą, pasitaikys rizikų ir iššūkių, kurias ne visada įmanoma numatyti iš anksto. Tačiau vis tiek smalsu pabandyti, galų gale dirbu ne vienerius metus, žinau TV virtuvę ir mechanizmą", - sako p. Agintas.Naujoji įmonė laidas kurs toje pačioje LNK televizijos bazėje, kurioje dirbo iki šiol: iš kanalo nuomosis studiją, montažines, grimerines ir pan. "Bet kaip gamybinis padalinys, mes išsikeliame į išorę", - sako p. Agintas.
Jis numatęs dirbti tik su LNK ir jos grupės įmonėmis, konkuruojančioms žiniasklaidos priemonėms nėra nusiteikęs kurti turinio ir gaminti laidų.
LNK finansiniai rezultatai
VŽ jau skelbė, kad LNK pernai, palyginti su 2011 m., uždirbo 863.000 Lt grynojo pelno 45% mažiau nei 2011 m., kai bendrovės grynasis pelnas buvo 1,573 mln. Lt.
Televizijos programų transliuotojo pardavimo pajamos 2012 m., palyginti su 2011 m., mažėjo 0,6%, iki 62,658 mln. Lt. 2011 m. pardavimo pajamos siekė 63,083 mln. Lt.
Praėjusiais metais bendrovėje dirbo 98 darbuotojai.
LNK grupei priklauso šie kanalai: LNK, "Baltijos TV", TV1, Info TV bei Liuks!.Koncernui MG Baltic priklausantis žiniasklaidos holdingas MG Baltic Media valdo 80% LNK akcijų, likusius 20% investicijų fondas Amber Trust.
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.Tema Paslaugos
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


LNK

thumb|250px|LNK TV studijų pastatas
Televizija įkurta Lapėse pertvarkius „LitPoliinter TV“, kai šio pagrindiniu akcininku tapo Lietuvos žemės ūkio bankas (kitais akcininkais buvo bendrovės „Vilniaus vingis“, „Griaustinio aidas“, Lietuvos darbininkų sąjunga) 1995 m. balandžio 1 d. Programą visoje Lietuvoje imta transliuoti nuo 1995 m. gegužės 5 d.

Iš pradžių retransliavo kai kurias ORT programas (pvz., naujienų laidą „Vremia“). 1996 m. jas pakeitė originalios programosLNK televizijos „Žinios“ pasirodė eteryje prieš metus // TV antena, Nr. 9, 1997, p. 3., taip pat transliuotos ir CNN programoshttps://books.google.lt/books?id=5kXvAAAAMAAJ&q=litpoliinter+tv&dq=litpoliinter+tv&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwiziYDztKbaAhXLa1AKHTXODFkQ6AEIJzAB.

1996 m. įkurtas kanalo biuras Vilniujehttps://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/TAR.235E80DB3E6A. 1997 m. vasarą nemažai kurtų laidų (pvz. „Dviračio šou“) persikėlė į Baltijos televiziją.


LNK

thumb|250px|LNK TV studijų pastatas
Televizija įkurta Lapėse pertvarkius „LitPoliinter TV“, kai šio pagrindiniu akcininku tapo Lietuvos žemės ūkio bankas (kitais akcininkais buvo bendrovės „Vilniaus vingis“, „Griaustinio aidas“, Lietuvos darbininkų sąjunga) 1995 m. balandžio 1 d. Programą visoje Lietuvoje imta transliuoti nuo 1995 m. gegužės 5 d.

Iš pradžių retransliavo kai kurias ORT programas (pvz., naujienų laidą „Vremia“). 1996 m. jas pakeitė originalios programosLNK televizijos „Žinios“ pasirodė eteryje prieš metus // TV antena, Nr. 9, 1997, p. 3., taip pat transliuotos ir CNN programoshttps://books.google.lt/books?id=5kXvAAAAMAAJ&q=litpoliinter+tv&dq=litpoliinter+tv&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwiziYDztKbaAhXLa1AKHTXODFkQ6AEIJzAB.

1996 m. įkurtas kanalo biuras Vilniujehttps://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/TAR.235E80DB3E6A. 1997 m. vasarą nemažai kurtų laidų (pvz. „Dviračio šou“) persikėlė į Baltijos televiziją. 1997 m. spalį 46 proc. įmonės akcijų iš „Vilniaus vingis“, bendrovės „Anoma“ ir nukentėjusiųjų nuo „LitPoliinter“ indėlininkų bendrijos įsigijo „British Pacific Media Management“R. Barauskas. EBSW pėdsakai atvedė tardytojus iki LNK televizijos // Lietuvos rytas, Nr. 50, 1998, p. 3. 1998 m. sausį Hubertas Grušnys ir „Clear Channel Communication International“ įsigijo 10 procentų LNK akcijų iš Aleksandro Ambrazevičiaus ir 46 proc. akcijų iš „British Pacific Media Management“https://www.vz.lt/archive/straipsnis/2008/01/13/Pries_10_metu_VZ_LNK_dalybu_metas#ixzz60KPFALxP. Tų pačių metų rugsėjį 44 proc. LNK akcijų, priklausiusių Lietuvos žemės ūkio bankui, ir 56 proc. akcijų, priklausiusių H. Grušniui, įsigijo „Bonnier“ grupėhttps://www.delfi.lt/verslas/verslas/bonnier-grupe-i-lnk-televizija-investuos-13-mln-litu.d?id=386746. Po šio įsigijimo į Baltijos televiziją perėjo nemažai LNK Žinių tarnybos darbuotojų. 2000 m. dalis buvusių darbuotojų ir laidų grįžo į LNK.


LNK

thumb|250px|LNK TV studijų pastatas
Televizija įkurta Lapėse pertvarkius „LitPoliinter TV“, kai šio pagrindiniu akcininku tapo Lietuvos žemės ūkio bankas (kitais akcininkais buvo bendrovės „Vilniaus vingis“, „Griaustinio aidas“, Lietuvos darbininkų sąjunga) 1995 m. balandžio 1 d. Programą visoje Lietuvoje imta transliuoti nuo 1995 m. gegužės 5 d.

Iš pradžių retransliavo kai kurias ORT programas (pvz., naujienų laidą „Vremia“). 1996 m. jas pakeitė originalios programosLNK televizijos „Žinios“ pasirodė eteryje prieš metus // TV antena, Nr. 9, 1997, p. 3., taip pat transliuotos ir CNN programoshttps://books.google.lt/books?id=5kXvAAAAMAAJ&q=litpoliinter+tv&dq=litpoliinter+tv&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwiziYDztKbaAhXLa1AKHTXODFkQ6AEIJzAB.

1996 m. įkurtas kanalo biuras Vilniujehttps://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/TAR.235E80DB3E6A. 1997 m. vasarą nemažai kurtų laidų (pvz. „Dviračio šou“) persikėlė į Baltijos televiziją. 1997 m. spalį 46 proc. įmonės akcijų iš „Vilniaus vingis“, bendrovės „Anoma“ ir nukentėjusiųjų nuo „LitPoliinter“ indėlininkų bendrijos įsigijo „British Pacific Media Management“R. Barauskas. EBSW pėdsakai atvedė tardytojus iki LNK televizijos // Lietuvos rytas, Nr. 50, 1998, p. 3. 1998 m. sausį Hubertas Grušnys ir „Clear Channel Communication International“ įsigijo 10 procentų LNK akcijų iš Aleksandro Ambrazevičiaus ir 46 proc. akcijų iš „British Pacific Media Management“https://www.vz.lt/archive/straipsnis/2008/01/13/Pries_10_metu_VZ_LNK_dalybu_metas#ixzz60KPFALxP. Tų pačių metų rugsėjį 44 proc. LNK akcijų, priklausiusių Lietuvos žemės ūkio bankui, ir 56 proc. akcijų, priklausiusių H. Grušniui, įsigijo „Bonnier“ grupėhttps://www.delfi.lt/verslas/verslas/bonnier-grupe-i-lnk-televizija-investuos-13-mln-litu.d?id=386746. Po šio įsigijimo į Baltijos televiziją perėjo nemažai LNK Žinių tarnybos darbuotojų. 2000 m. dalis buvusių darbuotojų ir laidų grįžo į LNK.

1999 m. televizijos Žinių tarnybos studija perkelta iš Lapių į Vilniaus Lukiškes, o 2002 m. pagrindinė studija perkelta į Vilniaus Šeškinės mikrorajonąhttp://www.xxiamzius.lt/archyvas/xxiamzius/20030404/provi_02.html.

2003 m. televiziją įsigijo koncernas „MG Baltic“https://www.delfi.lt/verslas/medija/mg-baltic-isigis-televizijos-kanala-lnk.d?id=3378298.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0006.jsonl--Q7178--Emblema ir jos naudojimas-3--lt-0006-222

250px|thumb|TRK ir RPJ muziejus (Ženeva)
Tarptautinis Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio Judėjimas (TRK, RPJ, angl. ICRC), dažnai sutrumpintai vadinamas Raudonuoju Kryžiumi – visuomeninė organizacija, padedanti kovoti su ligomis, teikianti paramą nukentėjusiems nuo stichinių nelaimių. Taip pat rengia medicinos seseris, organizuoja donorus, karuose padeda sergantiems ir sužeistiems kariams.

Naudojamos trys emblemos: Raudonojo Kryžiaus (labiau krikščioniško stiliaus), Raudonojo Pusmėnulio (labiau musulmoniško) ir Raudonojo Kristalo (neutrali). Egzituoja taip pat pasenusi bet vis dar pripažįstama Raudonojo Liūto ir tik Izraelyje pripažįstama Raudonosios Dovydo Žvaigždės emblemos.

Lietuvos Raudonojo Kryžiaus draugijos, Raudonojo Kryžiaus, Raudonojo Pusmėnulio ir Raudonojo Kristalo emblemas ir pavadinimą taikos metu emblemą leidžiama naudoti tik su Lietuvos Raudonojo Kryžiaus leidimu, nes neatsakingas naudojimas silpnina šios simbolius.

Karinių pajėgų maskavimas šiuo ženklu yra karo nusikaltimas.

Lietuvos Raudonasis Kryžius pastebi, kad koronaviruso pandemijos metu padaugėjo neteisėtų emblemos naudojimo atvejų. Raudoną kryžių baltame fone vaizduojanti emblema – ypatingas, visame pasaulyje atpažįstamas ir saugomas simbolis. Karinių konfliktų metu šis ženklas padeda išsaugoti gyvybes, todėl jo naudojimas griežtai reglamentuotas įstatymų.
„Koronaviruso pandemijos metu medikai atlieka ypatingai svarbų darbą, todėl visuomenėje matome daug palaikymo akcijų. Vis dėlto, labai dažnai palaikymo plakatuose pastebime ir raudoną kryžių baltame fone. Tuomet teisiškai atrodo, kad dėkojama ne medikams, o Raudonajam Kryžiui. Su kolegomis pajuokavome, kad rytoj minėsime tarptautinę Raudonojo Kryžiaus dieną, tai smagu, kad mus sveikina, bet iš tikrųjų tai emblemos apsauga yra svarbus dalykas apie kurį būtina kalbėti“, – pažymėjo Lietuvos Raudonojo Kryžiaus generalinė sekretorė Gintarė Guzevičiūtė.
Dar 2000-aisiais šalyje priėmus Lietuvos Raudonojo Kryžiaus draugijos, Raudonojo Kryžiaus, Raudonojo Pusmėnulio ir Raudonojo Kristalo emblemos ir pavadinimo įstatymą visos iki tol šį simbolį naudojusios medicinos įstaigos turėjo jo atsisakyti.
Kuo ypatinga Raudonojo Kryžiaus emblema ir kokių pasekmių gali turėti netinkamas šio simbolio naudojimas?
Ypatinga reikšmė visame pasaulyje
Raudonas kryžius baltame fone jau pusantro šimto metų visame pasaulyje simbolizuoja Raudonojo Kryžiaus judėjimą. Tai vienas seniausių ir plačiausiai tarptautiniu mastu vartojamų simbolių, kurio naudojimas griežtai apibrėžiamas kiekvienoje Ženevos konvenciją ratifikavusioje valstybėje.
Tiek taikos, tiek karo metu emblema naudojama kaip atpažinimo ženklas, kad asmuo ar objektas yra susijęs su tarptautiniu Raudonojo Kryžiaus judėjimu. Lietuvoje Raudonojo Kryžiaus emblema yra ir karo medicinos tarnybos skiriamasis ženklas.
Tačiau pagrindinis Raudonojo Kryžiaus emblemos tikslas – apsaugoti karinių konfliktų metu pagalbą teikiančius žmones.
„Kariaujančios pusės negali atakuoti šiuo ženklu pažymėto asmens, pastato ar transporto priemonės. Tai – pati aukščiausia apsauga karo metu. Taip apsaugomi savanoriai, medicinos personalas, medicininė įranga ir įstaigos. Karo metu šiuo simboliu gali būti pažymėtos ir mokyklos, bažnyčios, jei šiuose pastatuose yra įkurtos laikinos ligoninės.
Kariniuose konfliktuose būna atvejų, kai emblemą neteisėtai panaudoja kariaujančios pusės, siekdamos apsaugoti karinę techniką arba užpulti iš pasalų. Jeigu toks neteisėtas Raudonojo Kryžiaus emblemos naudojimas sukelia tragiškas pasekmes, pavyzdžiui, žmonių aukas, tai laikoma karo nusikaltimu, o už tai atsakingas asmuo – karo nusikaltėliu“, – sakė Lietuvos Raudonojo Kryžiaus savanorė, tarptautinės humanitarinės teisės specialistė Neringa Mickevičiūtė.
Simbolį saugo įstatymai
Lietuvos Raudonojo Kryžiaus draugijos, Raudonojo Kryžiaus, Raudonojo Pusmėnulio ir Raudonojo Kristalo emblemos ir pavadinimo įstatymas numato, kad taikos metu emblemą galima naudoti išskirtiniais atvejais ir tik su Lietuvos Raudonojo Kryžiaus leidimu.
Už šio įstatymo pažeidimus ir neteisėtą emblemos naudojimą numatyta administracinė ar net baudžiamoji atsakomybė.
„Matome, kokią ypatingą reikšmę ir misiją turi šis ženklas, todėl labai svarbu suprasti, kad neatsakingas naudojimas silpnina šį simbolį. Jei ši emblema bus naudojamas bet kur, prasidėjus kariniam konfliktui jos sukuriama apsauga bus silpnesnė.
Tai reiškia, kad kariaujančios šalys nežinos, kad šiuo ženklu pažymėtų objektų negalima atakuoti, o tie, kam reikalinga pagalba, nežinos kur kreiptis. Ne veltui šis simbolis tiek metų yra gerbiamas bei saugomas visame pasaulyje.
Todėl norėdami, kad Raudonojo Kryžiaus emblema mus saugotų kariniuose konfliktuose, turime užtikrinti jos apsaugą taikos metu. Karinis konfliktas gali ir neįvykti, tačiau mūsų sąmonėje turi būti susiformavęs supratimas, kad šis ženklas reiškia absoliučią apsaugą, todėl gali būti naudojamas tik įstatymo numatyta tvarka“, – sakė N. Mickevičiūtė.
Lietuvos Raudonasis Kryžius pastebi, kad mūsų šalyje emblema neretai naudojama iliustruojant medikų darbą ar su tuo susijusias socialines akcijas.
„Džiaugiamės, kad mūsų emblema skleidžia pasitikėjimą ir gerą žinią, kitaip nebūtų pasitelkiama kitų iniciatyvų. Tačiau šis ženklas yra labai svarbus ne tik organizacijai, bet ir visam pasauliui. Esant ypatingai sudėtingoms situacijoms Raudonojo Kryžiaus emblema padeda išsaugoti gyvybes, todėl stengiamės užtikrinti atsakingą ir teisingą šio simbolio naudojimą“, – sakė Lietuvos Raudonojo Kryžiaus generalinė sekretorė G. Guzevičiūtė.
Raudonojo Kryžiaus emblema simbolizuoja pamatinius organizacijos principus – humaniškumą, nešališkumą, neutralumą, nepriklausomumą, savanoriškumą, vienumą ir universalumą.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0006.jsonl--Q7178--Emblema ir jos naudojimas-3--lt-0006-221

Naudojamos trys emblemos: Raudonojo Kryžiaus (labiau krikščioniško stiliaus), Raudonojo Pusmėnulio (labiau musulmoniško) ir Raudonojo Kristalo (neutrali). Egzituoja taip pat pasenusi bet vis dar pripažįstama Raudonojo Liūto ir tik Izraelyje pripažįstama Raudonosios Dovydo Žvaigždės emblemos.

Lietuvos Raudonojo Kryžiaus draugijos, Raudonojo Kryžiaus, Raudonojo Pusmėnulio ir Raudonojo Kristalo emblemas ir pavadinimą taikos metu emblemą leidžiama naudoti tik su Lietuvos Raudonojo Kryžiaus leidimu, nes neatsakingas naudojimas silpnina šios simbolius. Jei emblema naudojama bet kur, prasidėjus kariniam konfliktui jos sukuriama apsauga yra silpnesnė.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0006.jsonl--Q7178--Emblema ir jos naudojimas-3--lt-0006-223

Naudojamos trys emblemos: Raudonojo Kryžiaus (labiau krikščioniško stiliaus), Raudonojo Pusmėnulio (labiau musulmoniško) ir Raudonojo Kristalo (neutrali). Egzituoja taip pat pasenusi bet vis dar pripažįstama Raudonojo Liūto ir tik Izraelyje pripažįstama Raudonosios Dovydo Žvaigždės emblemos.

Lietuvos Raudonojo Kryžiaus draugijos, Raudonojo Kryžiaus, Raudonojo Pusmėnulio ir Raudonojo Kristalo emblemas ir pavadinimą taikos metu emblemą leidžiama naudoti tik su Lietuvos Raudonojo Kryžiaus leidimu, nes neatsakingas naudojimas silpnina šios simbolius. Jei emblema naudojama bet kur, prasidėjus kariniam konfliktui jos sukuriama apsauga yra silpnesnė. Kariaujančios šalys yra mažiau tikros, ar tikrai šiuo ženklu pažymėtų objektų negalima atakuoti. Neteisėto naudojimo atvejų pasitaiko įvairiose su organizacija nesusijusiose renginiuose, neretai tiesiog iliustruojant medikų darbą ar su tuo susijusias socialines akcijas, neleidžiama taip pat registruoti panašių prekinių ženklų, už draugijos ribų galima naudoti nebent kelio ženkluose. Lietuvos Respublikos Lietuvos Raudonojo Kryžiaus draugijos, Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio emblemos ir pavadinimo įstatymas e-seimas.lrs.lt Šie apribojimai iš pradžių galiojo tik kryžiui bei pusmėnuliui, bet šiuo metu galioja ir Raudonąjam Kristalui. Lietuvos Respublikos Lietuvos Raudonojo Kryžiaus draugijos, Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio emblemos ir pavadinimo įstatymo pavadinimo, III skyriaus pavadinimo ir 1, 2, 3, 4, 5, 8, 10, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 25, 27 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas e-seimas.lrs.lt


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0007.jsonl--Q35326383--Tais pačiais metais garbės daktaro vardą už verslumo kultūros-2--lt-0007-244

Kauno technologijos universitetas

Kauno technologijos universitetas (KTU) – valstybinė aukštoji mokykla, kilusi iš 1922 m. Kaune įkurto Lietuvos universiteto, pertvarkius 1920 m. įsteigtus Aukštuosius kursus.

1950 m. spalio 31 d. – 1990 m. spalio 30 d. aukštoji mokykla veikė Kauno politechnikos instituto (KPI) pavadinimu. Šiuo metu KTU – labai įvairias studijų programas siūlantis universitetas, glaudžiai bendradarbiaujantis su verslu.

Universitetas yra KTU gimnazijos (įkurta 1989 m.), KTU Vaižganto progimnazijos (įsteigta 2011 m.) ir KTU Inžinerijos licėjaus (įsteigtas 2014 m.) steigėjas.

stiprinimą universitete pelnė tarptautinio verslo veteranas Alex Sozonoff – vienas iš jaunojo verslo ugdymo erdvės „Startup Space“ bei Inovacijų ir verslo centro steigėjų, kuruojantis ryšius tarp Aalto (Suomija), Stanfordo (JAV) ir KTU.

KTU garbės regalijos įteiktos ir verslininkui daktarui Vladui Lašui už mokslo, technologijų, inovacijų ir verslumo sąveikos Lietuvoje
ir Universitete puoselėjimą asmeniniu indėliu ir tarptautiniais ryšiais. V. Lašo iniciatyva KTU buvo sukurtas ir į kosmosą pakilo pirmasis lietuviškas
palydovas „LitSat-1“.

Garbės daktaro vardą pelnė ir Jūratė Kristina Kazickaitė-Altman. Mokslo filantropė jį pelnė už kasmet skiriamas vardines stipendijas studentams, svarią finansinę paramą dėstytojams ir renginiams bei konkursams, pelnytą akademinės bendruomenės pripažinimą ir pagarbą organizuojant dr. Juozo Petro Kazicko šeimos fondo veiklą Lietuvoje ir Kauno technologijos universitete.

Rugsėjo 1 d. įkurtas KTU Inžinerijos licėjus – pirmoji tokio tipo švietimo įstaiga šalyje.

2016 m. už 3,5 mln. eurų KTU įsigijo ISM Vadybos ir ekonomikos universiteto kontrolinį akcijų paketą


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0007.jsonl--Q35326383--Tais pačiais metais garbės daktaro vardą už verslumo kultūros-2--lt-0007-245

Kauno technologijos universitetas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0007.jsonl--Q35326383--Tais pačiais metais garbės daktaro vardą už verslumo kultūros-2--lt-0007-246

Kauno technologijos universitetas

stiprinimą universitete pelnė tarptautinio verslo veteranas Alex Sozonoff – vienas iš jaunojo verslo ugdymo erdvės „Startup Space“ bei Inovacijų ir verslo centro steigėjų, kuruojantis ryšius tarp Aalto (Suomija), Stanfordo (JAV) ir KTU.

KTU garbės regalijos įteiktos ir verslininkui daktarui Vladui Lašui už mokslo, technologijų, inovacijų ir verslumo sąveikos Lietuvoje
ir Universitete puoselėjimą asmeniniu indėliu ir tarptautiniais ryšiais. V. Lašo iniciatyva KTU buvo sukurtas ir į kosmosą pakilo pirmasis lietuviškas
palydovas „LitSat-1“.

Garbės daktaro vardą pelnė ir Jūratė Kristina Kazickaitė-Altman. Mokslo filantropė jį pelnė už kasmet skiriamas vardines stipendijas studentams, svarią finansinę paramą dėstytojams ir renginiams bei konkursams, pelnytą akademinės bendruomenės pripažinimą ir pagarbą organizuojant dr. Juozo Petro Kazicko šeimos fondo veiklą Lietuvoje ir Kauno technologijos universitete.

Rugsėjo 1 d. įkurtas KTU Inžinerijos licėjus – pirmoji tokio tipo švietimo įstaiga šalyje.

2015 m. KTU Ekonomikos ir verslo fakultete atidaryta pirmoji Baltijos šalyse bei Lenkijoje „Bloomberg“ finansų ir rinkų laboratorija „Bloomberg Financial Markets Lab“https://www.vz.lt/verslo-aplinka/ekonomika/2015/06/30/ktu-studentams--bloomberg-finansu-ir-rinku-laboratorija#ixzz5dKCK6HnR.


Kretinga

Kretinga – miestas vakarų Lietuvoje, Žemaitijoje, 11 km į rytus nuo Palangos ir 21 km į šiaurės rytus nuo Klaipėdos. Kretingos rajono savivaldybės, kaimiškosios seniūnijos, katalikų ir evangelikų liuteronų parapijų centras, Kretingos miesto seniūnija. Kretinga yra 6-tas pagal dydį miestas Žemaitijoje ir 18-tas visoje Lietuvoje.

Tai vienas seniausių vakarų Lietuvos miestų, urbanistikos paminklas. Yra geležinkelio stotis, paštas (LT-97001). Pietiniai miesto rajonai – Bajorai ir Penkininkai.

thumb|left|250px|Kretinga nuo Pelėdos kalno 1957-2010 m.

Nuorodos Kretingos informacinis puslapis Kretingos krašto enciklopedija Žemaičių kultūros draugijos puslapis apie Kretingą Kretingos žemėlapiai Kretingos pranciškonai Bernardinų vienuolynas Kretingos liuteronų parapija Krašto informacinis portalas „Kretingos.info”

Kretingos parapija
Lietuvos giesmių šventė Kretingoje
Prasidedančios kalendorinės vasaros pirmąjį savaitgalį visos Lietuvos evangelikų liuteronų mintys ir žvilgsniai buvo nukreipti į Kretingą. Gegužės 31 – birželio 2 d. vietos ev. liuteronų parapijoje rengtas „Tarnystės“ temą gvildenęs LELB Jaunimo centro seminaras, o birželio 1 d., šeštadienį, miestą užplūdo evangeliški chorai iš artimesnių bei tolimesnių Lietuvos kampelių: 15.00 val. Kretingos ev. liuteronų bažnyčioje nuskambės 22-oji evangeliška Giesmių šventė.
Bičiuliai aplankė Kretingos parapiją
Kretingos evangelikų liuteronų bendruomenė praėjusį savaitgalį sulaukė ilgamečių savo bičiulių iš Blankenfelde parapijos, netoli Berlyno. Svečiai sakė atvykę skatinami krikščioniškos bendrystės ir kupini norų pagelbėti Kretingoje įrengti „Sandoros“ draugijos patalpas.
Kūrybingi liuteronai
Dovilė Grigaliūnaitė mokinasi Kretingos Daujoto vidurinėje mokykloje. Ji tapo konkurso „Menas ir sportas“ nacionalinio etapo nugalėtoja ir jos darbas gali būti eksponuojamas per 2012 metų olimpiadą Londone. Merginai ieškodama idėjos konursui pasirinko olimpinius žiedus, kurie simbolizuoja atskirus žemynus, juose piešdama sportinius simbolius, tam tikrą sporto šaką. Kaip minėjo Dovilė sportas mene yra sudėtinga tema, tačiau vis dėl to suradusi idėjų paišė stilizuotus olimpinius žiedus. Paklausta ar sportas ir menas turėtų eiti drauge, ji atsakė, kad pritaria tam pasakymui: sveikame kūne – sveika siela. Juk senovėje išorė ir vidus turi būti gražūs. Nors šiais laikais sportas ir menas yra atskiros valstijos ir vieni kitus užgaulioja. Galbūt tokie konkursai padeda vienas kitą suartinti.
Vasaros stovyklas prisimenant
Kiekvieną rudenį prisimename nuostabias prabėgusios vasaros akimirkas. Šią vasarą mūsų Bažnyčios vaikai ir jaunimas galėjo dalyvauti įvairiausiose krikščioniškose stovyklose: Vanaguose, Batakiuose, Kretingoje, Būtingėje... Džiugu, kad vasarą vaikai ir jaunimas gali praleisti laiką turiningai, kad atsiranda daug norinčių savanoriauti stovyklose, kad kunigai pasišventę su meile atlieka sielovados darbą.
Pašventintas centrinis Mišučių kapinių kryžius
Šalia Minijos kranto esančios Mišučių kapinės buvo vienintelės Kretingos parapijoje, kurios iki šiol neturėjo centrinio kryžiaus. Padėtis pasikeitė, kai praėjusiais metais vietovę aplankė Köln‘e, Vokietijoje, gyvenantis Staigių giminės palikuonis Armin Staigis. Arminas neberado kažkada šioje vietovėje klestėjusio liuteroniško Mišučių kaimo, kurio gyventojai buvo dar carų laikais iš Klaipėdos krašto atsikėlę lietuvininkai, tačiau svečias apsidžiaugė radęs išlikusias ir rūpestingai prižiūrimas kaimo kapines bei savo senelio Jurgio Staigio kapą. Ta proga jis nusprendė prisidėti prie kapinių papuošimo ir, patartas kunigo bei parapijos pirmininko, mielai sutiko paaukoti lėšų centrinio kapinių kryžiaus pastatymui.


Kretinga


Tiesioginis debetas

Tiesioginis debetas – automatinis sąskaitų apmokėjimo būdas, kai įmonė informuoja banką, kiek jis turėtų nuskaičiuoti iš kliento sąskaitos už parduotas prekes. Pats klientas tokią teisę bankui suteikia pasirašydamas atitinkamą sutartį, paprastai po vieną kiekvienam paslaugos teikėjui. Klientas tiesioginio debeto sutartį gali pasirašyti arba pačiame banke (jei paslaugų tiekėjas yra pasirašęs sutartį su banku, kad jis nori gauti pinigus tiesioginiu debetu) tada bankas informuoja įmonę, kad iš tam tikro kliento pinigai bus gaunami tiesioginio debeto būdu. Arba įmonėje, tada įmonė informuoja, kad bankas nuo pasirašiusiojo kliento mokęsčius nuskaičiuotų tiesioginio debeto būdu(bankas prieš tai patikrina ar pas juo tas žmogus turi neuždarytas sąskaitas).

Tiesioginis debetas dažniausiai siūlomas nuolatinių sąskaitų (telekomunikacijų, draudimo, komunalinių ir pan.) apmokėjimui. Paprastai šias sąskaitas apmokėti tiesioginiu debetu yra pigiau, nei mokant už kiekvieną sutartį atskirai (mokant atskirai, yra imamas mokestis kaip už grynų pinigų pervedimą (bankuose jie skiriasi), arba kaip už pervedimą iš sąskaitos, priklauso nuo to kaip jūs mokate).

Bankams toks mokėjimo būdas patogus, nes reikalauja mažiau jų resursų. Paslaugų teikėjai tiesioginiu debetu paprastai pinigus gauna greičiau, nei išsiuntinėję sąskaitas klientams. O patys klientai, gali nesirūpinti, kad iki banko darbo pabaigos nespėjo nubėgti ir susimokėti (svarbu kad saskaita, iš kurios nuskaičiuojami pinigai, būtų netuščia)

Asmuo norintis pasirašyti TD sutartį, bankui turi pateikti savo asmeninius duomenis ir sąskaitos numerį, nuo kurios jis sutinka kad būtų vykdomas nurašinėjimas(žinoma sąskaita turi būti tame pačiame banke kur pasirašinėjama sutartis), pasirašant įmonėje reikia nurodyti ir sąskaitą ir aptarnaujantį banką. Saskaita turėtų būti kliento atsiskaitomoji, netinkamos yra terminuotų indėlių sąskaitos (nes didžioji dalis terminuoto indėlio sąskaitų yra blokuojamos debetui, ir šiaip netinkamos apmokėjimų atlikimui), o pąskolą aptarnaujanti sąskaita tinka. Pensijų kaupimo sąskaitos nelabai priimtinos.

Skaičiuojama, kad 1997 metais Didžiosiojoje Britanijoje buvo atlikta per 1,6 milijardų tiesioginio debeto mokėjimų. Šioje šalyje 1990 metais tiesioginiu debetu buvo apmokama 11 proc. sutarčių, o 2000 metais – 43 procentų. Tais metais tisioginiu debet naudojos 32 milijonai šalies gyventojų, daugiausia – 25-44 metų amžiaus žmonės.

Bendroji informacija:
 http://www.bacs.co.uk/bpsl/directdebit
 UK payments association

Tiesioginio debeto paslaugos teikėjai Lietuvoje:
 Swedbank
 DNB bankas
 SEB bankas
 Šiaulių bankas
 Medicinos bankas
 Nordea bankas
 Danske bankas
 Citadele bankas

Kategorija:Elektroninė bankininkyst


Tiesioginis debetas


Mosėdis

Mosėdis – miestelis Skuodo rajono savivaldybėje, prie Bartuvos upės, 11 km į pietus nuo Skuodo ir 11 km į šiaurę nuo Salantų. Šalia kelio  . Salantų regioniniame parke. Seniūnijos centras, 4 seniūnaitijos (Kęstučio, Liepų, Muziejaus, Šilalės). Miestelio pietinėje dalyje stūkso Mosėdžio piliakalnis, aptikti Mosėdžio pilkapiai.

Yra Mosėdžio Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia (pastatyta 1783 m.; su šventoriaus vartais), Mosėdžio gimnazija, paštas (LT-98026), pirminės sveikatos priežiūros centras, vaistinė, lopšelis-darželis, vaikų globos namai, kultūros centras, biblioteka (įsteigta 1937 m.). Mosėdžio vandens malūne prie Bartuvos užtvankos veikia Respublikinis V. Into vardo akmenų muziejus.

 Trumpai apie miestelį
 Mosėdis: įvykiai, datos, žmonės, žymiausi kultūros paveldo objektai
 Mosėdžio akmenų muziejus

Kategorija:Mosėdi

Nuorodos Trumpai apie miestelį Mosėdis: įvykiai, datos, žmonės, žymiausi kultūros paveldo objektai Mosėdžio akmenų muziejus

|
|
Dabar jau sunku atskirti kur prasideda miestelis ir kur baigiasi unikalių
akmenų muziejaus teritorija. Nors talkininkų būta be galo daug, vis dėl
to akmenų muziejus ir unikalus Mosėdžio grožis sukurtas vieno žmogaus
V. Into fantazijos ir titaniško darbo dėka.
Nors istorijos
šaltiniuose miestelis minimas nuo 1253 m. išgarsėti Mosėdžiui buvo lemta
tik pastaraisiais dešimtmečiais.
Nors Mosėdžio vietovardis tiesiogiai nesisieja su akmeniu, bet šiuo metu
šie žodžiai yra lyg sinonimai.
Akmenų
kraustymosi į Mosėdį pradžia sutampa su jauno gydytojo Vaclovo Into atvykimu
vadovauti naujai atidaromai ligoninei 1957 m. Jis ir yra tikrasis kaltininkas"
to, kad Mosėdis ir akmuo tapo neatskiriamos sąvokos.
|Akmenų
muziejaus pradžia ...
|
Kartą lankydamas pacientus, gretimame kaimelyje jis pamatė apie 50 kg sveriantį
akmenį, kurį pats dviračiu parsigabeno į ligoninės kiemą. Nuo tada ir prasidėjo
didžioji gydytojo "meilė" akmenims. Vasarą rytais prieš darbą,
jis dviračiu apvažiuodavo apylinkes, žymėjo įdomesnius riedulius, lankė
skaldyklas, prašė melioratorių, kad paliktų jo pažymėtuosius. Daugelis jau
žinojo, kad anksčiau ar vėliau V.Intas parsigabens juos į Mosėdį. Dalį jų
jis pats susivežė vežimu, traukiamu ligoninės arklio. Vėliau žiemą jis samdydavo
galingą melioratorių techniką. Kartais keliasdešimt tonų sveriančių akmenų
kelionė į mosėdį užtrukdavo keletą dienų. Ilgainiui, kai akmenys nebetilpo
ligoninės kieme, gydytojas V. Intas pradėjo juos statyti gatvės pakrasčiuose.
Dar vėliau akmenys tapo ir pačių mosėdiškių sodybų puošmena, nors iš pradžių
jie už akių savo gydytoją vadino keistuoliu.
|Vandens
malūno pastatas iš Mosėdžio miestelio pusės
|
|
|
Labai daug laiko gydytojas skyrė ir augalams: per atostogas aplankė
visus didžiuosius Sovietų Sąjungos botanikos sodus, pavienius gamtos mylėtojus.
Iš tolimųjų vietų atsivežti augalai buvo dauginami, sodinami aplink akmenis,
ligoninės kieme, miestelyje ir mosėdiškių sodybose.
Po 1962 m. gaisro Mosėdžio centre nutarta žemesniosios šlaito dalies nebeatstatyti,
o paversti šią vietą skveru, kuriame dabar didžiuliais akmenimis bei pasodintais
ažuolais pagerbti žymūs Žemaitijos ir Lietuvos vyrai, primenamos reikšmingos
mūsų valstybės datos.
Galiausiai gydytojui nebeužteko vietos siauroje ligoninės teritorijos
erdvėje. Jam gimė idėja kurti akmenų parką palei Bartuvos upę. Muziejaus-parko
projektą parengė kraštovaizdžio specialistai Rūta ir Alfonsas Kiškiai,
dendrologinę dalį Genovaitė Prakapaitė. Projekto moksliniu vadovu buvo
paskirtas profesorius, geologijos ir mineralogijos mokslų daktaras Algirdas
Gaigalas.
Dešiniajame Bartuvos kranto slėnyje darbai prasidėjo 1972 m.
Dar iki
įkuriant muziejų, be didžiulės surinktos ledynmečio laikų riedulių kolekcijos,
mosėdyje jau augo apie 1000 rūšių ir formų augalų. Taigi vieno žmogaus
žemaitiškas užsispyrimas, meilė gamtai davė pradžią muziejaus kūrimuisi.
1984 metais
buvo pradėtas sodinti akmenų muziejaus parkas. 2000-aisiais metais muziejaus
dendrologinė kolekcija paskelbta valstybės saugomu gamtos objektu. Joje
yra 15 ypač vertingų augalų rūšių.
|Kiekvienas
muziejaus akmuo savitas, nepakartojamas
|
|
|
Pagalbininkai...
Patys
didžiausi pagalbininkai buvo Skuodo melioratoriai, Mosėdžio kolūkis ir
vidurinė mokykla, Vilniaus universiteto Gamtos fakultetas, Geologijos
mokslinio tyrimo institutas.
Malūno
rekonstrukcija ir įsteigimas...
1975 m. prasidėjo ir senojo malūno, kuriam jau 200 metų restauravimo darbai.
V. Into nuveiktais darbai domėjosi gamtosaugininkai, rašytojai, žurnalistai,
mokslininkai. Apie Mosėdžio įdomybes rašė ne tik tuometinė sovietinė spauda,
bet ir daugelis užsienio šalių laikraščių ir žurnalų.
Jau muziejus...
Po ilgų derinimų, susirašinėjimo ir pasitarimų 1979 m. vasario 29
dieną nuspręsta Mosėdyje įsteigti Respublikinį unikalių akmenų muziejų.
Dabar
muziejus pavaldus
Aplinkos ministerijai. Svarbiausia jo veikla kaupti, tirti, eksponuoti,
populiarinti ir apsaugoti Lietuvos eratinius riedulius, atskleisti jų
gamtinę įvairovę,prigimtį ir mokslinę-pažintinę svarbą, išryškinti jų
gamtinį unikalumą, etnokultūrinę reikšmępraktinę svarbą, mineraloginius
ir petrografinius ypatumus., parodyti kaip susidarė šiandieninis Lietuvos
reljefas. Dabar nuziejuje sukaupta 150000 akmenų, kurių mažiausias tesveria
keletą gramų, didžiausias 50 tonų.
|Muziejaus
parke daug retų dekoratyvinių augalų
|
|
|
Kamerinė
ekspozicija...
Restauruotame malūne įsikūrė muziejaus administracija ir kamerinė ekspozicija.
Joje pateikta uolienų klasifikacija, geologiniai žemėlapiai, suakmenėję
gyvūnai (fosilijos), iš įvairių šalių atvežti ir muziejui padovanoti akmenys,
labai turtinga įvairių spalvų ir frakcijų smėlių kolekcija. Čia taip pat
eksponuojami iš žmogaus tulžies pūslės ir inkstų išoperuoti suakmenėję
svetimkūniai.
|Kamerinės
ekspozicijos vaizdas
|
|
|
Lauko
ekspozicija...
.Petrografinę lauko ekspoziciją, išdėstytą 8 ha plote Bartuvos slėnyje,
nuo miestelio skiria akmeninė tvora, tarsi savo rėžių pakraščiuose valstiečio
sukrauta iš laukų nurinktų akmenų. Girnos, akmeniniai laiptai, takai,
grindiniai, tilteliai, atraminės sienelės, stalai, skulptūros visa tai
lankytojams rodo , kaip akmuo buvo, yra ir gali būti naudojamas. Muziejaus
lauko ekspozicijoje yra apie 200 didelių riedulių. Čia galima pamatyti
visas Lietuvoje randamų uolienų atmainas. Rieduliai
išdėstyti nuosekliai pagal kilmę, atskiromis grupelėmis, truputį įkasti
į žemę, kad sudarytų natūralaus riedulyno vaizdą. Riedulių grupes jungia
jotninio smiltainio plokščių takas. Šie smiltainiai susidarė Skandinavijoje
prieš 0,6 milijardo metų iš birių smėlių. Bartuvos saloje išdėstyti pagonybės
laikus menantys dubenėti akmenys aukurai.
|
|Akmenys
suguldyti pagal kilmės regionus
|
|
|Mosėdžio
muziejuje gražu visais metų laikais
|
|
|
Kultūrinė
veikla...
Muziejaus
akmenų slėnyje organizuojami:
Tradicinės Joninės
Vasaros sporto žaidynės tarp Skuodo rajono seniūnijų
Tradiciniai "Kantri" festivaliai
Folkloriniai festivaliai (liepos mėnesį).


Mosėdis


Šiluva

Šiluva – miestelis Raseinių rajone, prie kelio , Tytuvėnų regioniniame parke. Seniūnijos centras, 2 seniūnaitijos (Centro ir Pušyno). Urbanistikos paminklas.

Stovi barokinė Šiluvos Švč. Mergelės Marijos Gimimo bazilika, pastatyta 1760–1775 m., garsėjanti didžiojo altoriaus Marijos paveikslu (minimu nuo 1646 m., iškilmingai kanonizuotu 1786 m.); modernistinė Šiluvos Švč. Mergelės Marijos Apsireiškimo koplyčia (pastatyta 1924 m. Marijos apsireiškimo vietoje). Veikia Šiluvos vidurinė mokykla, Raseinių meno mokyklos skyrius, biblioteka, ambulatorija (mokykloje), vaistinė, maisto prekių parduotuvė, kultūros namai, paštas (LT-60052). Miestelis įeina į Tytuvėnų regioninio parko teritoriją.
thumb|250px|left|Paminklas popiežiui Jonui Pauliui II. Priekyje – miestelio kapinės ir Šiluvos Apsireiškimo koplyčia

 Szydłów Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XII, psl. 97 (lenk.)

 Šiluvos svetainė
 Istorija ir žemėlapiai
 Miesteliai.lt
 Trumpai apie Šiluvą
 Šiluva, seniūnija ir jos piliakalniai
 Šiluva kaip šventov

Nuorodos Szydłów Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XII, psl.

|
|
Šiluva
Daugybė žmonių, geidžiančių pagalbos nuo Marijos, kas dieną plūdo į Šidlavą ir mažne visi datyrė, ko norėjo.
Motiejus Valančius Žemaičių vyskupystė
Religinė reikšmė
Mažas Šiluvos miestelis jau nuo XVI amžiaus garsėjo stebuklingu paveikslu ir Švč. M. Marijos gimimo (rugsėjo 8 d.) Šilinės atlaidais. Čia, kiek žinoma, anksčiausiai Europoje apsireiškė Švč. M. Marija, be to, Šiluvoje Ji pirmą ir vienintelį kartą krikščionybės istorijoje pasirodė bei kalbėjosi su kitos tikybos žmogumi kalvinu. Dievo Motinos apsireiškimo vieta ir yra svarbiausias pamaldumo objektas. Keliais eidami aplink ją žmonės prašo užtarimo, sveikatos, paguodos.
Vieta
Šiluva įsikūrusi sausose smėlingose žemėse. Jos apylinkės kalvotos, apaugusios pušimis. Nuo žodžio šilas vietovė ir gavo savo dabartinį pavadinimą. Netoliese teka Maironio apdainuota Dubysa. Už 9 kilometrų esantys Tytuvėnai garsūs savo ežerais.
1998 metais miestelyje gyveno tik 1300 gyventojų, bet atlaidų metu jis išauga į daugiatūkstantinį miestą.
Istorija
Šiluva ėmė garsėti, kai 1457 m. vietos dvarininkas Petras Gedgaudas pastatė Šiluvos bažnyčią ir jai dovanojo stebuklingą Švč. M. Marijos paveikslą.
XVI a. viduryje Šiluvos apylinkėse įsigalėjo kalvinizmas. Tačiau kol stovėjo senoji katalikų bažnyčia, į Šiluvos atlaidus suplaukdavo maldininkai net iš kaimyninės Prūsijos, kur protestantizmas tapo valstybine tikyba. Tai kėlė pastorių nepasitenkinimą. Katalikų bažnyčia buvo sugriauta. 1591 m. dvarininkė Sofija Vnučkienė perpirko Šiluvos dvarą su miesteliu bei užrašė jį vietos kalvinams.
Kanauninkas Jonas Kazakevičius Smolka buvo paskirtas Šiluvos klebonu de jure. Po Švč. M. Marijos apsireiškimo radęs bažnyčios fundacijos dokumentus, jis 1612 m. kreipėsi į teismą dėl nuosavybės grąžinimo katalikams ir 1622 m. bylą laimėjo. Tapęs klebonu de facto, senosios bažnyčios vietoje pastatė nedidelę medinę bažnytėlę. Švč. M. Marijos paveikslas buvo viešai rodomas tik nuo 1629 m., pasitraukus švedams. 1669 m. kalvinai patyrė lemiamą smūgį: jie susivaidijo su katalikais dėl sklypų šalia Švč. M. Marijos apsireiškimo koplyčios ir ginčo metu peršovė katalikų dvasininką bei koplyčioje kabantį Kristaus paveikslą. Už tokią šventvagystę paskirta didžiulė piniginė bauda Šiluvos kalvinus galutinai išsekino. 17601775 metais buvo pastatyta nauja puošni katalikų bažnyčia dabartinė Švč. M. Marijos gimimo mažoji bazilika.
Carinės Rusijos valdžia norėjo miestelio aikštėje priešais bažnyčią statyti cerkvę, bet klebonas nusipirko visą aikštę ir ten pastatė iš SanktPeterburgo atvežtą Švč. M. Marijos statulą.
Pirmosios Nepriklausomybės laikais Lietuvoje rugsėjo 8 d. buvo ne tik religinė, bet ir valstybinė šventė, nes tai Vytauto Didžiojo karūnavimui paskirta diena.
Sovietiniais metais valdžia kaip galėdama trukdė maldininkams dalyvauti atlaiduose: milicininkai kabinėdavosi prie vairuotojų, užtverdavo net šunkelius. Miestelio aikštėje vietoje Marijos statulos buvo pastatytas paminklas Už Tarybų valdžią žuvusiems šiluviškiams.
Dabartis
1991 m. rugsėjo 8 d. Šiluvoje kardinolas Vincentas Sladkevičius ir Seimo pirmininkas prof. Vytautas Landsbergis paaukojo Lietuvą Švč. M. Marijai. Čia saugomas ir paaukojimo aktas.
1993 m. rugsėjo 7 d. Šiluvą aplankė popiežius Jonas Paulius II. Jis meldėsi Šiluvos Švč. M. Marijos apsireiškimo koplyčioje, dalyvavo žodžio liturgijoje Švč. M. Marijos gimimo mažojoje bazilikoje.
Šiandien visą savaitę ir ilgiau trunkantys Šilinės atlaidai yra vienas svarbiausių religinių ir kultūrinių Lietuvos gyvenimo įvykių.
Atspindžiai kultūroje
Šiluvos atlaidai buvo kultūrinio gyvenimo centras: dar 1828 m. čia platinti lietuviški elementoriai, vėliau M. Valančiaus, S. Daukanto knygos, maldaknygės. Lietuviškos spaudos draudimo laikais Šilinės atlaidus labai pamėgo knygnešiai jų susirinkdavo apie 200. Tiesa, jų gaudyti atvažiuodavo ir apie 300 žandarų.
Šiluva įkvėpė nemažai poezijos kūrinių: K. Bradūno Šiluva, Šventoji kelionė; K. Grigaitytės Šiluvoje, Ave, Marija, Nenuženk nuo akmens; M. Bavarsko Ligonių sveikata.
Iš prozos kūrinių žinomiausi Žemaitės apsakymas Kelionė į Šidlavą apie 1906 metų atlaidus, kan. J. Rupeikos Kermošius Šidlavoje. Rašytojai vaizdžiai pasakojo apie į atlaidus susirenkančius elgetas (ubagus).
Šiluvos Švč. M. Marijos atvaizdų galima rasti daugelyje išeivijos lietuvių bažnyčių Čikagoje, Elisabethe, New Yorke, Marquette Parke (JAV), Altoettingene (Vokietija), Absame (Austrija), Rosario (Argentina), Montevideo (Urugvajus). Ten švenčiami ir Šilinių atlaidai.


Šiluva


Alytaus rajono savivaldybė

Alytaus rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietuose, abipus Nemuno. Administracinis centras – Alytus (į savivaldybės teritoriją neįeina).

2011 m. gyveno 28 167 žmonės:2011 m. surašymo duomenys
 Lietuviai – 97,29% (27406);
 Lenkai – 0,71% (201);
 Totoriai – 0,63% (180);
 Rusai – 0,55% (157);
 Ukrainiečiai – 0,1% (30);
 Baltarusiai – 0,09% (26);
 Vokiečiai – 0,06% (17);
 Kiti – 0,53% (150).2001 m. gyveno 32 572 žmonės:2001 m. surašymo duomenys
 Lietuviai – 97,45% (31742);
 Lenkai – 0,91% (298);
 Totoriai – 0,7% (231);
 Rusai – 0,51% (167);
 Ukrainiečiai – 0,13% (44);
 Baltarusiai – 0,07% (26);
 Vokiečiai – 0,04% (14);
 Kiti – 0,15% (50)


Alytaus rajono savivaldybė


Batakiai

Batakiai – miestelis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, į rytus nuo kelio E77 Ryga–Tilžė, 6 km į pietvakarius nuo Skaudvilės. Urbanistikos paminklas. Batakių seniūnijos ir seniūnaitijos centras.

 Miestelio svetainė
 Informacija apie Batakius
 Trumpai apie Batakius
 Batakių liuteronų parapija
 Batakiai iš oro 1945.01.16

Kategorija:Batakia

Nuorodos Miestelio svetainė Informacija apie Batakius Trumpai apie Batakius Batakių liuteronų parapija Batakiai iš oro 1945.01.16


Batakiai


Betygala

Betygala – miestelis Raseinių rajono savivaldybės teritorijoje, 16 km į rytus nuo Raseinių. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Miestelis radialinio plano. Svarbiausi statiniai: neobarokinė Betygalos Šv. Mikalojaus bažnyčia (pastatyta 1930 m.), Vytauto paminklas centrinėje aikštėje (pastatytas 1930 m., skulptorius – Petras Aleksandravičius; restauruotas 1980 m.), Betygalos Maironio gimnazija, biblioteka, Betygalos muziejus (krašto istorijos, dail. J. Kuzminskio, geologijos ekspozicijos), paštas (LT-60010).

 Betygala ir seniūnijos piliakalniai
 Tėvų žemė
 Krašto muziejus

Kategorija:Lietuvos miesteliai
Kategorija:Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietė

Nuorodos Betygala ir seniūnijos piliakalniai Tėvų žemė Krašto muziejus

BETYGALOS MUZIEJUS
|Adresas
|
Vytauto g. 16, Betygala, LT-4418 Raseinių raj.
|Darbo laikas
|
Antradieniais-šeštadieniais 8.00-16.00;
Sekmadieniais 8.00-15.00.
|Ruošiantis muziejų aplankyti kitu laiku, rekomenduojame iš anksto paskambinti telefonu: (8-428) 51892, (8-428) 54985.|
|Betygalos mistika... Jono Danausko nuotrauka||Betygala. Vytauto Didžiojo
paminklas miestelio centre.
|
Jono Danausko nuotrauka
Informaciją pateikė G. Pečkaitienė ir B. Kulpinskaitė
Nuotraukos iš ŽKD IKC archyvo
|© Regionų kultūrinių iniciatyvų centras
|
© Žemaičių dailės muziejus
Tinklalapis atnaujintas 2004.12.07


Betygala