Lietuvos vyrų futbolo rinktinė

DataTurnyrasVietaVaržovasRezultatasĮvarčiaiKontrolinės rungtynės PrištinaPralaimėjimas 0:4XXII pasaulio futbolo čempionato atranka Sankt GalenasPralaimėjimas 0:1XXII pasaulio futbolo čempionato atranka VilniusPralaimėjimas 0:22021 m. Baltijos taurė VilniusPralaimėjimas 0:1 2021 m. Baltijos taurė RygaPralaimėjimas 1:3 Paulius GolubickasKontrolinės rungtynės Leganesashttps://lff.lt/news/12102/birzelio-menesi-lietuvos-rinktine-suzais-kontrolines-rungtynes-su-ispanija/ U-21 Pralaimėjimas 0:4 XXII pasaulio futbolo čempionato atranka Vilnius Pralaimėjimas 1:4Rolandas BaravykasXXII pasaulio futbolo čempionato atranka SofijaPralaimėjimas 0:1XXII pasaulio futbolo čempionato atranka Emilijos Redžas Pralaimėjimas 0:5XXII pasaulio futbolo čempionato atranka Vilnius Pergalė 3:1Justas Lasickas, Fiodoras Černychas (2)XXII pasaulio futbolo čempionato atranka VilniusPralaimėjimas 0:4XXII pasaulio futbolo čempionato atranka Belfastas Pralaimėjimas 0:1Kontrolinės rungtynės VilniusLygiosios 1:1Justas LasickasKontrolinės rungtynės Minskasatšauktoshttps://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/po-lektuvo-uzgrobimo-lietuva-traukiasi-is-futbolo-macu-su-baltarusija-24-1508430Kontrolinės rungtynės SeravalėPergalė 2:1Augustinas Klimavičius, Linas MėgelaitisKontrolinės rungtynės DublinasPralaimėjimas 0:

Pastarosios rungtynės DataTurnyrasVietaVaržovasRezultatasĮvarčiaiKontrolinės rungtynės PrištinaPralaimėjimas 0:4XXII pasaulio futbolo čempionato atranka Sankt GalenasPralaimėjimas 0:1XXII pasaulio futbolo čempionato atranka VilniusPralaimėjimas 0:22021 m. Baltijos taurė VilniusPralaimėjimas 0:1 2021 m. Baltijos taurė RygaPralaimėjimas 1:3 Paulius GolubickasKontrolinės rungtynės Leganesas U-21

Lietuvos futbolo federacija (LFF) paskelbė, kad sieks atšaukti dvejas kontrolines rungtynes su baltarusiais – birželio pradžioje turėjusią vykti jaunimo (iki 21 metų) rinktinių akistatą ir lapkritį numatytą nacionalinių vyrų rinktinių kontrolinį mačą.
LFF generalinis sekretorius Edgaras Stankevičius pirmadienį per spaudos konferenciją pareiškė, kad sieks atšaukti abejas rungtynes.
„Konfliktas verčia keisti situaciją – draugiškos jaunimo rungtynės birželio 8 dieną yra atšaukiamos“, – sakė E.Stankevičius.
Suprasti akimirksniu
- Sekmadienį iš Atėnų į Vilnių skridusiam „Ryanair“ lėktuvui Baltarusijos tarnybos nurodė dėl neva potencialios grėsmės lėktuvo salone leistis Minske.
- Tačiau netrukus paaiškėjo, kad lėktuvas buvo priverstinai nutupdytas, siekiant suimti Baltarusijos žurnalistą, informacinio kanalo „Nexta“ įkūrėją Romaną Protasevičių.
Lietuvos vyrų futbolo rinktinė lapkričio 16 dieną buvo numačiusi sužaisti kontrolines rungtynes su Baltarusijos rinktine Minske.
Lietuviai linkę atšaukti ir šias rungtynes, bet prieš tai turi gauti UEFA palaiminimą.
„Šią savaitę bus vizitas ir susitikimas su UEFA vadovais. Vienas klausimų bus galimybė atšaukti tas rungtynes, kad jo nevyktų.
Pagal šios dienos situaciją, nei nacionalinė, nei jaunimo rinktinė nedalyvaus rungtynėse, nors ir esame pasirašę kontraktą su Baltarusijos nacionaline rinktine, – sakė E.Stankevičius. – Būtų per daug rizikinga, nenorime rizikuoti žaidėjais, jų šeimomis. Planas yra nevykti į tas rungtynes.“
Paklaustas, ar siūlytų UEFA vadovams suspenduoti Baltarusiją iš visų tarptautinių rungtynių, kaip beveik prieš tris dešimtmečius dėl karo Balkanuose iš Europos futbolo čempionato buvo pašalinta tuometinė Jugoslavija (1992 metais ją pakeitę danai tada laimėjo Europos pirmenybes, – red.), E.Stankevičius sakė: „Tikrai kalbėsimės su UEFA, atgarsių ir kalbų buvo daug, tikimės, kad ši sistemina problema bus sprendžiama ir priimti atitinkami sprendimai.
Nors sakoma, kad sporto su politika reikia nepainioti, šie įvykiai prasilenkia su realybe, tad bus apie tai kalbama.“
Lietuva praėjusiais metais dusyk jau žaidė su Baltarusija, kai kovojo tarpusavyje Tautų lygos varžybose.
Tada Vilniuje buvo pasiektos lygiosios 2:2, o Minske mačas pralaimėtas 0:2.
Rungtynės jau tada vyko įtampos kaimynų šalyje kupiname fone, Baltarusijos sostinėje vykstant audringiems protestams prieš Aliaksandro Lukašenkos režimą.
Tas rungtynes prisiminęs Lietuvos rinktinės treneris Valdas Urbonas dabar sveikino sprendimą atšaukti mačą su baltarusiais.
„Be abejo, negali būti ir kalbų. Sunku įsivaizduoti, kad XXI amžiuje gali vykti tokie dalykai, kurie taip tiesiogiai paliečia žmones, – apie lėktuvo nutupdymą sekmadienį Minske kalbėjo V.Urbonas. – Buvome pernai Baltarusijoje, matėme tą situaciją, kuri tada buvo įkaitusi. Nebuvo noro kur nors vaikščioti, neturėjome ir leidimo palikti viešbutį, tad buvome susitelkę tik į futbolą.
Dabartinė padėtis nėra kasdieninė. Vakarykštis įvykis rodo, kad dar galime laukti pavojingų staigmenų. Tad pritariu, kad negalime nereaguoti į situaciją. Aišku, tos rungtynės toli, rasime kitus varžovus, o jei nerasime, geriau jau nereikia nieko, nei palaikyti santykius su šalimi, kurioje vyksta tokie dalykai.“


Lietuvos vyrų futbolo rinktinė

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė – futbolo komanda, atstovaujanti Lietuvai.


Lietuvos vyrų futbolo rinktinė


Lietuvos vyrų futbolo rinktinė

DataTurnyrasVietaVaržovasRezultatasĮvarčiaiKontrolinės rungtynės PrištinaPralaimėjimas 0:4XXII pasaulio futbolo čempionato atranka Sankt GalenasPralaimėjimas 0:1XXII pasaulio futbolo čempionato atranka VilniusPralaimėjimas 0:22021 m. Baltijos taurė VilniusPralaimėjimas 0:1 2021 m. Baltijos taurė RygaPralaimėjimas 1:3 Paulius GolubickasKontrolinės rungtynės Leganesashttps://lff.lt/news/12102/birzelio-menesi-lietuvos-rinktine-suzais-kontrolines-rungtynes-su-ispanija/ U-21 Pralaimėjimas 0:4 XXII pasaulio futbolo čempionato atranka Vilnius


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q541252--Veikla 16-oje Lietuvos Respublikos Vyriausybėje-2--lt-0016-469

Birutė Vėsaitė

Birutė Vėsaitė (g. 1951 m. rugpjūčio 19 d. Kaune) – inžinierė technologė, technikos mokslų daktarė, Lietuvos visuomenės ir politinė veikėja.

2012 m. gruodžio 7 d. Birutė Vėsaitė LR Prezidentės Dalios Grybauskaitės dekretu paskirta 16-osios LR Vyriausybės ūkio ministre.Dalia Grybauskaitė pasirašė dekretą, kuriuo patvirtino ne visos sudėties šešioliktąją Vyriausybę Darbo pradžioje susidūrė su komunikacijos problemomis:
 Interviu 2013 m. sausio 8 d. Andriaus Tapino vestoje TV laidoje,http://www.lrytas.lt/sroves/zvilgsnis/b-vesaites-interviu-tapo-interneto-pajuoku-objektu-n-18.htm#nn B. Vėsaitės interviu tapo interneto pajuokų objektu ministrė painiojosi dėl ministerijos, kuriai vadovauja: Ūkio ar Energetikos. Asmeninėje interneto svetainėje politikės vardas automatinės vertimo programos anglų kalba buvo verčiamas kaip „Birutė Coolness“ (, 'vėsa').Naujas ūkio ministrės B. Vėsaitės vardas internete – Birutė Coolness
 Politikė vėliau pripažino savo komunikacines klaidas, tapusias interneto folkloru,http://politikosvirtuve.popo.lt/2013/01/31/vasario-5-oji-1800/ B. Vėsaitės tinklaraštis: apie komunikacines klaidas vasario 5 d. organizavo susitikimą su tinklaraštininkaishttp://verslas.delfi.lt/energetika/bvesaite-kontratakuoja-prasys-tinklarastininku-papasakoti-kas-tie-memai.d?id=60571465 B.Vėsaitė kviečia tinklaraštininkus į susitikimą ministerijoje, po kurio vieno iš tinklaraštininkų žmona tapo jos patarėja.
 2013 m. gegužės 8 d. privertė darbo sutartį nutraukti VšĮ „Versli Lietuva“ direktorių Paulių Lukauską„Verslios Lietuvos“ pamoka, kurią valdžios institucijos taikosi praleisti. Šis sprendimas, kai nemotyvuotai atleistas sėkmingai dirbusios įmonės vadovas, susilaukė itin griežtos verslininkų kritikos, prieštaraudami pasitraukė trys garsūs verslininkai, VšĮ valdybos nariai.
 2013 m. gegužę B.Vėsaitė pasinaudojo privačios bendrovės „Arvi“ paslaugomis – į komandiruotę Kazachstane skrido šios bendrovės išnuomotu verslo klasės lėktuvu, taip sukeldama įtarimus dėl interesų konflikto, nes tuo pat metu Ūkio ministerija ruošė sprendimą dėl tos pačios bendrovės dalyvavimo sąlygų vienoje iš laisvųjų ekonomikos zonų.Darbiečiai: "Birutė Vėsaitės elgesys diskredituoja valdančiąją koaliciją, todėl ji turi trauktis iš pareigų“ Vyriausiajai tarnybinės etikos komisijai nutraukus tyrimą dėl Birutės Vėsaitės veiksmų, buvusios ministrės elgesį pavesta ištirti LR Seimo etikos ir procedūrų komisijai.Vyriausioji tarnybinės etikos komisija 2013 m. birželio 4 d. posėdyje nusprendė nutraukti tyrimus dėl Birutės Vėsaitės ir jos patarėjų Vilijos Vertelienės bei Jūratės Antanaitytės – VoldemarienėsSeimo Etikos ir procedūrų komisija, išnagrinėjusi pateiktą medžiagą, nustatė, jog Birutė Vėsaitė nepažeidė Lietuvos Respublikos valstybės politikų elgesio kodekse, Lietuvos Respublikos Seimo statute, Lietuvos Respublikos viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybinėje tarnyboje įstatyme ar kituose teisės aktuose nustatytų valstybės politiko elgesio principų ir reikalavimų.Etikos ir procedūrų komisija: B. Vėsaitė nepažeidė viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybinėje tarnyboje reikalavimų

2013 m. gegužės 29 d. LR Prezidentė Dalia Grybauskaitė pasirašė dekretą, kuriuo atsižvelgė į premjero Algirdo Butkevičiaus teikimą ir atleido Birutę Vėsaitę iš ūkio ministrės pareigų nuo birželio 3 d.Prezidentė pasirašė dekretą dėl ūkio ministrės atleidimo

Paieška
Pranešimai spaudai
Prezidentė pasirašė dekretą dėl ūkio ministrės atleidimo
Trečiadienis, gegužės 29 d. (Vilnius). Lietuvos Respublikos Prezidentė Dalia Grybauskaitė pasirašė dekretą, kuriuo vadovaudamasi Konstitucija ir atsižvelgdama į Ministro Pirmininko Algirdo Butkevičiaus gegužės 28 d. teikimą, atleido Birutę Vėsaitę iš ūkio ministrės pareigų.
Dekretas įsigalioja nuo birželio 3 dienos.
Laikinai eiti ūkio ministro pareigas pavesta teisingumo ministrui Juozui Bernatoniui.
2013-05-29, Prezidentės spaudos tarnyba
Informacija atnaujinta: 2013-05-29 09:56
Laiškas Prezidentei
Darbotvarkė
Lankytojų statistika
Iš viso apsilankė: 52372373
Šiandien apsilankė: 21304
Dabar naršo: 849


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q541252--Veikla 16-oje Lietuvos Respublikos Vyriausybėje-2--lt-0016-470

Birutė Vėsaitė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q541252--Veikla 16-oje Lietuvos Respublikos Vyriausybėje-2--lt-0016-472

Birutė Vėsaitė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q541252--Veikla 16-oje Lietuvos Respublikos Vyriausybėje-2--lt-0016-473

Birutė Vėsaitė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q541252--Veikla 16-oje Lietuvos Respublikos Vyriausybėje-2--lt-0016-474

Birutė Vėsaitė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q541252--Veikla 16-oje Lietuvos Respublikos Vyriausybėje-2--lt-0016-475

Birutė Vėsaitė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q541252--Veikla 16-oje Lietuvos Respublikos Vyriausybėje-2--lt-0016-478

Birutė Vėsaitė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q541252--Veikla 16-oje Lietuvos Respublikos Vyriausybėje-2--lt-0016-471

Birutė Vėsaitė

2012 m. gruodžio 7 d. Birutė Vėsaitė LR Prezidentės Dalios Grybauskaitės dekretu paskirta 16-osios LR Vyriausybės ūkio ministre.Dalia Grybauskaitė pasirašė dekretą, kuriuo patvirtino ne visos sudėties šešioliktąją Vyriausybę Darbo pradžioje susidūrė su komunikacijos problemomis:
 Interviu 2013 m. sausio 8 d. Andriaus Tapino vestoje TV laidoje,http://www.lrytas.lt/sroves/zvilgsnis/b-vesaites-interviu-tapo-interneto-pajuoku-objektu-n-18.htm#nn B.


Antanas Zenkevičius

Antanas Serafinas Zenkevičius (1935 m. gruodžio 8 d. Gelčiuose, Gudelių valsčius, Marijampolės apskritis – 2012 m. liepos 22 d.) – Lietuvos inžinierius, sovietinis partinis bei politinis veikėjas, socialinių mokslų daktaras.

Mokėsi Gelčių pradinėje, Gudelių septynmetėje mokyklose, 1955 m. baigė Krokialaukio vidurinę mokyklą, 1961 m. baigė Vilniaus statybos technikumą.

1961–1962 m. Kapsuko rajono LDT vykdomojo komiteto Statybos skyriaus inžinierius. 1962–1963 m. Kapsuko rajono gamybinės kolūkių ir tarybinių ūkių valdybos statybos inžinierius. 1963–1966 m. Kapsuko rajono LDT vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotojas, Plano komisijos pirmininkas. 1966–1990 m. Birštono LDT Vykdomojo komiteto pirmininkas.

1972 m. baigė Kauno politechnikos instituto Statybos fakultetą, inžinierius statybininkas. 1987 m. baigė Baltarusijos SSR mokslų akademijos Ekonomikos instituto aspirantūrą, ekonomikos mokslų kandidatas. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=Z&sritis=S

1990–1991 m. ir 1994–2008 m. Birštono savivaldybės meras. „Amžinąjį“ Birštono merą pakeitė partietė, 2007-04-11Atsistatydina ilgametis Birštono meras, 2008-02-21Buvusiam Birštono merui gresia kalėjimas, 2010-09-06 1991–1994 m. UAB direktorius. 1996–2007 m. Lietuvos savivaldybių asociacijos Tarybos narys. Europos Tarybos Vietų ir regionų valdžių kongreso narys. Europos kurortų asociacijos (ESPA) Tarybos narys, Lietuvos nacionalinės kurortų asociacijos prezidentas. 1998–2007 m. Kauno regiono plėtros tarybos narys.

1990–1995 m. Birštono miesto tarybos deputatas, 1995–2011 m. Birštono savivaldybės tarybos narys.

1993–2007 m. Lietuvos socialdemokratų partijos (LSDP) narys, Birštono skyriaus pirmininkas, nuo 2001 m. LSDP tarybos narys, Birštono skyriaus pirmininkas. 1999–2001 m. Socialdemokratų savivaldybininkų sąjungos pirmininkas.

Sutuoktinė Joana, vaikai Vilma, Antanas. https://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/n/rinkimai/20001008/kandvl.htm-154077.htm Palaidotas Škėvonių kapinėse. 2017 m. jo vardu pavadinta krantinė Birštone. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/ff125bd1a87611e7a65c90dfe4655c6

Sutuoktinė Joana, vaikai Vilma, Antanas. Palaidotas Škėvonių kapinėse. 2017 m. jo vardu pavadinta krantinė Birštone.

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Dėl gatvių pavadinimų suteikimo
Rūšis:
Sprendimas
Priėmimo data:
2017-09-29
Galiojanti suvestinė redakcija:
Nėra
Identifikacinis kodas:
2017-15623
Dokumento nr.:
TS-189
Suvestinių redakcijų sąrašas pagal datą:
Nėra
Užregistravimo TAR data:
2017-10-03
Priėmė:
Birštono savivaldybės taryba
Pakeitimų projektai:
Nėra
Galioja
Chronologija
2017-10-03
Parengtas
2017-10-03
Paskelbta TAR
Įsigalioja 2017-10-04
Paskelbta:
TAR, 2017-10-03, Nr. 15623
Eurovoc terminai:
gyvenamoji vieta
teritorinis planavimas
1616 regionai ir regioninė politika
2816 demografija ir gyventojai
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Pagrindinė dalis
Preambulė
1 Punktas (1 p.)
2 Punktas (2 p.)
Pastraipa
Parašo vieta
Susijusi informacija
Priedai (1)
20170929_TS-189_priedai.pdf
Teisės akto pakeitimai (
)
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Teisės akto tekstas
Spausdinti
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Antanas Zenkevičius


Roma Žakaitienė

Roma Dovydėnienė-Žakaitienė (g. 1956 m. gruodžio 2 d. Šiauliuose) – Lietuvos teisininkė, profsąjungų ir politinė veikėja.

1975 m. baigė Šiaulių 5-ąją vidurinę mokyklą, 1981 m. – teisės studijas Vilniaus universiteto Teisės fakultete.

1981–1986 m. Vaikų klinikinės ligoninės juriskonsultė. 1986–1988 m. Lietuvos SSR teisingumo ministerijos vyresnioji juriskonsultė. 1988–1990 m. „Trakų“ visuomeninio maitinimo susivienijimo juriskonsultė.

1990–1992 m. Lietuvos prekybos ir vartotojų kooperacijos darbuotojų profesinių organizacijų sąjungos tarybos pirmininko pavaduotoja. 1992–1999 m. Komercijos ir kooperacijos profesinės sąjungos pirmininkė, nuo 2000 m. garbės pirmininkė. Atstovavo Lietuvos profesinėms sąjungoms tarptautinėse organizacijose.

2000 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narė. 1996–2000 m., 2000–2004 m. ir 2004–2008 m. LR Seimo narė. http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_show?p_r=786&p_k=1&p_a=5&p_asm_id=7256&p_kade_id=5 2000–2001 m. Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotoja. 2001–2004 m. Algirdo Brazausko Vyriausybėje – LR kultūros ministrė. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=141516 UNESCO nacionalinės komisijos pirmininkė. 2003 m. pritarė antikonstituciniam „Alitos“ gamyklos privatizavimui. Interpeliuojami ministrai jaučiasi teisūs dėl „Alitos“, 2007-07-02 2006–2008 m. Gedimino Kirkilo Vyriausybėje – LR švietimo ir mokslo ministrė. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=280171 2008 m. balandžio 7 d., po Lietuvoje kilusių mokytojų streikų, atsistatydino iš ministrės pareigų. Mokytojai streikuoja – ministrė R. Žakaitienė slidinėja, 2008-03-21R. Žakaitienė traukiasi iš ministrės posto, 2008-04-07 Nuo 2008 m. gruodžio mėn. Lietuvos savivaldybių asociacijos administracijos direktorė.

Nuo 1996 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narė, nuo 1999 m. LSDP tarybos narė, pirmininko pavaduotoja. http://www.vrk.lt/rinkimai/400_lt/Kandidatai/Kandidatas22445/Kandidato22445Anketa.html


Roma Žakaitienė


Sendvario seniūnija

Sendvario seniūnija – administracinis-teritorinis vienetas Klaipėdos rajono savivaldybės vakaruose, prie rytinio Klaipėdos miesto krašto.Sendvario seniūnija. Klaipedos-r.lt (tikrinta 2022-05-29).

Dėl didėjančio vaikų skaičiaus, 2021 m. seniūnijoje imtos sudarinėti papildomos darželio grupės.Slengiuose bus įrengiamos papildomos grupės darželinukams. 2021-09-24, Gargzdai.lt (tikrinta 2022-05-29). Dėl to metų pabaigoje seniūnijos pastatas buvo pradėtas rekonstruoti,Sendvario seniūnija paslaugas teiks nuotoliniu būdu. 2022-10-14, Atviraklaipeda.lt (tikrinta 2022-05-29). o seniūnija gruodžio 10 d. persikėlė į naujas patalpas „Rimi“ prekybos centro Ežero g. 47 antrame aukšte.Sendvario seniūnija įsikūrė naujose patalpose. 2021-12-15, Gargzdai.lt (tikrinta 2022-05-29)

Sendvario seniūnija įsikūrė naujose patalpose
Į naujas patalpas persikrausčiusi Sendvario seniūnija pagaliau gali atverti duris gyventojams. Praėjusio penktadienio popietę įvyko simbolinės įkurtuvės. Sveikinimo žodį tarė Klaipėdos rajono savivaldybės vadovai ir kolegos seniūnai, partneriai, parapijos klebonas. Sendvario seniūnijos seniūnė Loreta Urbutė informavo, kad kontaktinis darbas atnaujintas nuo pirmadienio su visais Vyriausybės numatytais reikalavimais.
Didesnė už Gargždų
Klaipėdos rajono savivaldybės meras Bronius Markauskas akcentavo, kad Sendvario seniūnija – didelė ir auganti. „Tai sparčiai augantis mikrorajonas, susiduriantis su gausybe problemų. Tai seniūnija, kuri nusipelno gyventi geriau, ‒ kalbėjo meras B. Markauskas ir pridūrė, kad vis dėlto apima laikinumo jausmas, nes patalpos yra nuomojamos. ‒ Dabar turime, vieta strategiškai gera – pats centras, bet norisi savo. Mes tą norą prisiminsime.“
Klaipėdos rajono savivaldybės administracijos direktorius Justas Ruškys juokavo, kad vienas pagrindinių dalykų naujose patalpose – du kabinetai su vaizdu į pagrindinę gatvę. „Manau, kad šitos patalpos – geresnės, naujesnės, šiuolaikiškesnės, patogesnės jums kiekvienai dienai“, ‒ vardijo Administracijos direktorius. Savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotoja Rasa Petrauskienė kalbėjo, kad Sendvario seniūnija didesnė už Gargždų seniūniją. „Ji turi atlaikyti labai didelį krūvį ir tą reikia mums visiems suprasti“, ‒ akcentavo R. Petrauskienė.
Seniūnė L. Urbutė „Bangą“ informavo, kad Sendvario seniūnijoje gyvenamąją vietą yra deklaravę 14 669 gyventojų, o seniūnijos teritoriją sudaro 6 960,35 ha, 22 kaimai, iš jų didesnės gyvenvietės Jakų, Gindulių, Aukštkiemių, Slengių, Mazūriškių, Trušelių ir Radailių, 8 seniūnaitijos.
Pasidžiaugė brandžiu kolektyvu
Dovilų seniūnė Nijolė Ilginienė, Agluonėnų seniūnė Laima Tučienė, Dauparų–Kvietinių seniūnas Vytautas Tamašauskas įkurtuvininkus pasveikino kolegų vardu. Klaipėdos rajono policijos komisariato viršininkas Ramūnas Stasiulis pastebėjo, kad malonu atvykti į naujas patalpas. „Džiaugiamės kartu su jumis, kad pagaliau nusipelnėte gyventi geriau“, ‒ linkėjo komisaras. Vėžaičių Šv. Kazimiero ir Slengių Šv. Jono Pauliaus II parapijų klebonas Viktoras Daujotis dėkojo seniūnijai už draugystę, bendrystę, kuri tęsėsi, klebono teigimu, nuo pat pirmos pažinties dienos.
Įmonės „Klaipėdos rajono energijos“ vadovas Marius Žilius džiaugėsi sėkmingu bendradarbiavimu su seniūnija.
Sendvario seniūnė L. Urbutė pakvietė visus kartu pasidžiaugti naujomis patalpomis, nuoširdžiai padėkojo rajono Savivaldybės administracijos Statybos ir infrastruktūros skyriaus vedėjui Vytautui Valantinui už pagalbą kuriantis. Ji išreiškė seniūnijos kolektyvo norą ateityje turėti stabilumą – nuosavas, o ne nuomojamas patalpas. „Aš galiu pasidžiaugti mūsų brandžiu kolektyvu, mes esame numeris 1 teikdami elektronines paslaugas“, ‒ džiaugėsi L. Urbutė.
Patogi susisiekimo vieta
Pasak Sendvario seniūnijos seniūnės L. Urbutės, persikraustymas šiek tiek užtruko, laikinai teko dirbti tik nuotoliniu būdu, kol buvo išnuomotos patalpos ir paruoštos bei pritaikytos darbui. 144,87 kv. m bendra erdvė buvo išskirstyta į kabinetus. „Lyginant su buvusiomis patalpomis šios – erdvesnės, yra kambariukas pavalgyti. Manau, ir gyventojai pajus naudą – įrengta savitarnos vieta“, ‒ apie naujųjų patalpų privalumus kalbėjo L. Urbutė. Jos teigimu, elektroniniu būdu pateikti prašymai yra apdorojami greičiau, todėl seniūnijoje ir toliau bus mokoma užsisakyti elektronines paslaugas.
Seniūnė informavo, kad naujose patalpose dirbs 6 seniūnijos darbuotojai, paruoštas posėdžių kambarys atvažiuojantiems pareigūnams ir Šeimos paramos centro vadybininkei. Gyventojai kontaktiniu būdu bus aptarnaujami su galimybių pasais.
Seniūnės L. Urbutės nuomone, naujosios patalpos – patogi susisiekimo vieta, yra geresnė galimybė rasti vietą automobiliui. „Tikimės, kad žmonėms bus paprasčiau. Laukiame neįgaliesiems keltuvo. Būtų toks poreikis, nes esame antrame aukšte“, ‒ minėjo L. Urbutė.
Sendvario seniūnijai patalpos išnuomotos 5 metams su galimybe pratęsti. Savivaldybės administracijos Viešųjų ryšių ir bendradarbiavimo skyriaus vyr. specialistė Rita Rapalienė „Bangą“ informavo, kad patalpų įrengimas (baldai ir kt.) kainavo apie 12,3 tūkst. Eur. „Naudojami anksčiau turėti kompiuteriai, papildomai tik, kaip ir kitose seniūnijose, nupirktas kompiuteris gyventojų savitarnai už maždaug 1,1 tūkst. Eur, ‒ teigė R. Rapalienė. ‒ Patalpas veiklai pritaikė nuomotojas savo lėšomis.“
Primename, kad seniūnija nuo šiol įsikūrusi Slengių k., Ežero g. 47 („Rimi“ prekybos centro II a.).
Monika CALZONAITĖ
Aut. nuotr.


Sendvario seniūnija


Sendvario seniūnija

Dėl didėjančio vaikų skaičiaus, 2021 m. seniūnijoje imtos sudarinėti papildomos darželio grupės.Slengiuose bus įrengiamos papildomos grupės darželinukams. 2021-09-24, Gargzdai.lt (tikrinta 2022-05-29). Dėl to metų pabaigoje seniūnijos pastatas buvo pradėtas rekonstruoti,Sendvario seniūnija paslaugas teiks nuotoliniu būdu.


Vilniaus prekyba

Vilniaus prekyba – įmonių grupė per antrines įmones „Maxima grupė“, „Euroapotheca“, „Ermi Group“ ir „Akropolis Group“ valdanti prekybos centrus, vaistinių tinklus bei NT vystymo ir nuomos įmones Baltijos šalyse, Lenkijoje, Bulgarijoje ir Švedijoje.

„Vilniaus prekyba“ 2020 m. sugeneravo 5,2 mlrd. eurų apyvartą. Vien „Maxima grupės“ apyvarta pasiekė 4,2 mlrd. eurų. Bendrovėje „Vilniaus prekyba“ pernai dirbo 45965 darbuotojai, iš jų „Maxima Grupėje“ – 40731.

Bendrovės akcininkės yra trys Lietuvoje registruotos įmonės: Entaras, NVP projektai, Partia Holdings. Bendrovės galutiniai naudos gavėjai: Nerijus Numa, Ignas Staškevičius, Vladas Numavičius.

1992 m. užregistruota „Urdžia“ bendrovė. Tuometinių akcininkų įsigyta alkoholio parduotuvė „Urdžia“ Vilniuje tapo pirmąja maisto mažmeninės prekybos parduotuve, teikiančia savitarnos paslaugas. 1994 m. Vilniuje jau veikė trys „Urdžios“ parduotuvės – viena Naugarduko g. ir dvi – Antakalnyje. 1995 m. parduotuvių tinklas pervadintas į „Vilniaus prekybą“, kuriam priklausė 18 parduotuvių įvairiuose Lietuvos miestuose. Vėliau atsirado mažmeninės prekybos parduotuvės „Taupa“, „Saulutė“. 1998 m. pagal dydį jas imta rikiuoti į „Maxima“, „Media“ ir „Minima“. 1998 m. atidarytas pirmasis vaistinių tinklas „Eurovaistinė“. 2004 m. įsteigtas statybinių medžiagų ir apdailos prekių prekybos tinklas „Ermitažas“. 2016 m. „Vilniaus prekyba“ įsigijo „Akropolis Group“ įmonę, valdančią „Akropolius“ bei kitą nekilnojamąjį turtą

2004 m. įsteigtas statybinių medžiagų ir apdailos prekių prekybos tinklas „Ermitažas“. 2016 m. „Vilniaus prekyba“ įsigijo „Akropolis Group“ įmonę, valdančią „Akropolius“ bei kitą nekilnojamąjį turtą.

-
- diena.lt inf.
-
-
- Teksto dydis:
- Spausdinti
„Vilniaus prekyba“ ir Maltos bendrovė „Relvit Ltd.“ užbaigė „Akropolių“ įsigijimo sandorį. „Vilniaus prekyba“ įsigijo prekybos ir pramogų centrus „Akropolis“ valdančių ir kontroliuojančių bei kitą nekilnojamąjį turtą valdančių įmonių akcijas - ,,Akropolis group", ,,Akropolis Real Estate B.V." ir ,,Nikola Mushanov projektas". Galutinė sandorio vertė – daugiau nei 400 mln. eurų.
Pasirašius įmonių akcijų pardavimo sutartį užbaigta daugiau nei metus užtrukusi sandorio procedūra, kurią bandė stabdyti smulkusis įmonės „Relvit“ akcininkas Mindaugas Marcinkevičius.
„Niekada neabejojome savo veiksmų teisėtumu ir kad sandoris bus galutinai užbaigtas nepaisant vieno iš „Relvit“ akcininkų nuolatinio spaudimo ir bandymų manipuliuoti viešąja nuomone ir teismais siekiant, kad sandorio sudarymas būtų kuo ilgiau vilkinamas. Džiaugiamės, kad šiandien galime šioje istorijoje padėti esminį tašką“, – sakė „Vilniaus prekybos“ direktorė Raimonda Kižienė.
Pasak jos, nuo šiol visi tiesiogiai susiję mažmeninės prekybos ir nekilnojamo turto verslai bus kontroliuojami vieningai. „Įsigijus „Akropolius“ atsiras daugiau sinergijos tarp visų „Vilniaus prekybos“ susijusių verslų, galėsime siekti dar didesnio „Vilniaus prekybos“ kontroliuojamų verslų efektyvumo“, - sakė „Vilniaus prekyba“ direktorė R. Kižienė.
Įvykus sandoriui „Akropolio“ grupės įmonių valdymas iš Maltos persikelia į Lietuvą, kurioje bus konsoliduojama ir kontroliuojama grupės įmonių veikla ir jos rezultatai. Tai reiškia dar paprastesnį informacijos apie įmonių veiklos rezultatus pasiekiamumą tiek netiesioginiams akcininkams, tiek verslo partneriams. Be to, „Vilniaus prekyba“ galės padėti išspręsti „Akropolio“ grupės įmonėms aktualius naujų projektų finansavimo klausimus.
Primename, kad M. Marcinkevičius kreipėsi į Maltos ir Lietuvos teismus, prašydamas stabdyti sandorį. Maltos teismas dar pernai gegužės mėn. pripažino M. Marcinkevičiaus reikalavimus nepagrįstais. Lietuvos apeliacinis teismas 2015 m. spalio 21 d. panaikino laikinąsias apsaugos priemones ir leido parduoti „Akropolius“ „Vilniaus prekybai“. Teismas taip pat konstatavo, kad nebuvo pagrindo uždrausti „Relvit“ ir „Vilniaus prekybai“ sudaryti sandorius dėl „Relvit“ valdomų bendrovių akcijų pardavimo.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
Galerijos
- Teismas dukart sumažino Šiaulių bankui skirtą baudą – iki 440 tūkst. eurų
Lietuvos banko (LB) skirtą 880 tūkst. eurų baudą Šiaulių bankui teismas sumažino perpus – iki 440 tūkst. eurų. LB pranešė ketinantis skųsti šį teismo sprendimą. ...
- „Perlui Energijai“ – 90 tūkst. eurų bauda už vartotojų klaidinimą2
Įsipareigojimų klientams nesugebėjusiai įvykdyti ir veiklą sustabdžiusiai nepriklausomai elektros tiekėjai „Perlui Energijai“ Vartotojų teisių apsaugos tarnyba skyrė 90 tūkst. eurų baudą už vartotojų klaidinimą. ...
- Kolektyviniu ieškiniu dėl paviešintų duomenų iš „CityBee“ reikalaujama 60 tūkst. eurų1
Baigtas formuoti Vartotojų aljanso gegužę inicijuotas kolektyvinis ieškinys dėl nutekintų automobilių dalijimosi bendrovės „CityBee“ klientų duomenų, prie jo prisijungė 200 žmonių, kurie iš bendrovės reikalauja atlyginti ...
- Iš pareigų nuo kitų metų traukiasi Kelių direkcijos vadovas R. Lipkevičius8
Iš pareigų nuo 2023 metų traukiasi Lietuvos automobilių kelių direkcijos vadovas Remigijus Lipkevičius. ...
- Papildomas darbuotojų sveikatos draudimas: tai, kas anksčiau buvo prestižas, dabar jau – būtinybė4
Aštri konkurencija darbo rinkoje lemia, kad darbuotojai sulaukia vis daugiau papildomų naudų. Jeigu anksčiau sveikatos draudimas kolektyvui dažniau buvo užsienio kapitalo verslo pirkinys, tai dabar jis yra vienas labiausiai populiarėjančių motyv...
- Klaidingos prekių kainos „Maximoje“ sukėlė šaršalą: ne suma čia svarbiausia41
Tautiečius, kurie skaičiuoja kiekvieną centą, parduotuvėse atidžiai seka prekių kainas, erzina prekybos vietose pamatyti netikslumai. Šį kartą virtualioje erdvėje kilo šaršalas dėl „Maximoje“ parduodamos varšk...
- Šilutiškis „Teleloto“ žaidėjas 20-ies metų senumo automobilį iškeitė į naująjį „Toyota Yaris Cross“3
Praėjusį sekmadienį Dainius iš Šilutės rajono atsimins ilgai. Dalyvavęs naujame „Teleloto“ studijos žaidime „Laimėjimų dalybos“ vyras laimėjo naujutėlį automobilį. ...
- „Citus“: išaugusi pasiūla Vilniuje leido tęstis kainų tendencijai, Kaune – viskas priešingai
Vilniaus pirminei būsto rinkai trečiasis metų ketvirtis didelių naujienų neatnešė. Nors paklausa, lyginant su ankstesniais laikotarpiais, yra stipriai sumenkusi, šis rodiklis paskutinis keturis mėnesius yra labai pastovus. Nors absoliutūs...
- „Citus“ naujienos: pradėtas „Miško ardų“ paskutinis etapas pasiūlą papildė 62 būstais2
Nekilnojamojo turto projektų valdymo kompanija „Citus“ nuo 2019 metų plėtojamame projekte „Miško ardai“ pradėjo trečiojo etapo statybos darbus ir pardavimus. Šis paskutinysis kvartalo etapas naujo būsto pasiūlą Vil...
- Kaminų sistemos: ekspertai pataria, kaip jaustis saugiau ir sutaupyti2
Apie kaminų sistemą dažniausiai prisimenama tik šaltuoju metų sezonu, kai jau planuojama pradėti pastato šildymą. Tačiau svarbu ne tik tinkama jo konstrukcija, bet ir reguliarus naudojimas bei priežiūra. ...


Vilniaus prekyba


Kauno diena

thumb|220px|Kauno tiesa, 1967 m.
„Kauno diena“ – Lietuvos dienraštis, leidžiamas Kauno mieste nuo 1945 m. lapkričio 1 d.

1945–1950 m. spalio 15 d. vadinosi „Tarybų Lietuva“, 1950–1992 m. „Kauno tiesa“, nuo 1992 m. birželio 17 d. „Kauno diena“. Iki 1950 m. buvo LKP Kauno miesto ir apskrities komitetų bei miesto ir apskrities vykdomųjų komitetų organas. 1950–1953 m. Kauno srities ir miesto laikraštis (buvo leidžiamas ir rusų kalba – „Kaunasskaja pravda“). 1953–1990 m. LKP Kauno miesto komiteto ir miesto LDT laikraštis.

Nuo 1990 m. vasario 16 d. ėjo kaip nepriklausomas Kauno miesto laikraštis, leidžiamas redaktorių tarybos 5 kartus per savaitę. 1992 m. birželio 17 d. pakeistas pavadinimas į „Kauno diena“. Nuo 1994 m. ėjo 6 kartus per savaitę kaip Kauno miesto ir krašto laikraštis, 1995–1996 m. kaip miesto ir apskrities laikraštis, nuo 1996 m. birželio mėn. – nacionalinis dienraštis. Žurnalistikos enciklopedija / sud. Genovaitė Burneikienė, Dalia Dirvonaitė. – Vilnius: Pradai, 1997. – 213 psl. – ISBN 9986-776-62-7

1998 m. vieną didžiausių Lietuvos dienraščių įsigijo Norvegijos bendrovės „Orkla Media“ įkurta kompanija „Orkla Press“. 2006 m. spalio mėn. atiteko Didžiosios Britanijos investicinio fondo „Mecom“ valdomai Norvegijos kompanijai „Mecom Press“. 2006 m. gruodžio mėn. dienraščio akcijas nupirko investicijų bendrovė „Hermis Capital“. Naujuoju „Kauno dienos“ savininku taps „Hermis Capital“, 2006-12-29 2010 m. 50,15 proc. žiniasklaidos bendrovės „Diena Media News“ (DMN), leidžiančios regioninius laikraščius „Kauno diena“, „Vilniaus diena“ ir „Klaipėda“, akcijų įsigijo „Baltijos įmonių finansai“, pirkinį finansavo Ūkio bankas. Likusias 48,85 proc. DMN akcijų valdo „Hermis Capital“. V.Romanovas perka „Diena Media News“, kuri leidžia „Kauno dieną“ ir „Klaipėdą“? / lrytas.lt, 2010-05-31

Per daugiau kaip 60 metų laikotarpį dienraštis buvo įsikūręs įvairiose Kauno miesto vietose: Puškino g. (dab. Miško g.) 11-ame name, Gedimino g. 45, nuo 1987 m. – Vytauto pr. 27. 2007 m. rugpjūčio mėn. Bronislovo Lubio kontroliuojamam koncernui UAB Achemos grupė už neskelbiamą sumą parduotas pagrindinis dienraščio biuras su žemės sklypu Vytauto pr. Bronislovui Lubiui Hermis Capital pardavė „Kauno dienos“ patalpas, 2007-08-28  2007 m. lapkričio mėn. redakcija įsikūrė nuomojamose patalpose Kęstučio g. 86

Primename, kad Lietuvos Respublikos įstatymai draudžia:
- raginti prievarta keisti Lietuvos Respublikos konstitucinę santvarką;
- skatinti kėsintis į Lietuvos Respublikos suverenitetą, jos teritorijos vientisumą, politinę nepriklausomybę;
- kurstyti karą ar neapykantą, tyčiotis, niekinti, kurstyti diskriminuoti, smurtauti, fiziškai susidoroti su žmonių grupe ar jai priklausančiu asmeniu dėl amžiaus, lyties, lytinės orientacijos, etninės priklausomybės, rasės, tautybės, pilietybės, kalbos, kilmės, socialinės padėties, tikėjimo, įsitikinimų, pažiūrų ar religijos pagrindu;
- platinti, propaguoti ar reklamuoti pornografiją, taip pat propaguoti ir (ar) reklamuoti seksualines paslaugas, lytinius iškrypimus;
- propaguoti ir (ar) reklamuoti žalingus įpročius ir narkotines ar psichotropines medžiagas. Draudžiama platinti dezinformaciją ir informaciją, šmeižiančią, įžeidžiančią žmogų, žeminančią jo garbę ir orumą. Draudžiama skleisti informaciją, pažeidžiančią nekaltumo prezumpciją ir kliudančią teisminės valdžios nešališkumui.
- jei komentaras neprieštarauja aukščiau nurodytoms taisyklėms, šalinamas tik tuo atveju, kai sulaukia 10 skaitytojų vertinimų netinkamas.
Už paskelbtą komentarą atsako jį paskelbęs skaitytojas, kuris dėl jo turinio gali būti patrauktas baudžiamojon, administracinėn ar civilinėn atsakomybėn. Komentare mes tiesiogiai nerodome komentaro autoriaus IP adreso, tačiau jis gali būti perduotas teisėsaugos institucijoms LR įstatymuose nustatyta tvarka.
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


Kauno diena


Algirdas Antanas Avižienis

Algirdas Antanas Avižienis (g. 1932 m. liepos 8 d. Kaune) – informatikos mokslų daktaras, profesorius, Vytauto Didžiojo universiteto rektorius, žinomas visuomenės veikėjas.

 A. A. Avižienio internetinis puslapis;
 „Veido“ staipsnis apie A. A. Avižienį ;
 Č. Milošo fondo direktorius ;
 Apie A. A. Avižienį ;
 Trumpa biografija .

Kategorija:Lietuvos mokslų akademijos užsienio nariai
Kategorija:Lietuvos informatikai
Kategorija:Vytauto Didžiojo universiteto rektoriai
Kategorija:Kauno politikai
Kategorija:JAV lietuvių bendruomenės veikėjai
Kategorija:Lietuvos skautai
Kategorija:Lietuvos mokslo tarybos nariai
Kategorija:Kauno miesto garbės piliečia


Algirdas Antanas Avižienis


Rimantas Kaukėnas

Rimantas Kaukėnas (g. 1977 m. balandžio 11 d. Vilniuje) – Lietuvos krepšininkas.

R. Kaukėnas karjerą pradėjo Siton Hallo universitete NCAA lygoje, kurioje praleido ketverius metus. 2000 m. baigęs mokslus krepšininkas grįžo į Europą ir tapo Galil Eliono „Hapoel“ komandos lyderiu. Šioje ekipoje praleidęs vieną sezoną R. Kaukėnas atvyko į Lietuvą ir tapo Vilniaus „Lietuvos ryto“ komandos nariu. Krepšininkas šioje komandoje buvo vienas naudingiausių žaidėjų ir padėjo jai laimėti LKL ir NEBL čempionatus.

2002 m. krepšininkas išvyko į Belgiją ir tapo Ostendės „Telindus“ klubo nariu. Šiam klubui krepšininkas Belgijos lygoje pelnė po 15,5 taško, o ULEB taurėje jo statistika buvo kiek prastesnė – vidutiniškai po 12,9 taško.

2003–2004 m. lietuvis tapo Bonos „Telekom“ nariu ir didžiausiu sezono atradimu. Nors lietuviui buvo numatomas tik pagrindinio atsarginio vaidmuo jis netikėtai tapo komandos lyderiu, o jo taškų vidurkis siekė 18.

Po tokio sėkmingo sezono R. Kaukėnas išvyko į Italiją. Iš pradžių žaidė Kantu „Vertical Vision“ komandoje, kurioje, kaip ir „Telekom“ komandoje, buvo lyderis, o nuo 2005 m. lietuvis jau rungtyniavo Sienos „Montepaschi“ komandoje. 2009 m. liepos 21 d. pasirašė vienerių metų kontraktą su galimybę pratęsti jį dar sezonui su Madrido „Real“ komanda.http://www.euroleague.net/news/i/54908/180/real-madrid-tabs-rimas-kaukenas 2010 m. liepos 28 d. sugrįžo į Sienos klubą ir pasirašė trejų metų sutartį.

2012 m. rugpjūčio pradžioje pasirašė kontraktą iki sezono pabaigos su Kauno „Žalgirio“ klubu.http://sportas.delfi.lt/basketball/rkaukenas-karjera-tes-kauno-zalgiryje.d?id=59253317

2013 m. spalio 24 d. pasirašė vieno mėnesio sutartį su Vitorijos „Laboral Kutxa“ klubu. Nuo 2013 m. lapkričio mėnesio rungtyniauja Emilijos Redžo „Grissin Bon“ klube. 2016 m. liepos pradžioje baigė profesionalo karjerą.http://www.delfi.lt/krepsinis/naujienos/r-kaukenas-prieme-gyvenimo-sprendima-traukiasi-is-krepsinio.d?id=71751136

2017 m. sausio 7 d. oficialiai pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Emilijos Redžo „Grissin Bon“ klubu. 2018 m. rugsėjo mėnesį paskelbė baigiantis profesionalo karjerą.https://www.delfi.lt/krepsinis/naujienos/kaukenas-nusprende-neatidelioti-skelbia-krepsinio-karjeros-pabaiga.d?id=7899074

„Tai oficialiai viskas. Baigiu krepšininko karjerą. Turiu daug ką pasakyti, daugeliui žmonių padėkoti, tačiau bijau, kad kažką, kas padėjo man krepšinyje, pamiršiu. Todėl renkuosi padėkoti jums visiems per labdaringas rungtynes tarp Emilijos Redžo „Grissin Bon“ ir Mursijos UCAM „Pala Bigi“ arenoje.
Per ilgąją pertrauką simbolinė Lietuvos nacionalinės rinktinės veteranų komanda žais su buvusiais Italijos rinktinės krepšininkais. Taip bus renkami pinigai labdaros fondui, skirtam vaikams, kovojantiems su vėžiu. Prašau, ateikite į mano paskutines rungtynes rugsėjo 21 dieną. Į aikštę žengsiu paskutinį kartą“, – rašė R. Kaukėnas.
Gynėjas 2016-aisiais jau buvo paskelbęs apie karjeros pabaigą, tačiau 2017 metais visus nustebino pranešęs apie naują sutartį iki sezono pabaigos. Po paskutinių oficialių rungtynių, kurios vyko 2017 metų gegužės viduryje, R. Kaukėnas teigė, kad dar. nėra padėjęs taško savo karjeroje.
Studijas JAV baigęs 192 cm ūgio gynėjas profesionalo karjerą pradėjo 2000 metais ir spėjo savo jėgas išbandyti Izraelio, Belgijos, Vokietijos ir Ispanijos čempionatuose, bet geriausi jo metai praleisti Italijoje.
2005-2009 ir 2010-2012 metais Sienos „Montepaschi“ ekipoje žaidęs R. Kaukėnas penkis kartus tapo Italijos čempionu, o pastaruosius keturis sezonus džiugino Emilijos Redžo „Grissin Bon“ klubo aistruolius.
Gimtinėje krepšininkas žaidė vos du sezonus, o 2012-2013 metų sezone atstovavo Kauno „Žalgiriui“, su kuriuo iškovojo LKL čempionų žiedą.
Po 2012 metų Londono olimpinių žaidynių karjerą Lietuvos rinktinėje užbaigęs gynėjas savo kraityje taip pat turi ir Europos čempionato bronzos medalį, laimėtą 2007 metais Ispanijoje.
This is it......... !!!! 🏀 It’s officially over... i am retiring from basketball. I have so much to say, so many people to thank, that I am afraid that I will forget to thank everyone who influenced and helped me in my basketball career. So I will choose to thank you and share all things with you during the Charitable basketball game between Reggio Emilia @pallacanestroreggiana and UCAM Murcia @ucammurcia at Pala Bigi in Reggio Emilia !!! During the halftime symbolically the veterans of Lithuanian National Team will play Italian Ex National Team players to raise funds for children battling cancer!!! Please come to my last game in Reggio Emilia on 21st of September at 20.30 , where I will step on the court for the last time!! #over #retirement #basketball #charity #kaukenas #rkcharity
Jautriai į R. Kaukėno žinutę sureagavo 38 metų sulaukę broliai Lavrinovičiai, vasarą nusprendę apsivilti Prienų komandos marškinėlius.
„Ką tu padarei? Rimai, atsikvošėk. Palikai mus vienus su Broliu. Gerai, kad Lukauskis su Šalenga dar yra. Gaila, kai perskaičiau, net ašaras išbėgo. Tokių gladiatorių, mokytojų kaip tu... mums pasisekė, kad gyvenime tave pažinome“, – kalbėjo Darjušas ir Kšištofas, per savo karjerą žaidę kartu su R. Kaukėnu.
Po niukso sostinėje Žibėnas kalbėjo apie veidrodžius, o Petrauskas negalėjo patikėti stebuklu
„Varžovai gražiai žaidė, išnaudojo visas progas, kai reikia – apsigynė, kai reikia –...
Galingai pabaigą sužaidę „Šiauliai“ nukovė Prienų ekipą trenerių komentarai
Pirmadienio vakarą antrą sezono pergalę „Betsafe- LKL “ čempionate iškovojo Šiaulių...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Keturios iš keturių: Jonavos klubas dramatiškai išplėšė pergalę Pasvalyje trenerių komentarai
Pirmadienio vakarą ketvirtą sezono pergalę iš tiek pat galimų „Betsafe-LKL“ čempionate...
Po tragedijos Anykščiuose greitosios vadovė atvira – brigadų smarkiai trūksta: medikai lėkė, bet nespėjo (6)
Penktadienį Anykščiuose vykusios krepšinio varžybos baigėsi tragiškai – aikštelėje užgęso...
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (19)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Rimantas Kaukėnas


Rimantas Kaukėnas

R. Kaukėnas karjerą pradėjo Siton Hallo universitete NCAA lygoje, kurioje praleido ketverius metus. 2000 m. baigęs mokslus krepšininkas grįžo į Europą ir tapo Galil Eliono „Hapoel“ komandos lyderiu. Šioje ekipoje praleidęs vieną sezoną R. Kaukėnas atvyko į Lietuvą ir tapo Vilniaus „Lietuvos ryto“ komandos nariu. Krepšininkas šioje komandoje buvo vienas naudingiausių žaidėjų ir padėjo jai laimėti LKL ir NEBL čempionatus.

2002 m. krepšininkas išvyko į Belgiją ir tapo Ostendės „Telindus“ klubo nariu. Šiam klubui krepšininkas Belgijos lygoje pelnė po 15,5 taško, o ULEB taurėje jo statistika buvo kiek prastesnė – vidutiniškai po 12,9 taško.

2003–2004 m. lietuvis tapo Bonos „Telekom“ nariu ir didžiausiu sezono atradimu. Nors lietuviui buvo numatomas tik pagrindinio atsarginio vaidmuo jis netikėtai tapo komandos lyderiu, o jo taškų vidurkis siekė 18.

Po tokio sėkmingo sezono R. Kaukėnas išvyko į Italiją. Iš pradžių žaidė Kantu „Vertical Vision“ komandoje, kurioje, kaip ir „Telekom“ komandoje, buvo lyderis, o nuo 2005 m. lietuvis jau rungtyniavo Sienos „Montepaschi“ komandoje. 2009 m. liepos 21 d. pasirašė vienerių metų kontraktą su galimybę pratęsti jį dar sezonui su Madrido „Real“ komanda.http://www.euroleague.net/news/i/54908/180/real-madrid-tabs-rimas-kaukenas 2010 m. liepos 28 d. sugrįžo į Sienos klubą ir pasirašė trejų metų sutartį.

2012 m. rugpjūčio pradžioje pasirašė kontraktą iki sezono pabaigos su Kauno „Žalgirio“ klubu.http://sportas.delfi.lt/basketball/rkaukenas-karjera-tes-kauno-zalgiryje.d?id=59253317

2013 m. spalio 24 d. pasirašė vieno mėnesio sutartį su Vitorijos „Laboral Kutxa“ klubu. Nuo 2013 m. lapkričio mėnesio rungtyniauja Emilijos Redžo „Grissin Bon“ klube. 2016 m. liepos pradžioje baigė profesionalo karjerą.http://www.delfi.lt/krepsinis/naujienos/r-kaukenas-prieme-gyvenimo-sprendima-traukiasi-is-krepsinio.d?id=71751136


Lietuvių kalbos kirčiavimas

Kirčiavimas lietuvių kalboje yra svarbi tarties ypatybė, atliekanti aiškią skiriamąją funkciją. Lietuvių kalbos kirtis yra toninis, kirčiuotą skiemenį išskiriantis ne tik balso intensyvumu, bet ir skiemens tono aukščio kaita – priegaide.

 Automatinio kirčiavimo programa
 Kirciavimas.lt
 Kirčiavimas  lietuvių kalbos vadovėlyje „Gerbkime žodį“
 Tartis ir kirčiavimas  – Valstybinės lietuvių kalbos komisijos patarimai
 Šrifto „Aistika“ tinklalapis internete
 Šrifto „Palemonas“ tinklalapis internete

Kategorija:Akcentologija
Kategorija:Lietuvių kalb

Nuorodos Automatinio kirčiavimo programa Kirciavimas.lt Kirčiavimas lietuvių kalbos vadovėlyje „Gerbkime žodį“ Tartis ir kirčiavimas – Valstybinės lietuvių kalbos komisijos patarimai Šrifto „Aistika“ tinklalapis internete Šrifto „Palemonas“ tinklalapis internete

|
|
|
|
Palemonas – originalus lietuviškas šriftas, skirtas plačiajai visuomenei ir lituanistikos mokslo poreikiams. Čia pateikiama eksperimentinė vidutinė versija, apimanti kirčiuotas raides.
Kuriant lietuvių kalbos sistemai pritaikytą šriftą, remtasi Renesanso laikų lotyniškuoju šriftu. Palemono vardas – tai simbolinė sąsaja tarp XVI amžiuje populiarios lietuvių kilmės teorijos ir naujojo originalaus lietuviško šrifto.
Išplėstines versijas su specialiaisiais lituanistiniais rašmenimis numatoma pateikti šių metų pabaigoje.
Palemonas (versija 1.3)
Palemono naudojimas 8 bitų terpėse
Eksperimentinės kirčiuotų raidžių tvarkyklės
Daugiau apie Palemoną


Lietuvių kalbos kirčiavimas


Budriai

Budriai – kaimas pietrytinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 8 km į pietus nuo Kartenos, 13 km į rytus nuo Kretingos, prie kelio Kartena–Mikoliškiai–Gargždai.

Seniūnaitijos centras. Veikia Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia, parapijos kapinės, Baublių mokyklos-daugiafunkcio centro pradinio ugdymo skyrius, Kretingos rajono savivaldybės Motiejaus Valančiaus viešosios bibliotekos Budrių filialas,Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešosios bibliotekos Budrių filialas Kretingos rajono kultūros centro filialas,Kretingos rajono kultūros centras: struktūra  Budrių kaimo bendruomenė.

Kaimas susiformavo XVI a. po valakų reformos. Pavadinimas kilo iš asmenvardžio Budrys daugiskaitos.

Priklausė Kartenos dvaro Gudeliškės palivarkui, kurį Mykolas Sapiega 1634 m. dovanojo Kartenos klebonijai.Kazys Misius, Romualdas Šinkūnas. Lietuvos katalikų bažnyčios: Žinynas. – Vilnius: Pradai, 1993. – P. 373, 375 1763 m. pastatyta koplyčia, tapusi Kartenos parapijos filijine bažnyčia.

1842 m. palivarką paėmus valstybės nuosavybėn, Budriai tapo valdiška valda. 1846 m. kaime buvo 11 dūmų, o 1849 m. valstybiniame Kartenos dvare lažą ėjo 120 baudžiauninkų. 1861 m. buvo 10 kiemų, veikė filijinė bažnyčia ir prieglauda, kurioje buvo išlaikomi 4 žmonės.Aфанасьевъ Д. Maтериалы для географіи и cтaтиcтики Pocciи (Koвeнcкaя гyбepнiя). – Caнктъ-Пeтepбypг, 1861. – T. 4. – C. 739 Baudžiavą panaikinus, 61 valstietis valstybiniam Kartenos dvarui 1870 m. atlikinėjo atodirbio prievoles.

1861 m. įsteigta Kartenos valsčiaus Budrių seniūnija, jungusi Abakų, Šmilkščių kaimų bendruomenes ir dalį Kartenos miestelio. XIX a. II pusėje – 1922 m. kaimui priklausė per 480 ha žemės, kurią valdė 27 valstiečiai. XIX a. pabaigoje nuo kaimo buvo atskirtas Budrių bažnytkaimis, kuriame 1896–1898 m. gyveno nuo 16 iki 30 žmonių.
thumb|left|100px|Budrių pradinės mokyklos steigėjas kunigas Felicijonas Lelis
1903 m. pastatyta nauja bažnyčia. Joje 1906–1911 m. dirbo kunigas Felicijonas Lelis, kurio rūpesčiu parapijos kaimuose veikė slaptos lietuviškos mokyklos, o miestelyje 1909 m. atidaryta valdinė pradinė mokykla.Diana Jomantaitė. Budrių pradinė mokykla šimtmečio nebesulauks // Pajūrio naujienos – 2008, birželio 10 1908 m. įkurtas Šv. Kazimiero draugijos skyrius.

1922 m. Budriai išskirstyti į vienkieminius ūkius, kurių 1923 m. buvo 37.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 113 1919–1940 m. Budriai tebebuvo seniūnijos centras. Seniūnu 1932 m. dirbo Kazys Gagilas, o padėjėju – Aleksas Slušnys.Savivaldybių žinynas. – Kaunas, 1932. – P. 600 Kaime veikė pradinė mokykla, Kretingos vartotojų bendrovės parduotuvė ir keletas privačių krautuvių, 1928 m. atidaryta pašto agentūra, kurioje gyventojų patogumui apie 1936 m. įvestas pirmas telefonas, o 1938 m. telefoną įsivedė notaras Jonas Kentra iš Lukauskių (Budrių) dvarelio.

1926 m. įkurta Budrių parapija. Prie bažnyčios susibūrė choras, pavasarininkų kuopa, 1939 m. – lietuvių katalikių moterų draugijos skyrius.

1928 m. įsteigtas šaulių būrys, kurio Garbės nariu buvo generolas Petras Šniukšta, gyvenęs Notiškės dvarelyje.

1945 m. apylinkės miškuose veikė Kardo rinktinės Kadugio partizanų būrys, kuris 1946 m. pavadintas Buganto kuopa. Nuo partizanų rankų žuvo budriškis naujakurys Justinas Buivydas. Partizanų ryšininkai ir rėmėjai buvo Budrių klebonas Bronislovas Sandas-Baronas, Elena Budrikienė ir Antanas Viršilas.Stanislava Petraitienė. Brangi tylos kaina. – Švyturys (Kretinga). – 1966 m. liepos 28. – P. 3

1948–1951 m. iš kaimo į Sibirą buvo išvežtos Jono Idzelio, Justino Prūckaus, Vlado Šlušnio, Marcelino Liaudinsko šeimos ir Augustinas Liaudinskas (iš viso – 16 žmonių).1941-1952 metų Lietuvos tremtiniai. – Vilnius: Vidaus reikalų ministerija, 1993. – T. 1. – P. 435, 443–444, 452, 460

1949 m. Budrių ir aplinkinių kaimų gyventojai buvo suginti į Aušros kolūkį. Pokario metais kaimas tapo Budrių apylinkės centru, kuriam priklausė Abakų, Budrių, Bumbulių, Kačaičių, Nausodžio ir Šmilkščių kaimai. 1952 m. atidarytos klubas-skaitykla, vėliau pertvarkytas į biblioteką,Birutė Naujokaitienė. Budrių biblioteka gyvuoja jau 55-erius metus // Naujienos – 2007, lapkričio 13: Kretingos rajonosavivaldybės Motiejaus Valančiaus viešoji biblioteka  1965 m. – kultūros namai, veikė parduotuvė, aštuonmetė mokykla, ryšių skyrius ir felčerio-akušerio punktas. Apylinkę 1963 m. panaikinus, o kolūkį prijungus prie Jaunosios Gvardijos kolūkio, kaimas tapo pagalbine ūkio gyvenviete.

1992 m. įregistruota Budrių žemės ūkio bendrovė (bankrutavo),Kretingos rajono Budrių žemės ūkio bendrovė veikė biblioteka ir kultūros namai, pradinė mokykla, medicinos punktas (iki 2001 m.), pašto skyrius (iki 2010 m.) 2006 m. įsteigta Budrių kaimo bendruomenė,Genė Drungilienė. Didžiausias bendruomenės turtas – žmonės // Pajūrio naujienos – 2006, gegužės 5 mokyklos patalpose įkurtas etninės kultūros muziejus.Aldona Karečkaitė. Budrių bendruomenė pajuto poreikį įkurti muziejų // Pajūrio naujienos – 2006, gruodžio 1

Drungilienė. Didžiausias bendruomenės turtas – žmonės // Pajūrio naujienos – 2006, gegužės 5 mokyklos patalpose įkurtas etninės kultūros muziejus. Aldona Karečkaitė.


Budriai


Budriai

Kaimas susiformavo XVI a. po valakų reformos. Pavadinimas kilo iš asmenvardžio Budrys daugiskaitos.

Priklausė Kartenos dvaro Gudeliškės palivarkui, kurį Mykolas Sapiega 1634 m. dovanojo Kartenos klebonijai.Kazys Misius, Romualdas Šinkūnas. Lietuvos katalikų bažnyčios: Žinynas. – Vilnius: Pradai, 1993. – P. 373, 375 1763 m. pastatyta koplyčia, tapusi Kartenos parapijos filijine bažnyčia.

1842 m. palivarką paėmus valstybės nuosavybėn, Budriai tapo valdiška valda. 1846 m. kaime buvo 11 dūmų, o 1849 m. valstybiniame Kartenos dvare lažą ėjo 120 baudžiauninkų. 1861 m. buvo 10 kiemų, veikė filijinė bažnyčia ir prieglauda, kurioje buvo išlaikomi 4 žmonės.Aфанасьевъ Д. Maтериалы для географіи и cтaтиcтики Pocciи (Koвeнcкaя гyбepнiя). – Caнктъ-Пeтepбypг, 1861. – T. 4. – C. 739 Baudžiavą panaikinus, 61 valstietis valstybiniam Kartenos dvarui 1870 m. atlikinėjo atodirbio prievoles.

1861 m. įsteigta Kartenos valsčiaus Budrių seniūnija, jungusi Abakų, Šmilkščių kaimų bendruomenes ir dalį Kartenos miestelio. XIX a. II pusėje – 1922 m. kaimui priklausė per 480 ha žemės, kurią valdė 27 valstiečiai. XIX a. pabaigoje nuo kaimo buvo atskirtas Budrių bažnytkaimis, kuriame 1896–1898 m. gyveno nuo 16 iki 30 žmonių.
thumb|left|100px|Budrių pradinės mokyklos steigėjas kunigas Felicijonas Lelis
1903 m. pastatyta nauja bažnyčia. Joje 1906–1911 m. dirbo kunigas Felicijonas Lelis, kurio rūpesčiu parapijos kaimuose veikė slaptos lietuviškos mokyklos, o miestelyje 1909 m. atidaryta valdinė pradinė mokykla.Diana Jomantaitė. Budrių pradinė mokykla šimtmečio nebesulauks // Pajūrio naujienos – 2008, birželio 10 1908 m. įkurtas Šv. Kazimiero draugijos skyrius.

1922 m. Budriai išskirstyti į vienkieminius ūkius, kurių 1923 m. buvo 37.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 113 1919–1940 m. Budriai tebebuvo seniūnijos centras. Seniūnu 1932 m. dirbo Kazys Gagilas, o padėjėju – Aleksas Slušnys.Savivaldybių žinynas. – Kaunas, 1932. – P. 600 Kaime veikė pradinė mokykla, Kretingos vartotojų bendrovės parduotuvė ir keletas privačių krautuvių, 1928 m. atidaryta pašto agentūra, kurioje gyventojų patogumui apie 1936 m. įvestas pirmas telefonas, o 1938 m. telefoną įsivedė notaras Jonas Kentra iš Lukauskių (Budrių) dvarelio.

1926 m. įkurta Budrių parapija. Prie bažnyčios susibūrė choras, pavasarininkų kuopa, 1939 m. – lietuvių katalikių moterų draugijos skyrius.

1928 m. įsteigtas šaulių būrys, kurio Garbės nariu buvo generolas Petras Šniukšta, gyvenęs Notiškės dvarelyje.

1945 m. apylinkės miškuose veikė Kardo rinktinės Kadugio partizanų būrys, kuris 1946 m. pavadintas Buganto kuopa. Nuo partizanų rankų žuvo budriškis naujakurys Justinas Buivydas. Partizanų ryšininkai ir rėmėjai buvo Budrių klebonas Bronislovas Sandas-Baronas, Elena Budrikienė ir Antanas Viršilas.Stanislava Petraitienė. Brangi tylos kaina. – Švyturys (Kretinga). – 1966 m. liepos 28. – P. 3

1948–1951 m. iš kaimo į Sibirą buvo išvežtos Jono Idzelio, Justino Prūckaus, Vlado Šlušnio, Marcelino Liaudinsko šeimos ir Augustinas Liaudinskas (iš viso – 16 žmonių).1941-1952 metų Lietuvos tremtiniai. – Vilnius: Vidaus reikalų ministerija, 1993. – T. 1. – P. 435, 443–444, 452, 460

1949 m.


Giedrius Kuprevičius

Giedrius Antanas Kuprevičius (g. 1944 m. balandžio 8 d. Kaune) – Lietuvos kompozitorius, pedagogas.

 1978 m. Lietuvos komjaunimo premija
 2003 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžius http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=205777
 2003 m. gruodžio mėn. – Įsimintiniausias Kauno menininkas – už operą „Jobo teismas“, operetę „Kipras, Fiodoras ir kiti“ bei vokalinę simfoniją „Aštuoni metafiziniai romansai“
 2004 m. „Bravo-2003“ apdovanojimas „Už nuopelnus lietuviškai pop kultūrai“
 2006 m. Vyriausybės kultūros ir meno premija http://www.lks.lt/index.php?page=apdovanojimai
 2010 m. Lietuvos autorių teisių gynimo asociacijos aukso žvaigždė
 2011 m. 1-ojo laipsnio Santakos garbės ženklas Profesoriui Giedriui Kuprevičiui įteiktas garbingas Kauno miesto apdovanojimas
 2013 m. Nacionalinė kultūros ir meno premija LR Kultūros ministerijos informacija

Įvertinimas 1978 m. Lietuvos komjaunimo premija 2003 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžius 2003 m. gruodžio mėn. – Įsimintiniausias Kauno menininkas – už operą „Jobo teismas“, operetę „Kipras, Fiodoras ir kiti“ bei vokalinę simfoniją „Aštuoni metafiziniai romansai“ 2004 m. „Bravo-2003“ apdovanojimas „Už nuopelnus lietuviškai pop kultūrai“ 2006 m. Vyriausybės kultūros ir meno premija 2010 m. Lietuvos autorių teisių gynimo asociacijos aukso žvaigždė 2011 m. 1-ojo laipsnio Santakos garbės ženklas Profesoriui Giedriui Kuprevičiui įteiktas garbingas Kauno miesto apdovanojimas 2013 m. Nacionalinė kultūros ir meno premija LR Kultūros ministerijos informacija


Giedrius Kuprevičius


Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė

Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė (KHAE) – vienintelė hidroakumuliacinė elektrinė Baltijos šalyse, veikianti Lietuvos energetinėje sistemoje. Išsidėsčiusi Kaišiadorių rajone, į šiaurę nuo Kruonio miestelio, prie Maisiejūnų kaimo. Vandens vaga iš elektrinės įteka į marias ties Strėvos žiotimis.

Nuo 2010 m. AB Lietuvos energija planavo Kruonio HAE įrengti penktąjį 225 MW galios hidroagregatą. Jis turėtų būti efektyvesnis ir lankstesnis nei keturi senieji agregatai, galėtų dirbti 110-225 MW galia siurblio režimu bei 55-225 MW galia generatoriaus režimu. Jis turi padėti lanksčiai realiu laiku sureguliuoti vėjo jėgainių gamybos disbalansą, kuris išaugs Baltijos regiono valstybėms didinant atsinaujinančių išteklių dalį elektros gamyboje. Planuota, įrengiant penktąjį agregatą investuoti apie 350-400 mln. litų (101-116 mln. eurų). Paleidus naująjį agregatą, Kruonio HAE galia siektų 1125 MW,http://www.le.lt/lt/veikla/projektai/kruonio-hidroakumuliacines-elektrines-pletra-/ Kruonio hidroakumuliacinės elektrinės plėtra o penktasis agregatas turėjo būti baigtas įrengti iki 2015 m. pabaigos, nutiesus Lietuvą su Švedija ir Lenkija sujungsiančias elektros jungtis NordBalt ir LitPol.http://www.lrytas.lt/verslas/energetika-ir-susisiekimas/lietuvos-energija-igyvendins-kruonio-hae-pletros-projekta.htm „Lietuvos energija“ įgyvendins Kruonio HAE plėtros projektą Tačiau Kruonio jėgainės penktojo bloko statybos planai buvo pristabdyti dėl neaiškumų elektros gamybos rinkoje, be to, nuspręsta palaukti elektros jungčių projektų užbaigimo.
2016 m. pabaigoje Kruonio HAE plėtros galimybių studiją ketinta atnaujinti per 2017 m. pirmą ketvirtį ir tuomet spręsti, ar penktojo agregato įrengimas butų komerciškai naudingas.http://vz.lt/sektoriai/energetika/2016/11/30/leg-dziaugiasi-pigesnemis-dujomis-ir-svarsto-apie-kruonio-pletra#ixzz4WrlNsuc2 2021 m. vasario 25 d. „Ignitis gamyba“ patvirtino plėtros planą ir planuoja iki 2025 m. įrengti penktąjį bloką – naują 110 MW sinchroninį hidroagregatą.https://cns.omxgroup.com/cdsPublic/viewDisclosure.action?disclosureId=1006553&messageId=1260658. Atlikus ir užbaigus įrengimo darbus bendra Kruonio HAE galia sieks 1010 MW

Plėtra Nuo 2010 m. AB Lietuvos energija planavo Kruonio HAE įrengti penktąjį 225 MW galios hidroagregatą.

|
|
AB „Ignitis gamyba“ patvirtino Kruonio hidroakumuliacinės elektrinės plėtros verslo planą
AB „Ignitis grupė“ (toliau – Bendrovė) informuoja, kad 2021 m. vasario 24 d. jos dukterinės bendrovės AB „Ignitis gamyba“ stebėtojų taryba pritarė AB „Ignitis gamyba“ valdybos sprendimui patvirtinti Kruonio hidroakumuliacinės elektrinės (HAE) plėtros verslo planą, kuriuo inicijuojami pirmieji vystymo darbai – techninio konsultanto paslaugų pirkimo konkursas.
2020 m. buvo užbaigtos Kruonio HAE 5-ojo hidroagregato technologinė ir socioekonominė galimybių studijos, kuriomis siekta įvertinti galimus elektrinės modernizavimo variantus. Technologinės studijos metu buvo vertinami keli galimi Kruonio HAE plėtros scenarijai – nuo esamo įrenginio modernizavimo iki naujo 110-225 MW hidroagregato įdiegimo. Įvertinus perdavimo sistemos operatoriaus poreikius ateityje bei socioekonominės studijos rekomendacijas, nuspręsta, kad racionaliausia Kruonio HAE būtų įrengti 110 MW sinchroninį agregatą. Socioekonominės studijos išvadose teigiama, kad pastačius tokį hidroagregatą, visuomenei ilguoju laikotarpiu būtų sukurta didesnė nei 150 mln. eurų nauda.
Pirmuoju pirkimu bus atrenkamas rangovas, kuris AB „Ignitis gamyba“ padės parengti techninius reikalavimus naujam agregatui. AB „Ignitis gamyba“ pažymi, kad verslo plano patvirtinimas nėra investicinis sprendimas. Dėl investicijų į Kruonio HAE plėtrą AB „Ignitis gamyba“ priims sprendimą tik gavusi rangos darbų pirkimo rezultatus ir įvertinusi statybų darbų kainą.
Kruonio HAE plėtra prisidėtų prie Nacionalinės energetinės nepriklausomybės strategijoje (toliau – NENS) iškeltų tikslų vykdymo. Paminėtina, kad NENS yra įtvirtinta, jog Lietuvos elektros energetikos sistemos sinchronizacijos projektas yra strateginis šalies saugumo prioritetas. Naujas Kruonio HAE hidroagregatas būtų reikalingas užtikrinant šalies energetikos sistemos poreikius, siekiant mažinti energetinę priklausomybę nuo elektros energijos importo, išlaikant vietinę patikimą ir konkurencingą elektros energijos gamybą, kartu didinant vidaus elektros energijos generavimo pajėgumus. Kruonio HAE plėtra yra numatyta ir Vyriausybės patvirtintame priemonių plane ruošiantis sinchronizacijai su kontinentinės Europos tinklais.
Planuojama, kad Kruonio HAE 5-asis hidroagregatas bus įrengtas iki sinchronizacijos su kontinentinės Europos tinklais 2025 m.
Daugiau informacijos:
Artūras Ketlerius
„Ignitis grupės“ ryšių su visuomene vadovas
arturas.ketlerius@ignitis.lt
+370 620 76076


Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė


Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė

Nuo 2010 m. AB Lietuvos energija planavo Kruonio HAE įrengti penktąjį 225 MW galios hidroagregatą.


Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė

 Vaclovas Spudulis – 1992–2009 m.https://www.delfi.lt/verslas/energetika/kruonio-elektrinei-laikinai-vadovaus-gmekas.d?id=20247201
 Gintaras Mekas – 2009 m., 2010–2011 m.https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/buvusiam-kruonio-hae-vadovui-llukociui-itarimai-56-121345
 Laimonas Lukočius – 2009–2010 m.https://www.delfi.lt/verslas/energetika/kruonio-hae-vadovaus-llukocius.d?id=2134058

Direktoriai Vaclovas Spudulis – 1992–2009 m. Gintaras Mekas – 2009 m., 2010–2011 m. Laimonas Lukočius – 2009–2010 m.

„Laimonas Lukočius turi vadovavimui Kruonio HAE reikalingas kompetencijas ir patirtį. „Leo LT” akcininkė Energetikos ministerija pritarė šiai kandidatūrai. Tikiuosi, kad naujasis vadovas taps tvirta jungtimi tarp įmonės ir Energetikos ministerijos ir sėkmingai dalyvaus Kruonio hidroakumuliacinės elektrinės perdavimo valstybei procese“, – sakė AB „Lietuvos energija“ vadovas Darius Masionis.
„Pagrindiniai mano siekiai yra užtikrinti stabilų ir efektyvų įmonės darbą bei tinkamai parengti Kruonio HAE atskyrimui nuo „Lietuvos energijos“, – sakė L. Lukočius.
Jo teigimu, itin svarbu kompetentingai koordinuoti įmonės atskyrimo procesą. L. Lukočius patikino, kad bus imamasi visų priemonių užtikrinti sutarties tarp vyriausybės ir UAB „NDX energija“ sąlygą, sutartą steigiant „Leo LT” – perduoti Kruonio HAE valstybei.
Pagal šią sutartį, dukterinė „Lietuvos energijos“ bendrovė Kruonio HAE (kaip ir Kauno hidroelektrinė) bus atskirta nuo bendrovės iki 2010 metų gegužės 27 d.
Šiuo metu rengiamos sąlygos, kurias patvirtinus bus vykdomas teisinis ir funkcinis elektrinių atskyrimas nuo AB „Lietuvos energija“. „Leo LT” akcininkams patvirtinus šias sąlygas, abiejų elektrinių akcijos bus perduotos Lietuvos Respublikai už 1 litą.
Nuspręsta: šimtams tūkstančių elektros vartotojų atidėtas tiekimo liberalizavimas (4)
Mažiausiai elektros suvartojantiems gyventojams suteikti dar treji metai pasirinkti nepriklausomą...
Energetikos viceministrė: pusę SGD terminalo rezervavus užsienio bendrovėms, jo išlaikymas Lietuvoje atpigs papildyta
Maždaug pusę Klaipėdos suskystintų gamtinių dujų ( SGD ) terminalo pajėgumų 10-čiai metų...
„Litgrid“: rugsėjį elektros kaina sumažėjo 25 procentais
Rugsėjį, palyginti su rugpjūčiu, didmeninė elektros rinkos kaina Lietuvoje sumažėjo 25...
Lenkijos premjeras dėl Europos energetikos problemų kaltina Vokietiją
Lenkijos ministras pirmininkas dėl Europos energetikos problemų kaltina Vokietiją , kurios...
„Utenos trikotažo“ įmonė Ukrainoje sėkmingai tęsia veiklą: didžiausios problemos – Lietuvoje (1)
Daugiau nei 7 mėnesius besitęsiantis karas Ukrainoje nesujaukė Vakarinėje dalyje įsikūrusio „...
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (19)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Mažiai

Mažiai  – kaimas Šilutės raj. sav. teritorijoje, Šilutės seniūnijoje, 6,5 km į rytus nuo Šilutės, prie kelio ; šiaurės rytų pakraščiu teka Šyša.

Mažiai ribojasi su Šilmeižių, Macikų, Armalėnų, Rumšų, Jonaičių kaimais.

Mažiuose yra dantų techniko A. Dikšo įmonė (nuo 2002), evangelikų liuteronų senosios kapinės (1997 įtrauktos į Lietuvos Respublikos kultūrinio paveldo registrą), senovės gyvenvietė (2005 m. įtraukta į Lietuvos Respublikos kultūrinio paveldo registrą), kapinynas.

 Mažosios Lietuvos enciklopedija. T.2., Vilnius. 2003.
 Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. Šilutė. 2000.
 Apie licencijas verstis sveikatos priežiūros veikla. Informaciniai pranešimai, 2002 05 30, Nr. 42; 2004 06 11, Nr. 44; 2004 08 25, Nr.64.
 LR kultūros paveldo registras
 LR kultūros paveldo registras
 ŽŪIKVC informacijos puslapis
 Šilutės apskrities kaimų sąrašas (1910)

Kategorija:Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietė


Mažiai


Opus Dei

thumb|Opus Dei kryžius
Opus Dei (), pilnas pavadinimas - Šventojo Kryžiaus ir Opus Dei prelatūra, yra Katalikų Bažnyčios asmeninė prelatūra. Opus Dei įkūrė šventasis Josemaria Escriva de Balaguer 1928 m. spalio 2 d. Madride. Šiuo metu prelatūrą sudaro per 90 000 žmonių iš penkių žemynųVatikano radijas, "Naujo Opus Dei vadovo rinkimai", 2017 01 19, http://lt.radiovaticana.va/news/2017/01/19/naujo_opus_dei_vadovo_rinkimai/1286637. . Prelatūros būstinė su prelato Bažnyčia yra Romoje.

thumb|Opus Dei būstinė Romoje.
1928 m. spalio 2 d. per rekolekcijas Madrido centriniuose pauliečių namuose Viešpats Josemaria Escriva de Balaguer’ui įkvepia Opus Dei. Pavadinimas „Opus Dei“ atsiras vėliau. Jį imta vartoti tik kito dešimtmečio pradžioje, nors nuo pat pirmos akimirkos įsteigėjas suvokia ir visiems pabrėžia, kad tas „Darbas“ yra ne jo, o „Dievo“ iniciatyva. Savo veiklą jis pradeda tarp neturtingųjų, ligonių, nors nuo pat pradžių kreipiasi ir į visus žmones.

1930 m. vasario 14 d. aukodamas šv. Mišias Madride jis supranta, kad Opus Dei dvasingumo kelias skirtas ir moterims.

1941 m. kovo 19 d. Madrido vyskupas Leopoldo Eijo y Garay aprobuoja Opus Dei kaip pamaldžią sąjungą. Tai pirmoji aprobacija.

1943 m. vasario 14 d. įsteigiama Šventojo Kryžiaus kunigų draugija. Taip sudaroma galimybė įšventinti Opus Dei kunigus.

1947 m. vasario 24 d. Šventasis Sostas paskelbia Opus Dei pagiriamąjį dekretą, t. y. pirmąjį popiežišką pripažinimą, suteikdamas Opus Dei pasaulietinio instituto vardą. Ši juridinė bažnytinės teisės numatyta forma, nors ir ne visiškai tinkama, tuo metu mažiausiai kliudo Opus Dei veiklai plėstis.

1969 m. sušaukiamas neeilinis Opus Dei Generalinis Kongresas Romoje. Jo tikslas – ištirti galimybes tapti asmenine prelatūra, taigi priimti Vatikano II Susirinkimo numatytą juridinę formą, kuri atrodo esanti adekvati ganytojiškam Opus Dei fenomenui.

1975 m. birželio 26 d. Romoje miršta Josemaria Escriva. Tuo metu Opus Dei priklauso apie 60 000 narių. Sušaukiamas kongresas Opus Dei įsteigėjo įpėdiniui išrinkti. Juo 1975 m. rugsėjo 15 d. tampa Alvaro del Portillo.

1982 m. lapkričio 28 d. popiežius Jonas Paulius II paskelbia Opus Dei asmenine prelatūra ir jos prelatu paskiria Alvaro del Portillo.

1991 m. popiežius Jonas Paulius II Opus Dei prelatą konsekruoja vyskupu.

1992 m. gegužės 17 d. Josemarios Escrivos beatifikacija Šventojo Petro aikštėje (Roma).

1994 m. kovo 23 d., sugrįžęs į Romą iš kelionės po Šventąją Žemę, po kelių valandų miršta Alvaro del Portillo.

1994 m. balandžio 20 d. popiežius Jonas Paulius II, patvirtindamas Romoje sušaukto Generalinio Kongreso pasirinkimą, Opus Dei prelatu paskiria Javierą Echevarrią, o 1995 m. sausį jį konsekruoja vyskupu.

2002 m. spalio 6 d. Josemaria Escriva de Balaguer popiežiaus Jono Pauliaus II skelbiamas šventuoju.

2014 m. rugsėjo 27 d. buvęs prelatas Alvaro del Portillo popiežiaus atstovo skelbiamas palaimintuoju Ispanijos sostinėje Madride, ceremonijoje dalyvauja apie 200 piligrimų iš Lietuvos, tarp jų ir Kauno augziliaras vyskupas Kęstutis Kėvalas bei Kaišiadorių vyskupas Jonas IvanauskasBernardinai.lt, "Specialiai iš Madrido. Vysk. K. Kėvalas: „Opus Dei – tikra Dievo dovana Lietuvos Bažnyčiai“", 2014.09.29, http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2014-09-29-specialiai-is-madrido-vysk-k-kevalas-opus-dei-tikra-dievo-dovana-lietuvos-baznyciai/122472..

2017 m. sausio 23 d. popiežius Pranciškus, patvirtindamas Opus Dei generalinio kongreso pasiūlytą kandidatą, Opus Dei prelatu paskyrė mons. Fernando Ocariz, kuris tapo trečiuoju šv. Josemaria Escriva įpėdiniu Opus Dei priešakyjeBernardinai.lt, "Popiežius paskyrė Opus Dei prelatu mons. Fernando Ocariz", 2017.01.24, http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2017-01-24-popiezius-paskyre-opus-dei-prelatu-mons-fernando-ocariz/154583.. Ankstesnysis prelatas, vysk. Javierą Echevarria, mirė 2016 m. gruodžio 12 d. RomojeBernardinai.lt, "Mirė Opus Dei prelatas vyskupas Javier Echevarria", 2016.12.13, http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2016-12-13-mire-opus-dei-prelatas-vyskupas-javier-echevarria/152727.

Josemaria Escriva įpėdiniu Opus Dei priešakyjeBernardinai.lt, "Popiežius paskyrė Opus Dei prelatu mons. Fernando Ocariz", 2017.01.24, Ankstesnysis prelatas, vysk.

2016 12 13
bernardinai.lt
Vidutinis skaitymo laikas:
Mirė Opus Dei prelatas vyskupas Javier Echevarria
Š.m. gruodžio 12 d., Gvadalupės Mergelės Marijos dieną, mirė vyskupas Javier Echevarria, Opus Dei prelatas ir antrasis Opus Dei steigėjo, šv. Josemaria Escriva, įpėdinis. Eidamas 84 metus, jis savo sielą atidavė Dievui 21.10 val. Romoje, kur nuo gruodžio 5 d. gulėjo ligoninėje dėl plaučių uždegimo.
Mons. Echevarria penkis kartus lankėsi Lietuvoje: 1994, 1995, 1996, 2004 ir 2013 m. Čia jis susitiko su žmonėmis, kuriems Opus Dei prelatūra teikia dvasinį įkvėpimą, taip pat su įvairiais Lietuvos vyskupais bei šalyje tuomet dirbančiais nuncijais. (Apie paskutinį jo apsilankymą galima skaityti čia.)
Pagal prelatūros įstatus, laikinas Opus Dei vadovavimas priklauso vikarui augziliarui Mons. Fernando Ocariz. Trijų mėnesių eigoje sušauktas kongresas išrinks naują prelatą, kuris turės būti patvirtintas popiežiaus.
Javier Echevarria gimė 1932 m. Madride, Ispanijoje. Ten ir susipažino su šv. Josemaria, kurio sekretoriumi jis buvo nuo 1953 iki 1975 m. Mirus pirmajam Opus Dei steigėjo įpėdiniui palaimintajam Alvaro del Portillo, 1994 m. balandžio 20 d. Mons. Echevarria buvo išrinktas Opus Dei prelatu, o 1995 m. sausio 6 d. šv. Jonas Paulius II jį konsekravo vyskupu. Nuo 1981 m. jis buvo Šventųjų Skelbimo Kongregacijos, o nuo 1995 m. – ir Dvasininkijos Kongregacijos konsultantas.


Opus Dei


Opus Dei

thumb|Opus Dei būstinė Romoje.
1928 m. spalio 2 d. per rekolekcijas Madrido centriniuose pauliečių namuose Viešpats Josemaria Escriva de Balaguer’ui įkvepia Opus Dei. Pavadinimas „Opus Dei“ atsiras vėliau. Jį imta vartoti tik kito dešimtmečio pradžioje, nors nuo pat pirmos akimirkos įsteigėjas suvokia ir visiems pabrėžia, kad tas „Darbas“ yra ne jo, o „Dievo“ iniciatyva. Savo veiklą jis pradeda tarp neturtingųjų, ligonių, nors nuo pat pradžių kreipiasi ir į visus žmones.

1930 m. vasario 14 d. aukodamas šv. Mišias Madride jis supranta, kad Opus Dei dvasingumo kelias skirtas ir moterims.

1941 m. kovo 19 d. Madrido vyskupas Leopoldo Eijo y Garay aprobuoja Opus Dei kaip pamaldžią sąjungą. Tai pirmoji aprobacija.

1943 m. vasario 14 d. įsteigiama Šventojo Kryžiaus kunigų draugija. Taip sudaroma galimybė įšventinti Opus Dei kunigus.

1947 m. vasario 24 d. Šventasis Sostas paskelbia Opus Dei pagiriamąjį dekretą, t. y. pirmąjį popiežišką pripažinimą, suteikdamas Opus Dei pasaulietinio instituto vardą. Ši juridinė bažnytinės teisės numatyta forma, nors ir ne visiškai tinkama, tuo metu mažiausiai kliudo Opus Dei veiklai plėstis.

1969 m. sušaukiamas neeilinis Opus Dei Generalinis Kongresas Romoje. Jo tikslas – ištirti galimybes tapti asmenine prelatūra, taigi priimti Vatikano II Susirinkimo numatytą juridinę formą, kuri atrodo esanti adekvati ganytojiškam Opus Dei fenomenui.

1975 m. birželio 26 d. Romoje miršta Josemaria Escriva. Tuo metu Opus Dei priklauso apie 60 000 narių. Sušaukiamas kongresas Opus Dei įsteigėjo įpėdiniui išrinkti. Juo 1975 m. rugsėjo 15 d. tampa Alvaro del Portillo.

1982 m. lapkričio 28 d. popiežius Jonas Paulius II paskelbia Opus Dei asmenine prelatūra ir jos prelatu paskiria Alvaro del Portillo.

1991 m. popiežius Jonas Paulius II Opus Dei prelatą konsekruoja vyskupu.

1992 m. gegužės 17 d. Josemarios Escrivos beatifikacija Šventojo Petro aikštėje (Roma).

1994 m. kovo 23 d., sugrįžęs į Romą iš kelionės po Šventąją Žemę, po kelių valandų miršta Alvaro del Portillo.

1994 m. balandžio 20 d. popiežius Jonas Paulius II, patvirtindamas Romoje sušaukto Generalinio Kongreso pasirinkimą, Opus Dei prelatu paskiria Javierą Echevarrią, o 1995 m. sausį jį konsekruoja vyskupu.

2002 m. spalio 6 d. Josemaria Escriva de Balaguer popiežiaus Jono Pauliaus II skelbiamas šventuoju.


Opus Dei

thumb|Opus Dei būstinė Romoje.
1928 m. spalio 2 d. per rekolekcijas Madrido centriniuose pauliečių namuose Viešpats Josemaria Escriva de Balaguer’ui įkvepia Opus Dei. Pavadinimas „Opus Dei“ atsiras vėliau. Jį imta vartoti tik kito dešimtmečio pradžioje, nors nuo pat pirmos akimirkos įsteigėjas suvokia ir visiems pabrėžia, kad tas „Darbas“ yra ne jo, o „Dievo“ iniciatyva. Savo veiklą jis pradeda tarp neturtingųjų, ligonių, nors nuo pat pradžių kreipiasi ir į visus žmones.

1930 m. vasario 14 d. aukodamas šv. Mišias Madride jis supranta, kad Opus Dei dvasingumo kelias skirtas ir moterims.

1941 m. kovo 19 d. Madrido vyskupas Leopoldo Eijo y Garay aprobuoja Opus Dei kaip pamaldžią sąjungą. Tai pirmoji aprobacija.

1943 m. vasario 14 d. įsteigiama Šventojo Kryžiaus kunigų draugija. Taip sudaroma galimybė įšventinti Opus Dei kunigus.

1947 m. vasario 24 d. Šventasis Sostas paskelbia Opus Dei pagiriamąjį dekretą, t. y. pirmąjį popiežišką pripažinimą, suteikdamas Opus Dei pasaulietinio instituto vardą. Ši juridinė bažnytinės teisės numatyta forma, nors ir ne visiškai tinkama, tuo metu mažiausiai kliudo Opus Dei veiklai plėstis.

1969 m. sušaukiamas neeilinis Opus Dei Generalinis Kongresas Romoje. Jo tikslas – ištirti galimybes tapti asmenine prelatūra, taigi priimti Vatikano II Susirinkimo numatytą juridinę formą, kuri atrodo esanti adekvati ganytojiškam Opus Dei fenomenui.

1975 m. birželio 26 d. Romoje miršta Josemaria Escriva. Tuo metu Opus Dei priklauso apie 60 000 narių. Sušaukiamas kongresas Opus Dei įsteigėjo įpėdiniui išrinkti. Juo 1975 m. rugsėjo 15 d. tampa Alvaro del Portillo.

1982 m. lapkričio 28 d. popiežius Jonas Paulius II paskelbia Opus Dei asmenine prelatūra ir jos prelatu paskiria Alvaro del Portillo.

1991 m. popiežius Jonas Paulius II Opus Dei prelatą konsekruoja vyskupu.

1992 m. gegužės 17 d. Josemarios Escrivos beatifikacija Šventojo Petro aikštėje (Roma).

1994 m. kovo 23 d., sugrįžęs į Romą iš kelionės po Šventąją Žemę, po kelių valandų miršta Alvaro del Portillo.

1994 m. balandžio 20 d. popiežius Jonas Paulius II, patvirtindamas Romoje sušaukto Generalinio Kongreso pasirinkimą, Opus Dei prelatu paskiria Javierą Echevarrią, o 1995 m. sausį jį konsekruoja vyskupu.

2002 m. spalio 6 d. Josemaria Escriva de Balaguer popiežiaus Jono Pauliaus II skelbiamas šventuoju.

2014 m. rugsėjo 27 d. buvęs prelatas Alvaro del Portillo popiežiaus atstovo skelbiamas palaimintuoju Ispanijos sostinėje Madride, ceremonijoje dalyvauja apie 200 piligrimų iš Lietuvos, tarp jų ir Kauno augziliaras vyskupas Kęstutis Kėvalas bei Kaišiadorių vyskupas Jonas IvanauskasBernardinai.lt, "Specialiai iš Madrido. Vysk. K. Kėvalas: „Opus Dei – tikra Dievo dovana Lietuvos Bažnyčiai“", 2014.09.29, http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2014-09-29-specialiai-is-madrido-vysk-k-kevalas-opus-dei-tikra-dievo-dovana-lietuvos-baznyciai/122472..


Opus Dei

miniatiūra|250px|Opus Dei studijų centras Kaune, Kapsų g.
Lietuvoje Opus Dei apaštališką veiklą pradėjo 1994 m. prelatūros ir jos narių iniciatyva veikia jaunimo klubai ir studijų centrai Vilniuje ir Kaune, studenčių rezidencija Vilniuje, rekolekcijų namai Kaišiadorių vyskupijojeOpus Dei informacijos biuro Lietuvoje pareiškimas . Prelatas visame pasaulyje į kiekvieną prelatūros regioninį vienetą skiria po vikarą. Lietuvoje šis regioninis vikaras yra mons. Andrés LavinOpus Dei veikla Lietuvoje .

Šioje šalyje penkis kartus lankėsi Opus Dei prelatas vysk. J. Echevaria, čia jis susitiko su daugeliu žmonių, kuriems prelatūra teikia dvasinį įkvėpimą, taip pat su įvairiais Lietuvos vyskupais bei šalyje tuomet dirbančiais nuncijais. Paskutinio jo apsilankymo metu, 2013 m. vasarį, jis kalbėjo didelei grupei šeimų Litexpo kongresų rūmuose, VilniujeBernardinai.lt, "Opus Dei prelatas Lietuvoje: „Žmonės trokšta, kad jiems kalbėtumėte apie Dievą“", 2013.02.18, http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2013-02-18-opus-dei-prelatas-lietuvoje-zmones-troksta-kad-jiems-kalbetumete-apie-dieva/95707..

Lietuvos žiniasklaidoje pasirodžius kritinių teiginių apie Opus Dei 2010 m. pradžioje, organizacijos veiklą teigiamai vertino tuometinis Kauno arkivyskupas Sigitas TamkevičiusArkivyskupas Sigitas Tamkevičius apie Opus Dei prelatūrą Opus Dei misija – sielovada bei religijotyrininkas pranciškonas kunigas Arūnas PeškaitisBernardinai.lt, "Atsargiai – melas užkrečia", 2010.01.06, http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2010-01-06-kun-arunas-peskaitis-ofm-atsargiai-melas-uzkrecia/38023..

2010 01 06
bernardinai.lt
Vidutinis skaitymo laikas:
Kun. Arūnas Peškaitis OFM. Atsargiai – melas užkrečia
Praėjusių metų pabaigoje kai kuriose žiniasklaidos priemonėse pasirodė esą sensacingos publikacijos, jog ministras Dainius Kreivys priklauso paslaptingai organizacijai. Paradoksalu, bet į šias publikacijas sureagavo net kai kurie Seimo nariai, pareikalavę ištirti, ar tai, kad ministras krikščionis, nekelia grėsmės valstybės interesams. Apie visa tai kalbiname pranciškoną kunigą Arūną Peškaitį, kurį drąsiai galima vadinti solidžiausiu šiuolaikinio religingumo tyrinėtoju Lietuvoje.
Metų pabaigoje Lietuvos spaudoje pasirodė keletas publikacijų apie „Opus Dei“, sukėlusių nemažai šurmulio Lietuvos katalikų tarpe. Viename straipsnių buvo minima, kad Jūs neva esate pripažinęs, kad „Opus Dei“ organizacijoje galima atrasti „sektantiškų“ bruožų“. Gal galite plačiau pakomentuoti šį Jums priskiriamą teiginį?
Pirmiausia tai nėra tiksli citata, nes nenurodomas šaltinis, iš kur žurnalistas M. Peleckis paėmė šią citatą (manau, kad citata galėjo būti paimta iš tinklapio www.religija.lt).
Man keista, kaip gali žurnalistas rašydamas straipsnį įdėti pavardę žmogaus, su kuriuo nekalbėjo jau labai seniai – neturėjau su juo dalykinių pokalbių jau galbūt dešimt metų.
Sąmoningai nebendrauju su M. Paleckiu po to, kai šio žurnalisto publikacijos įžeidė mano kolegos ir mano paties orumą, nes jose buvo paskelbta labai daug melo ir sąmoningų netikslumų.
Toks žurnalisto poelgis nedaro jam garbės ir normalioje visuomenėje leidinys, spausdinantis tokį tekstą, ar pats žurnalistas, taip pasielgęs, turėtų atsiprašyti ar paaiškinti savo poelgį.
Kaip manote, kodėl prelatūra „Opus Dei“ sulaukia tokio didelio sekuliarios spaudos susidomėjimo? Juk Bažnyčioje gausu įvairiausių bendruomenių, tačiau kitos dažnai spaudos lieka nepastebėtos.
Visi nauji judėjimai Katalikų Bažnyčioje, kurie atsirado XX amžiuje, yra gana neįprasti žvelgiant istoriškai. Bažnyčios istorija labai ilga, bėgant amžiams keitėsi formos, veiklos būdai. Ir anksčiau būta įvairių judėjimų, tačiau XX amžius pasižymi tuo, kad būta savotiško naujų iššūkių viesulo.
Tai nepaprastos, sparčios technologinės bei socialinės kaitos amžius, kuriame vyko du pasauliniai karai. Turbūt natūralu, kad Bažnyčia atsako į tuos iššūkius, ar, skaitydama laiko ženklus, net pralenkia, kad skelbtų Gerąją Naujieną besikeičiančiam pasauliui.
„Opus Dei“ yra vienas iš judėjimų, atsiradęs XX a. ir kaip kiekviena nauja organizacija, bendruomenė, taip ir naujieji Katalikų Bažnyčios judėjimai iš pradžių turi įtvirtinti savo tapatybę, skausmingai jos ieško, tad kartais kyla tendencijos atsiriboti, tam tikru būdu pabrėžti savo autentiškumą. Tai yra natūralu, tai bet kurio augimo struktūra.
Kaltininimų izoliuotumu, sektantiškumu įvairiose šalyse sulaukia ne tik „Opus Dei“, tačiau ir broliai joanitai, Betliejaus seserys, Palaiminimų bendruomenė, charizminiai katalikiški judėjimai.
„Opus Dei“ susilaukia neadekvačios sekuliarios žiniasklaidos dėmesio, nes pernelyg neafišuoja savo veiklos, yra labai ortodoksali bendruomenė, besilaikanti savitų, principinių nuostatų, su jomis galima sutikti arba nesutikti, bet žinau, kad žmonėms, kurie lankosi šioje bendruomenėje, tai padeda augti dvasiškai.
O kiti, kuriems netinka „Opus Dei“ formacija, gali pasirinkti kitas bendruomenes, kurių Katalikų Bažnyčioje yra daug.
Kadangi bendruomenė neieško didelio viešumo, ir tai natūralu, nes dvasiniai dalykai nėra viešumoje auginami, tai labai dažnai ieškodama sensacijų sekuliari žiniasklaida kalba apie uždarumą, ezoteriką, kažkokius sąmokslus, vadina vos ne „Vatikano saugumo žvalgyba“. Žinoma, pats juokingiausias kūrinys šia prasme yra „Da Vinčio kodas“.
Kiek pamenu, M. Peleckis kažkiek ir remiasi savo straipsnyje šia knyga kaip autoritetingu šaltiniu, – tokie dalykai pasigailėtini, nes „Da Vinčio kodas“ yra labai menko literatūrinio lygio kūrinys, smarkiai išpopuliarintas, nes pataikęs į skaitytojo sąmonę, ištroškusią sąmokslo teorijų, o autorius tuo ir naudojasi.
Kaip literatas D. Brown’as tikrai prastas, jam trūksta fantazijos, jis rašo mažai, o naujas jo kūrinys atkartoja seno kūrinio schemą.
Jis tiesiog geras verslininkas, tačiau toks menkavertis detektyvas negali būti šaltiniu. Keista, kad žurnalistas tuo naudojasi ir daro apibendrinimus.
Pirmoji šių publikacijų buvo susijusi su ministro D. Kreivio lankymusi „Opus Dei“ centre. Kaip manote, kodėl asmeninė žmogaus religinė praktika sulaukė tokio spaudos susidomėjimo?
Viena bjauriausių šių publikacijų savybių – kad šitaip kišamasi į privatų žmogaus gyvenimą. Kartais gali būti kažkokių dalykų privačiame gyvenime, kuriuos visuomenei reikia žinoti, nes ministras nėra šiaip privatus asmuo; bet šiuo atveju kišamasi į privatų religinį žmogaus gyvenimą.
Toks religinio, dvasinio gyvenimo negerbimas reiškia nepaisymą sąžinės laisvės principo – žmogus turi teisę tikėti, išpažinti ir dalyvauti bendruomeninėje veikloje taip, kaip jis ją supranta ir kaip sąžinė jam liepia.
Ir jei atsiranda žiniasklaidos priemonė, kuri tą teisę ginčija, tai galima traktuoti kaip Konstitucinės teisės pažeidimą. Man atrodo, kad seniai niekas nesinaudojo savo teise teismiškai reikalauti iš žiniasklaidos priemonių atsiprašymo ir tam tikros kompensacijos už savo asmens orumo įžeidimą. Kažkodėl visi bijo, nors ir kokios bjaurios būtų ,tarkim, „Respublikos“, publikacijos. Tai nepaskatina politikų nusigręžti nuo tokių leidinių.
Dabar štai – „Lietuvos ryto“ publikacijos. Manau, kad turėtų būti sureaguota, nebijant, kad kažkas pasakys esą „smaugiama žodžio laisvė“.
Tegu sako kiek nori – pas mus žodžio laisvė iš viso labai abejotina, nes pakankamai akivaizdu – ir „Transparency international“ tą yra patvirtinusi, – kad yra daug užsakomųjų straipsnių; dažniausiai Lietuvoje leidėjai ir redaktoriai yra tie patys asmenys, o tai reiškia, kad tas, kuris finansuoja leidinį, kartu ir redaguoja jį, atsako už turinį, taigi yra įmanomos įvairios finansinės įtakos.
Tai gali pasibaigti tuo, kad mes iš viso nebeskirsim, kur yra reklama, o kur normalūs komentarai, straipsniai.
Tad kalbėti apie žodžio laisvę dabar yra tiesiog būtina ir reikia kritikuoti tokią žiniasklaidą, kuri vietoje to, kad ieškotų tiesos, daro neleistinus dalykus žmogaus asmens atžvilgiu, ir visiškai nesvarbu, kas tas žmogus būtų, nes šiandien gali būti užsipultas ministras, rytoj – kas nors kitas, nors, aišku, kiti mažiau įdomūs.
Tačiau šiuo atveju toks mūsų politikų, vadovų nereagavimas, tyla yra labai bloga. Jie neturėtų tylėti, jie turėtų pasisakyti, nes tam ir išrinkti, kad būtų atsakingi už tai, kas dedasi visuomenėje.
Manau, po tokių publikacijų reikėtų boikotuoti šitokius leidinius, kurie leidžia tokius dalykus – anksčiau „Respublika“ bei „Vakaro žinios“ sau leisdavo antisemitinius ir visokius kitokius tekstus, dabar „Lietuvos rytas“ jau kelintą kartą grubiai pažeidžia žmogaus teises. Nesuprantu, kaip tokios publikacijos nesukelia plačios visuomenės reakcijos .
Šiuo atveju užkliuvo krikščionis ministras, bet kartais susidaro įspūdis, kad mūsų visuomenėje žiūrima pašaipiai ir tarsi kaip į ne visai normalų, jei žmogus apskritai turi bent kažkokias vertybes?
Taip, turbūt yra ta tendencija. Žiniasklaida – turiu galvoje didžiuosius dienraščius, internetinius portalus, komercines televizijas – formuoja tam tikrą „gražaus“ gyvenimo įvaizdį, kuriame pirmiausiai yra juntamas prestižo vaikymasis, stilius, karjera, vartojimas, pikantiški nuotykiai, kurie leidžia mūsų publikai pasiskanauti „kas su kuo ką kada“, o „kada nebe“, ir tarsi visi viešieji asmenys turėtų „įsipaišyti“ į šitą kontekstą. Pavyzdžiui., turėtų leisti knygutes – dabar bet kokia žvaigždutė, vos iškilus, jau išleidžia knygą apie save, kuri pristatoma kaip „kultūros paveldas“…
Bandoma įteigti, kad tai, kuo žmogus gyvena, turi būt viešo vartojimo objektas. Tačiau jei žmogus turi kitas vertybes, tos vertybės paprastai būna tylios, nebūtinai apie jas turi būti rėkiama iš visų pakraščių – jis nebijo jų skelbti, bet yra tam tikri dalykai, kuriuos jis išpažįsta, jais gyvena ir tiki, tačiau per daug nesiafišuoja – tai šitas žmogus tampa įtartinas.
Taip bet kokia vertybinė pozicija laikoma ne tiek nusikaltimu, bet kažkuo įtartinu – kodėl jis tiki, kodėl nekalba apie save, kas už to slepiasi. Siekinys viešinti žmogaus privatumą yra stulbinantis ir sudaro didžiulį spaudimą žmogui, norinčiam gyvevnti savo žmogiškąjį gyvenimą.
Kaip manote, kur slypi šio reiškinio šaknys?
Manau, kad čia yra pokomunistinių šalių bendras bruožas. Nesu specialiai tyrinėjęs, bet Rusijos žinisklaida man šiuo atžvilgiu labai panaši. Tačiau Rusijoje yra rimtų kultūrinių leidinių, TV laidų, kurios šiek tiek atsveria, o pas mus jų beveik neliko.
Jeigu žiūrėtume į Vakarų šalių medijas, tai ten iš tikrųjų labai aiški takoskyra tarp bulvarinių ir rimtų leidinių. Bulvarinė spauda gali sau labai daug leisti, bet į ją mažai kas dėmesį kreipia, į juos nežiūrima rimtai.
Bet neįsivaizduojama, kad Didžiojoje Britanijoje, Prancūzijoje ar Danijoje laikraštis, kuris save laiko nacionaliniu dienraščiu, leistų sau tokio lygio publikacijas, apnuoginančias visišką žurnalisto infantilumą.
Juk tai gali būti ne tik kad užsakytas puolimas prieš asmenį, bet labai neprofesionaliai parengta medžiaga, nežinant, apie ką rašai.
Pas mus nebėra takoskyros tarp bulvaro ir rimtų leidinių, iš viso – nebelieka ne bulvaro, išskyrus kelis kultūrinius leidinius. Tai liūdniausiais dalykas. Mūsų žiniasklaida negali būti patikima. Nežiūrint to, ką rodytų socialinės apklausos, jos nepatikimumas grindžiamas tuo, kad ji nuolat ieško sensacijų, žaidžia žmonių nepasitenkinimu valdžia ir visaip jį skatina.
Nesakau, kad straipsniai turi būti nuolat valdžiai giedant ditirambus, tačiau jokiu būdu ne nuolat žaidžiantys sąmokslo teorija, kad viskas, kas vyksta viešai, yra netikra, kad reikia ieškoti „nematomų jėgų“ ir pačių kvailiausių „koncepcijų“.
Toks mūsų mentalitetas, išgyvenus totalitarizmą – kuomet iš tikrųjų negalėjai pasitikėti žiniasklaida, viskas buvo paremta gandais.
Tais gandais mes maitinami ir toliau, praėjus dvidešimčiai metų. Kodėl aukšti pasitikėjimo žiniasklaida reitingai – juk sakoma, kad žiniasklaida pasitikima – tai matyt todėl, kad mūsų žmonės atpažįsta joje sovietmetį – žiniaskliada atseit pasako viską, kaip iš tikrųjų yra – anais laikais žmonės kalbėdavo virtuvėj prie stalo, o dabar laikrašty apie tai rašoma.
Kaip parodė prieš keletą metų atliktas tarptautinis tyrimas, nesugebėjimas skaityti teksto kritiškai jį analizuojant Lietuvoje yra labai aukštas.
Tai reiškia, kad žmogus, skaitydamas tekstą, skaito pirmiausia antraštę, kelis sakinius ir jam to užtenka, jis jau patiki, jam nebereikia analizuoti, iš kur daromos tokios išvados, ir apskritai – kas iš viso tiksliai rašoma tekste.
Dažnas nesusimąsto, kad taip vadinami žurnalistiniai tyrimai Lietuvoje – tai jokie tyrimai. Žurnalistas iš karto žino, ką jis nori parašyti ar ką jam Reikia parašyti pagal tai, ko redaktorius nori. Klausinėjamas žmogus gali kalbėti ką nori, bet jei žurnalistui netiks jo sakomas tekstas, jis jį „apkarpys“ ar paims vieną sakinį ir įkiš ten, kur jam reikia.
Tad Naujų metų pradžioje norisi palinkėti, kad viešojoje erdvėje taptų šiek tiek švariau. Netikiu, kad tai pasikeis labai greitai, bet yra teigiamų ženklų – yra pas mus tikrai geros kultūrinės spaudos, yra bernardinai.lt, nekomercinės televizijos – labai linkiu, kad LTV antroji programa nenumirtų.. Yra tas pagrindas, nuo ko galima startuoti, pradėti.
Labai norėtųsi, kad būtų mažiau pykčio, mažiau intrgių ir mažiau nekompetencijos, kurie užteršia ir mus.
Melas, kuris transliuojamas šimtam tūkstančių žmonių, veikia labai negatyviai – taip tarsi kiekvienam žmogui duodama „indulgencija“ – leidimas meluoti, nes melas yra užkrečiamas – juk kai tu gyveni purvinoje aplinkoje, tai galvoji, kad būti purvinam yra normalu.
Linkėčiau, kad šiais naujais metais mes pradėtume galvoti, kad vis tik tai nėra normalu.
Dėkoju už pokalbį.
Parengė Dalia Žemaitytė


Opus Dei

miniatiūra|250px|Opus Dei studijų centras Kaune, Kapsų g.
Lietuvoje Opus Dei apaštališką veiklą pradėjo 1994 m. prelatūros ir jos narių iniciatyva veikia jaunimo klubai ir studijų centrai Vilniuje ir Kaune, studenčių rezidencija Vilniuje, rekolekcijų namai Kaišiadorių vyskupijojeOpus Dei informacijos biuro Lietuvoje pareiškimas . Prelatas visame pasaulyje į kiekvieną prelatūros regioninį vienetą skiria po vikarą. Lietuvoje šis regioninis vikaras yra mons. Andrés LavinOpus Dei veikla Lietuvoje .


Opus Dei

miniatiūra|250px|Opus Dei studijų centras Kaune, Kapsų g.
Lietuvoje Opus Dei apaštališką veiklą pradėjo 1994 m. prelatūros ir jos narių iniciatyva veikia jaunimo klubai ir studijų centrai Vilniuje ir Kaune, studenčių rezidencija Vilniuje, rekolekcijų namai Kaišiadorių vyskupijojeOpus Dei informacijos biuro Lietuvoje pareiškimas . Prelatas visame pasaulyje į kiekvieną prelatūros regioninį vienetą skiria po vikarą. Lietuvoje šis regioninis vikaras yra mons. Andrés LavinOpus Dei veikla Lietuvoje .

Šioje šalyje penkis kartus lankėsi Opus Dei prelatas vysk. J. Echevaria, čia jis susitiko su daugeliu žmonių, kuriems prelatūra teikia dvasinį įkvėpimą, taip pat su įvairiais Lietuvos vyskupais bei šalyje tuomet dirbančiais nuncijais. Paskutinio jo apsilankymo metu, 2013 m. vasarį, jis kalbėjo didelei grupei šeimų Litexpo kongresų rūmuose, VilniujeBernardinai.lt, "Opus Dei prelatas Lietuvoje: „Žmonės trokšta, kad jiems kalbėtumėte apie Dievą“", 2013.02.18, http://www.bernardinai.lt/straipsnis/2013-02-18-opus-dei-prelatas-lietuvoje-zmones-troksta-kad-jiems-kalbetumete-apie-dieva/95707..


Borisas Dauguvietis

Borisas Dauguvietis (1885 m. kovo 26 d. Dauguviečiuose, Biržų apskritis – 1949 m. liepos 13 d. Vilniuje) – Lietuvos režisierius, aktorius, pedagogas, dramaturgas

 Iš 100 Lietuvos asmenybių, per tūkstantmetį labiausiai nusipelniusių Lietuvai, įamžintų Tado Gutausko granitinėje skulptūroje „Vienybės medis“, paminėtas ir Borisas Dauguvietis. GABRIŪNĖ, Julita. Žymiausi Lietuvos istorijoje biržiečiai gimtinėje vis dar laukia pelnytos pagarbos,
2009-08-10 http://www.bernardinai.lt/index.php?url=articles%2F98230
 Tarptautinę teatro dieną už scenoje nuveiktus darbus geriausiam metų teatro menininkui, be kitų apdovanojimų, teikiamas „Boriso Dauguviečio auskaras“. Teatro apdovanojimo – Boriso Dauguviečio auskaro – teikima

Žymiausi Lietuvos istorijoje biržiečiai gimtinėje vis dar laukia pelnytos pagarbos, 2009-08-10 Tarptautinę teatro dieną už scenoje nuveiktus darbus geriausiam metų teatro menininkui, be kitų apdovanojimų, teikiamas „Boriso Dauguviečio auskaras“. Teatro apdovanojimo – Boriso Dauguviečio auskaro – teikimai

Į iškilmes susirinkusi publika Lietuvos nacionalinio dramos teatro scenoje pirmiausia išklausė aktorių skaitomo teksto iš spektaklio Publika", o vėliau menininkų ironiškai buvo paprašyta trejus metus nedirbti taip gerai arba dirbti pagal tam tikrą grafiką, nes ankstesnio kultūros ministro pasirašyti teatro premijų nuostatai reikalauja tą patį kūrėją apdovanoti ne anksčiau kaip po trejų metų.
Dabartinis kultūros ministras Arūnas Gelūnas pažadėjo padirbėti ties šiuo savo pirmtako įsakymu ir pagerinti padėtį teatro srityje. Mylėti teatrą aš pasižadu nuo šios scenos", - kalbėjo ministras publikos, kurioje žiūrovė buvo ir Prezidentė Dalia Grybauskaitė, akivaizdoje. Teatro dieną ministras palygino su Moters, kurią reikia mylėti kasdien, o ne tik per jos šventę, diena. Teatrą reikia lankyti, leistis būti teatro užburiamam, suvedžiojamam, išgyventi daugybę jausmų, kuriuos sukelia teatras", - moters ir teatro meno panašumus vardijo ministras.
Garbingiausia Padėkos premija už kūrybos indėlį į teatro meną apdovanota legendinė aktorė Rūta Staliliūnaitė, atsiuntusi tik garsinį vilties ir graudulio kupiną padėkos laišką visiems.
Tradicinis Boriso Dauguviečio auskaras šiemet įteiktas režisieriui Cezariui Graužiniui už Lietuvos ir Europos teatro tapatybės paieškas", o auskarą teikianti B. Dauguviečio dukra Galina Dauguvietytė palinkėjo užsieniuose kuriančiam laureatui dažniau būti namuose.
Geriausiems metų teatro menininkams išdalyti Kultūros ministerijos apdovanojimai - Auksiniai scenos kryžiai.
Geriausiu 2010-ųjų metų spektakliu tapo režisieriaus Oskaro Koršunovo režisuotas Maksimo Gorkio "Dugne" (O. Koršunovo teatras). Apdovanojimas palydėtas ne tik plojimais, bet ir švilpimu, mat kito nominuoto režisieriaus Gintaro Varno spektaklio "Publika" aktoriai iš teatro "Utopia" kūrė vien teatro laikiškumą simbolizavusią spalvingą mandalą apdovanojimų teikimo scenoje.
Pagrindinio vaidmens aktoriaus laurai atiteko Dariui Gumauskui už vaidmenį spektaklyje "Dugne" pagal Maksimą Gorkį O. Koršunovo teatre.
Pagrindinio vaidmens aktorės apdovanojimas įteiktas Eglei Mikulionytei už Antigonės vaidmenį spektaklyje Aušros Marijos Sluckaitės "Antigonė Sibire" Kauno valstybiniame dramos teatre.
Scenografo ir kostiumų dailininko kategorijoje apdovanojimą atsiėmė Juozas Statkevičius - už kostiumus ir grimą Leo Fall operetei "Madam Pompadur" (Kauno valstybinis muzikinis teatras), spektakliui "Publika" (teatras "Utopia"), šokio spektakliui "Ana Karenina" (Anželikos Cholinos šokio teatras). Laureatas netaupydamas laiko nuoširdžiai padėkojo ir visiems nematomiems teatro grimerinių ir kostiuminių darbuotojams.
Geriausio kompozitoriaus vardą pelnė saksofono virtuozas Liudas Mockūnas, sukūręs muziką spektakliui "Prakeiktieji" O. Koršunovo teatre.
Nepagrindinio vaidmens aktoriaus kategorijoje laimėjo Vytautas Anužis - už Piršlio, Generalinio ir Gydytojo vaidmenis spektaklyje Gintaro Grajausko "Mergaitė, kurios bijojo Dievas" (Klaipėdos dramos teatras).
Geriausios nepagrindinio vaidmens aktorės titulas suteiktas Gintarei Latvėnaitei - už Celinos vaidmenį spektaklyje "Mistras" Valstybiniame Vilniaus mažajame teatre.
Operos ir operetės kategorijoje Auksinio scenos kryžiaus laureate tapo
Sigutė Stonytė - už Grafienės vaidmenį operoje V. A. Mocarto "Figaro vedybos" Lietuvos nacionaliniame operos ir baleto teatre.
Choreografijos srityje apdovanojimą pelnė Anželika Cholina - už šokio spektaklio "Ana Karenina" pagal Levo Tolstojaus romaną ir Alfredo Šnitkės muziką choreografiją (Anželikos Cholinos šokio teatras).
Baleto ir šokio kategorijoje laureate tapo Eglė Špokaitė - už Olimpijos vaidmenį šokio spektaklyje Leo Delibes "Kopelija".
Lėlių teatro apdovanojimą atsiėmė Etnologinio muzikinio veiksmo šeimai "Gandro dovana" kūrybinė grupė (režisierius ir dailininkas Algis Mikutis, režisierė, dailininkė ir aktorė Saulė Degutytė-Šiekštelienė, kompozitorė ir idėjos autorė Snieguolė Dikčiūtė (Stalo Teatras).
Geriausio spektaklio vaikams apdovanojimas atiteko spektaklio "Pati labiausia pasaka" kūrybinė grupė (Vilniaus keistuolių teatras).
Debiuto/jaunojo menininko kategorijoje geriausiu pripažinta aktorė Monika Vaičiulytė už Marijos vaidmenį spektaklyje G. Grajausko "Mergaitė, kurios bijojo Dievas" Klaipėdos dramos teatre.
Nacionalinės dramaturgijos kategorijoje Auksinį scenos kryžių pelnė teatro "cezario grupė" poetinis spektaklis "Nutolę toliai" pagal Pauliaus Širvio poeziją.
Teatro menininkų pagerbimo ceremoniją papuošė Šv. Kristoforo kamerinio orkestro, pianisto Petro Geniušo, saksofonininko Petro Geniušo, perkusininko Arkadijaus Gotesmano, dainininkės Sandros Janušaitės ir kitų muzikų atliekami kūriniai.
apdovanojimai, Auksiniai kryžiai, teatras, teatro geriausi
„Studio 9“ vasaros puošmena – gyvi „#Openformore“ ketvirtadieniai su ilgai lauktais svečiais iš užsienio (358)
Penktadienio DJ: Dūzgėms pasirengę didžėjai dalijasi asmeniniais „The Chemical Brothers“ favoritais (14)
Skandalus Rusijoje įplieskusioje dramoje „Matilda“ suvaidinusi I. Dapkūnaitė: „Mano herojės gyvenimas vertas atskiro filmo“
„Alvino ir burundukų“ kūrėjai naujame filme „Didžiapėdžio vaikis“ atskleis vieną didžiausių žmonijos paslapčių


Borisas Dauguvietis