S. Dariaus ir S. Girėno stadionas

S. Dariaus ir S. Girėno stadionas – lengvosios atletikos ir futbolo stadionas Kaune.

Stadionas įsikūręs Ąžuolyne. Talpina 9180 žiūrovų. Šiuo metu rekonstruojamas.

Rekonstruojame projekte sportinių renginių – futbolo rungtynių ar lengvosios atletikos varžybų – metu stadionas talpins 15 tūkst. žiūrovų. Koncertų metu talpa išaugs dvigubai – iki 30 tūkst.

thumb|left|Dariaus ir Girėno paminklas, atidengtas priešais stadioną 1997 m. rugsėjo 8 d.

1921 m. Kauno miesto savivaldybė išnuomojo Lietuvos fizinio lavinimosi sąjungai (LFLS) žemės sklypą (apie 3,5 ha) pelkingoje vietoje, Kauno Ąžuolyne. Visą teritoriją LFLS nariai nusausino, įrengė futbolo aikštę ir bėgimo takus. 1924–1925 m. LFLS pirmininko Stepono Dariaus iniciatyva šioje vietoje pastatytas pirmasis sporto stadionas Lietuvoje. S. Darius kartu su inž. Kęstučiu Bulota parengė projektą, organizavo talkas ir iš dalies finansavo stadiono statybą.

1934 m. Švietimo ministerija stadioną rekonstravo ir prie jo pastatė Kūno kultūros rūmus (dab. Lietuvos kūno kultūros akademija). 1935 m. balandžio mėn. pradėtas statyti Valstybinis stadionas. 1936 m. birželio 30 d. naujajame stadione sužaistos pirmosios rungtynės tarp Lietuvos ir Estijos futbolo rinktinių, kurias laimėjo Lietuva 2:0.

Vienas didžiausių tarpukario metais stadione vykusių renginių buvo 1938 m. liepos 17–31 d. surengta pirmoji Tautinė olimpiada – viso pasaulio lietuvių sporto šventė – sąskrydis. Atidarymo iškilmėse dalyvavo apie 10 000 žmonių, susirinko 2000 sportininkų iš viso pasaulio. Prezidentas Antanas Smetona sportininkams įteikė olimpinę vėliavą, į padangę paleista tūkstantis balandžių.

1969 m. prasidėjo stadiono rekonstrukcijos darbai, užbaigti 1979 m. rugpjūčio mėn. Vietoj medinių tribūnų iškilo gelžbetoninės, puslankiu juosiančios žaliąją veją. Dviejuose aukštuose įrengta 12 000 sėdimų vietų. Stadiono takai sutrumpinti nuo 500 m iki standartinio ilgio. Sovietmečiu stadionas buvo žinomas kaip Respublikinio sporto kombinato stadionas.

Nuo 1983 m. stadionas ir šalia stovinti Kauno sporto halė sudaro vieningą ansamblį, 1993 m. pavadintą S. Dariaus ir S. Girėno sporto centru. Sezono metu stadione vyksta apie 50 renginių. Jame vyko Pasaulio lietuvių žaidynės, Pasaulio lietuvių dainų ir šokių šventė, Baltijos jūros šalių sporto žaidynės, Europos lengvosios atletikos pirmenybės, Pabaltijo lengvosios atletikos varžybos. 1993 m. sutiktas popiežius Jonas Paulius II.

1998 m. atlikta bėgimo takų, sektorių rekonstrukcija, paklota nauja moderni danga, įsigyta matavimo aparatūra bei prietaisai, sumontuotos ir perdažytos tribūnos. Pagal UEFA reikalavimus stadione sudėtos plastikinės kėdės (8248 vietos).

Ruošiantis 2005 m. vykusiam 18-ajam Europos jaunimo lengvosios atletikos čempionatui, atnaujinta stadiono įranga, sumontuotas moderniausias ir didžiausias (4,32 x 8,64 m) Baltijos šalyse vaizdo ekranas, įrengtos apšilimo ir metikų treniruočių aikštės.

2007 m. liepos 6 d. stadione surengta visuotinė dainų šventę „Būties ratu". Šventinėje programoje dalyvavo šalies jaunučių, jaunių, jaunuolių, merginų, jaunimo, vyresniųjų (senjorų) ir pagyvenusiųjų tautinių šokių grupės, taip pat išeivijos suaugusiųjų tautinių šokių grupės.

2018 m. birželio mėn. prasidėjo stadiono rekonstrukcija. Po rekonstrukcijos stadione esančių vietų skaičius nuo 9,5 tūkst. padidės iki 15 tūkst., visos tribūnos bus uždengtos stogu. Stadionas turės modernią šildomą dangą ir atitiks aukščiausios 4-os UEFA kategorijos reikalavimus. Išskirtinis dizaino elementas bus iš medžio sukurta fasadinė stadiono dalis, paslėpsianti betonines tribūnų konstrukcijas. Rekonstrukcijos vertė buvo 34,95 mln. eurų, vykdytojo konkursą laimėjo Turkijos statybų bendrovė „Kayi Construction“, sutartyje numatyta rekonstrukcijos trukmė buvo 20 mėn.  sutartis su Turkijos kompanija buvo nutraukta, vienas iš sutarties nutraukimo motyvų buvo sutarto grafiko nesilaikymas - likus vos mėnesiui iki planuotos darbų pabaigos buvo atliktas tik apie ketvirtadalis darbų. 2019 m. pabaigoje darbai buvo sustoję dėl streiko - 52 Turkijos piliečiai paskelbė streiką dėl nesumokėtų atlyginimų. „Kayi Construction“ užginčijo sutarties nutraukimą, tačiau Kauno apygardos teismas ieškinį atmetė.  Kauno miesto savivaldybė paskelbė naują konkursą rekonstrukcijos darbams užbaigti, likusios renovacijos vertė buvo numatyta 32 mln. eurų. Buvo gauti pasiūlymai iš „Veikmės statyba“ ir „Autokausta“, tačiau už aukštesnę kainą. Abu pasiūlymai buvo atmesti, tačiau derybos tebevyksta

-
- Austėja Masiokaitė-Liubinienė, BNS
-
-
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Kauno miesto savivaldybė atmetė abiejų rangovų pasiūlymus S. Dariaus ir S. Girėno stadiono statybos konkurse, tačiau tęsia su jais derybas.
„Atvirame pirkime buvo atmesti abu pasiūlymai dėl per didelių kainų. Tačiau Kauno savivaldybė pasinaudojo Viešųjų pirkimų įstatymo numatyta galimybe tęsti derybas su abiem konkurso dalyviais“, – BNS antradienį informavo Kauno miesto savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotojas Tadas Metelionis.
Pasak savivaldybės atstovo, šiuo metu abiem konkurso dalyviams išsiųsti kvietimai ir laukiama pasiūlymų.
„Tuomet vyks derybos, po kurių potencialūs stadiono statytojai pateiks galutinius pasiūlymus. Atsižvelgiant į viešųjų pirkimų procedūrų trukmę, su vienu iš dalyvių sutartį tikimės pasirašyti vasaros pabaigoje“, – teigia T. Metelionis.
Pasirašius sutartį stadiono statybas tikimasi pabaigti per 18 mėnesių.
Atvirame pirkime buvo atmesti abu pasiūlymai dėl per didelių kainų.
Pirkimo ataskaitoje nurodoma, jog pasiūlymus konkurse pateikė uždarosios akcinės bendrovės „Veikmės statyba“ ir „Autokausta“. Abiem atvejais kaip pasiūlymų atmetimo priežastis nurodoma viršyta pirkimo dokumentuose nurodyta galima maksimali pasiūlymo kaina. Toks sprendimas priimtas liepos 8 dieną.
Kaip BNS informavo savivaldybė, pasiūlymų kaina negalėjo viršyti 32 mln. eurų su PVM. Kokius pasiūlymus pateikė rangovai – neatskleidžiama, motyvuojant tuo, kad tai gali paveikti jų pasiūlymus, kuriuos jie pateiks deryboms.
Stadiono rangovo konkursas baigėsi birželio 26 dieną, iki šiol terminas pateikti pasiūlymus buvo pratęstas du kartus, motyvuojant poreikiu potencialiems dalyviams išsamiai susipažinti su projektu.
Naujo rangovo stadionui Kauno savivaldybė ieško po to, kai šių metų sausį nutraukė sutartį su Turkijos bendrove „Kayi Construction“.
Vienas iš sutarties nutraukimo motyvų buvo sutarto grafiko nesilaikymas.
Savivaldybės duomenimis, ankstesnis rangovas yra atlikęs apie ketvirtadalį viso darbo: baigtos griauti senosios stadiono konstrukcijas, išvedžiotos inžinerinės komunikacijos, pradėta statyti požeminė automobilių stovėjimo aikštelė, VIP tribūnos.
S. Dariaus ir S. Girėno stadiono rekonstrukcijos sutartį su Turkijos statybų bendrove „Kayi Construction“ Kauno savivaldybė pasirašė 2018 metų birželį, jos vertė siekė 34,95 mln. eurų.
Po rekonstrukcijos stadione esančių vietų skaičius nuo 9,5 tūkst. padidės iki 15 tūkst., o visos tribūnos bus uždengtos stogu.
Stadionas turės modernią šildomą dangą ir atitiks aukščiausios 4-os UEFA kategorijos reikalavimus.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
Galerijos
- Į Petrašiūnų kapines išlydėtas vienas geriausių šalies darbo teisės žinovų H. Davidavičius
Šeštadienį į Petrašiūnų kapines Kaune išlydėtas vienas geriausių Lietuvos darbo teisės žinovų Henrikas Davidavičius. ...
- M. Kyguolis: norime, kad įstaigoje pacientai būtų patenkinti paslaugomis, o darbuotojai – darboviete1
Nuo rugsėjo 1-osios Garliavos pirminės sveikatos priežiūros centrui (PSPC) vadovauja Mindaugas Kyguolis. Jis pakeitė ilgametę direktorę Nijolę Kliučienę. „Kauno diena“ pasidomėjo, ką teigiamo įstaigos veikloje mato naujasis jos vadovas...
- Domeikavos laisvalaikio salėje – padėkos žodžiai ir medaliai policininkams1
Policijos dienos išvakarėse Domeikavos laisvalaikio salėje vykusiame minėjime Kauno apskrities vyriausiojo policijos komisariato (VPK) vadovai medaliais, padėkos raštais ir atminimo dovanomis apdovanojo daugiau kaip 150 policijos pareigūnų....
- Treniruokliai ieško naujų erdvių Kauno rajone4
Zapyškį pasiekė septyni naujos kartos „Omnigym“ lauko treniruokliai. Jie pastatyti miestelio aikštės pakraštyje, netoli Šv.Jono Krikštytojo bažnyčios, greta dviračių tako. ...
- Per vasarą Kauno rajone žmonės perskaitė beveik 5 tūkst. knygų
2022-ųjų skaitymo iššūkis „Vasara su knyga“ baigėsi. Jau suskaičiuota, kiek dalyvių jame dalyvavo ir kiek jie perskaitė knygų. ...
- Neveronyse triūsia statybininkai1
Neveronių gyventojai turi dėl ko džiaugtis – vos prieš mėnesį duris atvėrė rekonstruotas vaikų lopšelis-darželis, o praėjusią savaitę prasidėjo aktyvaus poilsio zonos prie Neveronių tvenkinio įrengimo darbai, kitąmet statybi...
- Laimėjimais ir pasiekimais pakaunės mokytojai pasidžiaugė kartu
Metuose yra kelios dienos, kai mokytojai sulaukia glėbio gėlių ir gausybės šiltų žodžių. Viena jų – Tarptautinė mokytojų diena. Šiemet pakaunės pedagogai spalio 5-ąją kartu pasidžiaugti laimėjimais ir pasiekimais pakviesti ...
- Kauno rajono savivaldybė pelnė „Auksinę krivūlę“4
Spalio 7 d. Lietuvos savivaldybių asociacijos (LSA) Vilniuje surengtose iškilmėse buvo išdalyti svarbiausi savivaldos apdovanojimai – šešiolika bronzinių „Auksinės krivūlės“ statulėlių. ...
- Prasidėjo Vandžiogalos gimnazijos remontas
Darbų tempai Kauno rajono savivaldybės švietimo įstaigose nemažėja – spalio 6 d. prasidėjo Vandžiogalos gimnazijos remontas. ...
- „Royal Philharmonic Orchestra“ generalinis direktorius: viską atperka jausmas, uždangai pakilus
Spalio 12 d. Kauno valstybinė filharmonija ir „Kaunas – Europos kultūros sostinė 2022“ publikai pristatys tarptautinį projektą, kurtą kartu su „Royal Philharmonic Orchestra“. Pirmą kartą Kaune viešėsiantis vienas ...


S. Dariaus ir S. Girėno stadionas


Vaclovas Volkovas

Vaclovas Volkovas (1947 m. sausio 3 d. – 2021 m. kovo 13 d.) – Lietuvos ir Šiaulių visuomenės bei politinis veikėjas.

1964 m. baigė Šiaulių 7-ąją vidurinę mokyklą, 1972 m. – Kauno politechnikos institutą, 1985 m. – Leningrado aukštąją partinę mokyklą.

1969–1976 m. Šiaulių 29-osios profesinės technikos mokyklos gamybinio mokymo centro meistras, dėstytojas, direktoriaus pavaduotojas. 1976–1980 m. Tarpmokyklinio gamybinio mokymo kombinato direktorius.

1980–1984 m. Šiaulių miesto Liaudies deputatų tarybos deputatas, vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotojas. 1984–1988 m. LKP Šiaulių miesto komiteto sekretorius, 1988–1990 m. pirmasis sekretorius.https://savb.lt/wp-content/uploads/2018/09/3.pdf 1995–1997, 2003–2008 m. ir 2008–2011 m.https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.325168?positionInSearchResults=297&searchModelUUID=0ef5bf68-7860-4f0c-b418-bf4840560117https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.394460?positionInSearchResults=265&searchModelUUID=0ef5bf68-7860-4f0c-b418-bf4840560117 Lietuvos Respublikos Vyriausybės atstovas Šiaulių apskrityje. 1997–2002 m. individualios įmonės savininkas. 2002 m. balandžio mėn. – 2003 m. ir 2003 m. balandžio – liepos mėn. Šiaulių miesto savivaldybės meras.https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.316676?positionInSearchResults=300&searchModelUUID=0ef5bf68-7860-4f0c-b418-bf4840560117

1997–2000 m., 2000–2003 m. (LDDP sąraše) ir 2003 m. balandžio – gruodžio mėn. (LSDP) Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys.https://ltdiena.lt/mire-buves-siauliu-meras/

1973–1990 m. Lietuvos komunistų partijos, 1990–2001 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Šiaulių skyriaus narys, 2001–2003 m. skyriaus tarybos narys.

1995 m. šiauliečių sporto veteranų klubo steigėjas ir pirmininkas

Eidamas 75 metus mirė žinomas Šiaulių politikas, buvęs miesto meras Vaclovas Volkovas. Sunkią netekties ir liūdesio valandą nuoširdžią užjautą velionio šeimos nariams, artimiesiems ir bendražygiams reiškia Šiaulių miesto meras Artūras Visockas ir Šiaulių miesto savivaldybės administracijos atstovai.
Socialdemokratų partijai priklausęs politikas Šiaulių miesto savivaldybei vadovavo 2002–2003 metais, jis taip pat buvo Lietuvos Respublikos Vyriausybės atstovas Šiaulių apskrityje. Kužiuose (Šiaulių r.) gimęs inžinierius, politikos ir visuomenės veikėjas
Vaclovas Volkovas sekmadienį amžinojo poilsio atguls K. Donelaičio kapinėse.
Atsisveikinti su velioniu galima laidojimo namuose „Šeimos medis“ (Dvaro g. 99) nuo kovo 13 d. 16 val.
Jus taip pat gali sudominti
Atskleidė, kada Gargždai turės naują autobusų stotį
Pajūryje turėtų atsirasti naujas paplūdimys
Kauniečiai telkiasi padėti Ukrainai: vos per parą sulaukta virš pusšimčio pagalbos siūlymų


Vaclovas Volkovas


Vaclovas Volkovas

1964 m. baigė Šiaulių 7-ąją vidurinę mokyklą, 1972 m. – Kauno politechnikos institutą, 1985 m. – Leningrado aukštąją partinę mokyklą.

1969–1976 m. Šiaulių 29-osios profesinės technikos mokyklos gamybinio mokymo centro meistras, dėstytojas, direktoriaus pavaduotojas. 1976–1980 m. Tarpmokyklinio gamybinio mokymo kombinato direktorius.

1980–1984 m. Šiaulių miesto Liaudies deputatų tarybos deputatas, vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotojas. 1984–1988 m. LKP Šiaulių miesto komiteto sekretorius, 1988–1990 m. pirmasis sekretorius.https://savb.lt/wp-content/uploads/2018/09/3.pdf 1995–1997, 2003–2008 m. ir 2008–2011 m.https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.325168?positionInSearchResults=297&searchModelUUID=0ef5bf68-7860-4f0c-b418-bf4840560117https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.394460?positionInSearchResults=265&searchModelUUID=0ef5bf68-7860-4f0c-b418-bf4840560117 Lietuvos Respublikos Vyriausybės atstovas Šiaulių apskrityje. 1997–2002 m. individualios įmonės savininkas. 2002 m. balandžio mėn. – 2003 m. ir 2003 m. balandžio – liepos mėn. Šiaulių miesto savivaldybės meras.https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.316676?positionInSearchResults=300&searchModelUUID=0ef5bf68-7860-4f0c-b418-bf4840560117


Gustavo enciklopedija

„Gustavo enciklopedija“ – lietuvių pažintinė-pramoginė laida vaikams, transliuojama per LRT televiziją. Laidos kūrėjas ir režisierius – žurnalistas Audrius Rakauskas. Jis ir vaidina, ir piešia, rašo tekstus, harmonizuoja muzikos kūrinius ir juos interpretuoja. Pirmoji „Gustavo enciklopedijos” laida išėjo 1999-aisiais.Edita Maželytė. A.Rakauskas į „Gustavo enciklopediją” įklimpo kaip musė į gintarą , „Respublika“, 2012 kovo mėn. 10 d.

DVD diskas išleistas 2006 m. gegužės 24 d. 2010 m. išleista knyga „Gustavo receptai“. 2014 m. laidos personažų pagrindu pastatytas filmas „Gustavo nuotykiai“.„Gustavo nuotykiai“ į kino teatrus pakvies užsienyje gyvenančius lietuvius, diena'.lt, 2014-10-17

 Gustavo enciklopedijos aprašymas (LRT)
 Gustavo enciklopedijos naujausių laidų peržiūra (LRT)
 DVD disko aprašas

Kategorija:Vaikų ir jaunimo žinynai
Kategorija:LRT laidos
Kategorija:Vaikų televizij

Nuorodos Gustavo enciklopedijos aprašymas (LRT) Gustavo enciklopedijos naujausių laidų peržiūra (LRT) DVD disko aprašas

|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
Gustavo enciklopedija | Gustavo enciklopedija
|
|
||
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|Išgalvotas personažas, specialusis korespondentas Gustavas, mėgina išsiaiškinti mus supančio pasaulio prigimtį kodėl lyja, kas yra žaibas, kodėl ežys pupsi, kas vyksta ir vyko kitose pasaulio šalyse, iš kur kilo vienas ar kitas pavadinimas ir t.t.
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|Laideles kuria Audrius Rakauskas. Jis ir vaidina, ir piešia, ir tekstus rašo.
|
|
|
|
||
|
|
||
||
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
|
|
filmai, skirti įvairaus amžiaus žiūrovams
|
filmai, skirti vaikams nuo 7 metų
filmai, kuriuos vaikams iki 16 metų rekomenduojama žiūrėti su tėvais
filmai, skirti žiūrovams nuo 16 metų
filmai, skirti tik suaugusiesiems nuo 18 metų
|
|
|
||
||
|


Gustavo enciklopedija


Kvietiniai

Kvietiniai – kaimas šiaurinėje Klaipėdos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 3 km į šiaurę nuo Gargždų, prie kelio  ir Minijos upės.

Kvietinių seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, mokykla-darželis.

Kasinėjimų vieta netoli Minijos|left|200px|thumb

Prie Minijos esantys pilkapiai liudija, kad kaimo žemėje žmonių gyvenama nuo I tūkstantmečio pr. m. e. 2015 m. tiesiant dujotiekį rasta ir akmens amžiaus gyvenvietė, virvelinės keramikos pavyzdžių, o tarp pilkapių – dvi urnos su kaulais, spėjamai bronzos amžiaus .

Kvietinių kaimas minimas 1535–1540 m. įkurtos, 1590 m. po reformacijos atkurtos Gargždų katalikų bažnyčios fundacijos dokumentuose kaip karalienės Bonos, vėliau – karalienės Onos Jogailaitės-Batorienės Gargždų bažnyčiai skirtų žemių dalis.Kvietinių istorija. KvietiniuBendruomene.lt (tikrinta 2021-08-28).

1913 m. įkurta Kvietinių pradinė mokykla, 2003–2005 m. veikė darželis-mokykla, nuo 2005 m. – mokykla-darželis. 1971 m. įsteigta biblioteka, yra kultūros namai, pirminės sveikatos priežiūros centras. 1950–1992 m. – Gargždų tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė.

2013 m. rugsėjo 13 d. Lietuvos Respublikos Prezidentė dekretu Nr. 1K-1562http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=455813&p_tr2=2 patvirtino Kvietinių herbą

2013 m. rugsėjo 13 d. Lietuvos Respublikos Prezidentė dekretu Nr. 1K-1562 patvirtino Kvietinių herbą.

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Dėl Kvietinių herbo tvirtinimo
Rūšis:
Dekretas
Priėmimo data:
2013-09-13
Galiojanti suvestinė redakcija:
Nėra
Identifikacinis kodas:
1131050DEKR01K-1562
Dokumento nr.:
1K-1562
Suvestinių redakcijų sąrašas pagal datą:
Nėra
Užregistravimo TAR data:
Priėmė:
Lietuvos Respublikos Prezidentas
Pakeitimų projektai:
Nėra
Galioja
Chronologija
2013-09-13
Priėmė
2013-09-19
Įsigalioja
Įsigalioja 2013-09-19
Paskelbta:
Valstybės žinios, 2013-09-18, Nr. 98-4846
Eurovoc terminai:
herbas
kultūros paveldas
istorinė vieta
2831 kultūra ir religija
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Pagrindinė dalis
1 Straipsnis (1 str.)
1 Straipsnio dalis (1 str. 1 d.)
2 Straipsnio dalis (1 str. 2 d.)
Parašo vieta
Pabaiga
Patvirtinta
Pabaiga
Susijusi informacija
Teisės akto pakeitimai (
)
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Teisės akto tekstas
Spausdinti
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Kvietiniai


VMG grupė

VMG – investicijų valdymo kompanijahttps://www.delfi.lt/verslas/verslas/vakaru-medienos-grupe-pertvarkoma-valdymas-perkeliamas-i-lietuva.d?id=85424691. Įsteigta 2002 m. Viena didžiausiųhttps://www.vz.lt/verslo-aplinka/top1000-2019/ lietuviško kapitalo įmonių grupė, vienijanti medienos perdirbimo, atsinaujinančios energetikos, inovacijų kūrimo, inžinerinės medienos gamybos, pakavimo sprendimų ir pramoninio nekilnojamojo turto veiklas Lietuvoje, Lenkijoje ir kitose Europos Sąjungos šalyse.

VMG grupę sudaro:

 UAB „VMGcorp" - investicijų valdymo kompanija, įkurta 2020 m. kaip VMG grupės verslo Baltijos šalyse, Lenkijoje ir kitose Europos Sąjungos šalyse valdytoja.
UAB „VAKARŲ MEDIENOS GRUPĖ“ – įkurta 2002 m. Atlieka konsultacinę veiklą VMG įmonėse. Veikia Klaipėdoje.
 AB „KLAIPĖDOS MEDIENA“– gamina medienos drožlių plokštes (MPD) bei korpusinius virtuvės baldus. Veikia Klaipėdoje.
 UAB „SAKUONA“ – įkurta 1994 m.viena didžiausių lenktai klijuotos faneros gamintojų Europojehttps://www.lrytas.lt/verslas/rinkos-pulsas/2014/09/14/news/negandas-iveikusi-sakuona-jau-klupdo-ir-kinijos-gamintojus-4583704/, gamina dalis miegamojo ir svetainės baldams. Veikia Grauminės k., Kretingalės sen.
 UAB „VMG Technics“ – įkurta 2005 m,. teikia technologijų ir įrangos diegimo, profilaktinės priežiūros, procesų automatizavimo ir robotizavimo paslaugas. Veikia Klaipėdoje.
 UAB Klaipėdos aerouostas – privatus oro uostas, teikia aviacines paslaugas. Šiuo metu oro uosto teritorijoje vystomi nekilnojamojo turto investicijų ir pramonės projektaihttp://airklaipeda.lt/lt/. Veikia Dirvupių k., Klaipėdos r.
VMG Konstantynow SP. Z O.O. -  2019 m. įsigytas medienos perdirbimo ir baldų gamybos fabrikas. Veikia Lenkijoje


VMG grupė


Edgaras Jankauskas

Edgaras Jankauskas (g. 1975 m. kovo 12 d.) – vienas geriausių visų laikų Lietuvos futbolininkų, buvęs Lietuvos rinktinės puolėjas, keletą kartų pripažintas geriausiu Lietuvos futbolininku (pirmą kartą 1997 metais).

Baigęs profesionalaus žaidėjo karjerą ėmėsi trenerio darbo. Iš pradžių dirbo CSKA ir Hearts klubuose trenerio asistentu, o vėliau tapo FK Trakai vyr. treneriu. Vėliau tapo Lietuvos nacionalinės vyrų futbolo rinktinės vyr. treneriu. 2018 m. gruodžio 4 d. paskelbta, kad nutraukta sutartis.https://lff.lt/news/5516/ejankauskas-palieka-lietuvos-rinktines-trenerio-posta/https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/9/235830/sudie-e-jankauskai-lietuvos-futbolo-rinktine-tures-nauja-treneri

2009 m. gegužės mėn. Kaune gavo UEFA B lygio trenerio licenciją. Dirbo Maskvos CSKA (2011-2012 m.) vyr. trenerio asistentu, 2012 m. liepos mėnesio pradžioje tapo Edinburgo „Hearts“ klubo trenerio asistentu.https://www.dailyrecord.co.uk/sport/football/ex-hearts-striker-edgaras-jankauskas-returns-1165901

 Trakų FK vyr. treneris
2014 m. tapo A lygos debiutantų Trakų FK vyriausiuoju treneriu. Debiutantai A lygoje ilgai kovojo dėl aukščiausių pozicijų, pretendavo net į antrąją vietą, bet sezono pabaigoje patyrė eilę pralaimėjimų ir Edgaras Jankauskas pasitraukė iš vyr. trenerio posto.

 Lietuvos nacionalinės rinktinės vyr. treneris
2016 m. pradžioje Edgaras Jankauskas tapo nacionalinės vyrų futbolo rinktinės treneriu. Oficialiose rungtynėse debiutavo 2016 m. kovo 23 d. Rumunijoje, Džurdžu mieste, kur „Marin Anastasovici“ stadione lietuviai išmėgino jėgas su Rumunijos nacionaline rinktine. Susitikimą rezultatu 1:0 laimėjo rumunai. Nicolae Stanciu puikiai smūgiavo iš maždaug iš 25 metrų ir kamuolys įskriejo į vartų kampą. 2016 m. kovo 26 dieną Maskvoje, Rusijoje buvo pralaimėta rezultatu 0:3. Pirmąją pergalę Jankausko vadovaujama rinktinė iškovojo Klaipėdoje, "Baltijos" taurės varžybose, kai rezultatu 2-0 nugalėjo estus. Tačiau Liepojoje patyrė pralaimėjimą latviams, o taurės dalybas lėmė estų ir latvių varžybos.

Jankausko vadovaujama Lietuvos rinktinė iškovojo vos 3 pergales, iš kurių tik viena oficialiose varžybose – Europos čempionato atrankoje nugalėta Malta. Baltijos taurės turnyre laimėta prieš Estiją, o kontrolinėse rungtynėse įveikta Armėnija. Penkios dvikovos baigėsi lygiosios, iš kurių reikėtų išskirti puikias rungtynes Škotijoje. Per tą jo vadovaujamus metus patirta net 20 pralaimėjimų.

+ Edgaro Jankausko vadovaujamos rinktinės rezultatai #  Data  Vieta  Varžovas   Rezultatas  Varžybos 1.  2016 m. kovo 23 d.  Džurdžu, Rumunija     0 – 1   Draugiškos 2.  2016 m. kovo 26 d.  Maskva, Rusija     0 – 3    Draugiškos 3.  2016 m. gegužės 29 d.  Klaipėda, Lietuva     2 – 0     Baltijos taurė 4.  2016 m. birželio 1 d.  Liepoja, Latvija     1 – 2    Baltijos taurė 5.  2016 m. birželio 6 d.  Krokuva, Lenkija     0 – 0    Draugiškos 6.  2016 m. rugsėjo 4 d.  Vilnius, Slovėnija     2 – 2     2018 m. pasaulio čempionato atranka 7.  2016 m. spalio 8 d.  Glazgas, Škotija     1 – 1      2018 m. pasaulio čempionato atranka 8.  2016 m. spalio 11 d.  Vilnius, Lietuva      2 – 0       2018 m. pasaulio čempionato atranka 9.  2016 m. lapkričio 11 d.  Trnava, Slovakija     0 – 4       2018 m. pasaulio čempionato atranka 10.  2017 m. kovo 22 d.  Ūstis prie Labės, Čekija      0 – 3        Draugiškos 11.  2017 m. kovo 27 d.  Londonas, Anglija     0 – 2        2018 m. pasaulio čempionato atranka http://lff.lt/news/2738/anglams-ju-tvirtoveje-pralaimeta-po-garbingos-kovos/ 12.  2017 m. birželio 10 d.  Vilnius, Lietuva     1 – 2       2018 m. pasaulio čempionato atranka http://lff.lt/news/3951/po-sunkios-kovos-nusileido-slovakijai/ 13.  2017 m. rugsėjo 1 d.  Vilnius, Lietuva     0 – 3      2018 m. pasaulio čempionato atranka http://lff.lt/news/4160/skotijos-riesutas-lietuviams-buvo-per-kietas/ 14.  2017 m. rugsėjo 4 d.  Liubliana, Slovėnija     0 – 4    2018 m. pasaulio čempionato atranka http://lff.lt/news/4170/slovenu-puolimui-nerado-priesnuodziu/  15.  2017 m. spalio 5 d.  Atardas, Malta     1 – 1   2018 m. pasaulio čempionato atranka http://lff.lt/news/4285/ispudingo-v-slivkos-ivarcio-maltoje-neuzteko/ 16.  2017 m. spalio 8 d.  Vilnius, Lietuva     0 – 1   2018 m. pasaulio čempionato atrankahttp://lff.lt/news/4300/kovingoje-akistatoje-pripazino-anglijos-pranasuma/ 17.  2018 m. kovo 24 d.  Tbilisis, Gruzija     0 – 4   Draugiškos https://lff.lt/news/4739/pirmasis-testas-kaukaze-nesekmingas/ 18.  2018 m. kovo 27 d.  Jerevanas, Armėnija     1 – 0   Draugiškos https://lff.lt/news/4770/drausmingai-pasirodziusi-rinktine-iveike-armenus/ 19.  2018 m. gegužės 30 d.  Rakverė, Estija    0 – 2   Baltijos taurė 20.  2018 m. birželio 5 d.  Vilnius, Lietuva    1 – 1   Baltijos taurė 21.  2018 m. birželio 8 d.  Maskva, Rusija    0 – 1   Draugiškos rungtynės 22.  2018 m. birželio 12 d.  Varšuva, Lenkija    0 – 4   Draugiškos rungtynės https://lff.lt/news/5042/lietuvos-rinktine-nusileido-lenkijai/ 23.  2018 m. liepos 8 d.  Kolombas, Šri Lanka    0 – 0   Draugiškos rungtynės https://lff.lt/news/5108/egzotinis-macas-baigesi-be-ivarciu/ 24.  2018 m. liepos 11 d.  Kolombas, Šri Lanka   B  2 – 0   Draugiškos rungtynės https://lff.lt/news/5117/lietuvos-rezervine-rinktine-nugalejo-sri-lanka/ 25.  2018 m. rugsėjo 7 d.  Vilnius, Lietuva    0 – 1   UEFA Tautų lyga (LFF aprašymas) 26.  2018 m. rugsėjo 10 d.  Podgorica, Juodkalnija    0 – 2   UEFA Tautų lyga (LFF aprašymas) 27.  2018 m. spalio 12 d.  Vilnius, Lietuva    1 – 2   UEFA Tautų lyga (LFF aprašymas) 28.  2018 m. spalio 14 d.  Vilnius, Lietuva    1 – 4   UEFA Tautų lyga (LFF aprašymas) 29.  2018 m. lapkričio 18 d.  Ploještis, Rumunija    0 – 3   UEFA Tautų lyga (LFF aprašymas) 30.  2018 m. lapkričio 20 d.  Belgradas, Serbija    1 – 4   UEFA Tautų lyga (LFF aprašymas

Lietuvos futbolininkai pagal UEFA ir AFC (Azijos futbolo konfederacijos) programą nuo praėjusios savaitės treniravosi Šri Lankos sostinėje Kolombe ir žaidė dvejas draugiškas rungtynes su šeimininkais.
Antrajame mače E. Jankauskas startinėje sudėtyje atliko septynis keitimus. Pirmą galimybę parodyti savo sugebėjimus turėjo Titas Krapikas, Aurimas Tručinskas, Tautvydas Eliošius, Tomas Snapkauskas ir Justas Raziūnas.
Rungtynių pradžioje Lietuvos ekipa daugiau kontroliavo kamuolį ir bandė ieškoti galimybių įmušti greitą įvartį. Tačiau šeimininkai gynėsi gausiomis pajėgomis ir lietuviams greitai pasiekti įvarčio neleido.
22 minutę kilo pirmoji pavojinga situacija prie Šri Lankos rinktinės vartų. Po gražios Simono Urbio ir Tautvydo Eliošiaus kombinacijos prie baudos aikštelės pastarasis futbolininkas stipriu smūgiu sudrebino vartų skersinį.
Po aštuonių minučių lietuviai išsiveržė į priekį. Šri Lankos gynėjai nesugebėjo sustabdyti Lauryno Stonkaus, kuris smūgiu baudos aikštelėje nuginklavo šeimininkų vartininką.
Antrajame kėlinyje Lietuvos komanda toliau spaudė varžovus ir pelnė antrąjį įvartį 59 minutę. Po Tautvydo Eliošiaus pakelto kampinio Lukas Artimavičius baudos aikštelėje tiksliai smūgiavo galva.
Įmuštas įvartis žaidimo eigos nepakeitė – lietuviai toliau daugiau valdė kamuolį ir rezgė pavojingas atakas. Iš viso per rungtynes Lietuvos rezervinė rinktinė smūgiavo į vartus 8 kartus ir kėlė tiek pat kampinių. Vis dėlto iki mačo pabaigos rezultatas nepakito ir Lietuvos komanda šventė pergalę 2:0.
Rungtynių statistika:
Šri Lanka – Lietuva 0:2 (0:1)
Kolombo „Racecourse“ stadionas
Įvarčiai: 30 min. L. Stonkus (0:1), 59 min. L. Artimavičius (0:2)
Lietuvos rezervinės rinktinės sudėtis: Titas Krapikas, Vytas Gašpuitis (46 min. Lukas Artimavičius), Tomas Snapkauskas (71 min. Ričardas Šveikauskas), Martynas Dapkus, Aurimas Tručinskas, Justas Raziūnas (72 min. Pijus Širvys), Matas Ramanauskas (55 min. Edvinas Kloniūnas), Tautvydas Eliošius, Sigitas Urbys, Simonas Urbys, Laurynas Stonkus (83 min. Dovydas Norvilas).
Atsargoje: Deividas Mikelionis, Gabrielius Zagurskas, Simonas Paulius.


Edgaras Jankauskas


Maskvos CSKA (krepšinio klubas)

Maskvos CSKA (oficialiai Профессиональный Баскетбольный Клуб - ПБК ЦСКА Москва), paraidžiui Centrinis armijos sporto klubas – Rusijos ir Sovietų Sąjungos krepšinio komanda, įkurta kaip armijos klubas, į kurį buvo kviečiami SSRS kariuomenėje tarnaujantys talentingi krepšininkai. Iširus Sovietų Sąjungai pavadinimas išliko nepasikeitęs.

Šioje komandoje yra žaidę geriausi SSRS krepšininkai. Vienintelis lietuvis, rungtyniavęs CSKA sovietiniais laikais, yra Rimas Kurtinaitis. Komandą yra treniravęs treneris Aleksandras Gomelskis.

„CSKA“ krepšinio klubas buvo įkurtas 1923 m. balandžio 29 d.История, cska.ru. Nuoroda tikrinta 2021-01-10. Tai buvo viena pajėgiausių Sovietų Sąjungos krepšinio lygos komandų. Laikotarpiu nuo 1945 m. iki 1990 m. klubas pelnė 24 titulus.

XX a. septintajame dešimtmetyje „CSKA“ buvo viena iš dviejų stipriausių Europos taurėje rungtyniaujančių komandų (greta Madrido „Real“). Pirmąjį Eurolygos titulą komanda pelnė 1961 m., po to – 1963 m., 1969 m. ir 1971 m. Viena pajėgiausių Europos komandų „CSKA“ buvo ir visą aštuntąjį dešimtmetį bei pirmoje devintojo dešimtmečio pusėje.„CSKA“ klubo informacija, 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-10. 1966–1988 m. „CSKA“ treniravo Aleksandras Gomelskis, per tą laiką komanda daugiau nei 10 kartų laimėjo Sovietų Sąjungos krepšinio pirmenybes.„Mirė Aleksandras Gomelskis“, basketnews.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-11.

Įkūrus Rusijos krepšinio lygą, „CSKA“ nuo 1992 m. iki 2000 m. laimėjo devynis čempionų titulus iš eilės.

1996 m. „CSKA“ pasiekė Eurolygos finalinio ketverto etapą. Tuo tarpu 2001 m. komanda pateko į Suprolygos finalinio ketverto etapą (prie to svariai prisidėjo jaunasis komandos žaidėjas Andrejus Kirilenko). Komandą treniruojant Dušanui Ivkovičiui, 2003–2005 m. „CSKA“ pateko į tris finalinio ketverto etapus iš eilės.

Treniruojama Ettore Messina, „CSKA“ 2006 m. Prahoje įveikė Tel Avivo „Maccabi“, kuri gynė čempionės titulą, ir pirmąkart per 35 metus tapo Eurolygos čempione. 2008 m. „CSKA“ iškovojo šeštąjį Eurolygos čempionų titulą (finale vėl susitiko su „Maccabi“). Eurolygos finalą „CSKA“ pasiekė ir 2009 m., tačiau, nors ir buvo panaikinusi 23 taškų deficitą, pralaimėjo „Panathinaikos“.

2010 m. „CSKA“ pasiekė finalinio ketverto etapą, o 2012 m. – finalą, tačiau jame nusileido „Olympiacos“ klubui, nors vienu metu pirmavo 19 taškų.

2021 m. „CSKA“ devintą kartą iš eilės pasiekė Eurolygos finalinio ketverto etapą, taip pagerindama sau pačiai priklausiusį rekordą (2003–2010 m.).„Istorinės CSKA pergalės Stambule fone – trys Eurolygos rekordai“, 15min.lt.

Pamatą pergalei padėjo neįtikėtina Dimitrio Itoudžio auklėtinių atkarpa 35:6, startavusi antrojo kėlinio viduryje ir pasibaigusi trečiojo ketvirčio antroje pusėje.
Galutinis rezultatas švieslentėje skelbė įtikinamą CSKA triumfą 85:68, o serijoje iki trijų pergalių nukraujavusi Stambulo „Fenerbahče“ krito „sausai“ 0-3.
Tai jau devintas kartas iš eilės, kai CSKA prasibrovė tarp keturių stipriausių Senojo žemyno komandų, taip pagerindama turnyro rekordą, kuris priklausė būtent Maskvos ekipai (2003-2010 m.).
CSKA jau ketvirtą kartą istorijoje Eurolygos ketvirtfinalį peržengė „sausu“ rezultatu, pasiekdama naują šio turnyro rekordą. Tris kartus varžovus be pergalių ketvirtfinalyje yra palikusi Stambulo „Fenerbahče“.
Trečiasis serijos mūšis parodė ir išskirtinę CSKA atsarginių žaidėjų suolelio stiprybę.
Nuo suolo pakilęs Willas Clyburnas surengė rekordinį karjeros pasirodymą, pelnęs 34 taškus ir užfiksavęs 38 naudingumo balus.
Didelį postūmį komandai dvikovos metu suteikė ir danas Iffe Lundbergas, kurio sąskaitoje – 22 taškai, 7 atkovoti kamuoliai, 4 perimti kamuoliai, 5 rezultatyvūs perdavimai ir 32 efektyvumo balų rodiklis.
Starto penkete rungtynių nepradėjo ir trečias pagal rezultatyvumą CSKA žaidėjas Johannesas Voigtmannas, mačą pabaigęs su 11 taškų ir 18 naudingumo balų.
Atsarginiai Maskvos krepšininkai kartu surinko net 74 taškus, o tai yra 87,1 proc. viso komandos taškų kraičio Stambule.
Tokio atsarginių žaidėjų indėlio Eurolygos istorijoje dar nėra buvę.
CSKA dar kartą pagerino sau priklausantį rekordą, kai 2017-2018 metų reguliariajame sezone prieš Belgrado „Crvena zvezda“ ekipą atsarginiai Maskvos žaidėjai surinko 84,8 proc. taškų.
Pusfinalyje D.Itoudžio kariauna susikibs su Stambulo „Anadolu Efes“ ir Madrido „Real“ poros nugalėtoja.


Maskvos CSKA (krepšinio klubas)

„CSKA“ krepšinio klubas buvo įkurtas 1923 m. balandžio 29 d.История, cska.ru. Nuoroda tikrinta 2021-01-10. Tai buvo viena pajėgiausių Sovietų Sąjungos krepšinio lygos komandų. Laikotarpiu nuo 1945 m. iki 1990 m. klubas pelnė 24 titulus.

XX a. septintajame dešimtmetyje „CSKA“ buvo viena iš dviejų stipriausių Europos taurėje rungtyniaujančių komandų (greta Madrido „Real“). Pirmąjį Eurolygos titulą komanda pelnė 1961 m., po to – 1963 m., 1969 m. ir 1971 m. Viena pajėgiausių Europos komandų „CSKA“ buvo ir visą aštuntąjį dešimtmetį bei pirmoje devintojo dešimtmečio pusėje.„CSKA“ klubo informacija, 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-10. 1966–1988 m. „CSKA“ treniravo Aleksandras Gomelskis, per tą laiką komanda daugiau nei 10 kartų laimėjo Sovietų Sąjungos krepšinio pirmenybes.„Mirė Aleksandras Gomelskis“, basketnews.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-11.

Įkūrus Rusijos krepšinio lygą, „CSKA“ nuo 1992 m. iki 2000 m. laimėjo devynis čempionų titulus iš eilės.

1996 m. „CSKA“ pasiekė Eurolygos finalinio ketverto etapą. Tuo tarpu 2001 m. komanda pateko į Suprolygos finalinio ketverto etapą (prie to svariai prisidėjo jaunasis komandos žaidėjas Andrejus Kirilenko). Komandą treniruojant Dušanui Ivkovičiui, 2003–2005 m. „CSKA“ pateko į tris finalinio ketverto etapus iš eilės.

Treniruojama Ettore Messina, „CSKA“ 2006 m. Prahoje įveikė Tel Avivo „Maccabi“, kuri gynė čempionės titulą, ir pirmąkart per 35 metus tapo Eurolygos čempione. 2008 m. „CSKA“ iškovojo šeštąjį Eurolygos čempionų titulą (finale vėl susitiko su „Maccabi“). Eurolygos finalą „CSKA“ pasiekė ir 2009 m., tačiau, nors ir buvo panaikinusi 23 taškų deficitą, pralaimėjo „Panathinaikos“.

2010 m. „CSKA“ pasiekė finalinio ketverto etapą, o 2012 m. – finalą, tačiau jame nusileido „Olympiacos“ klubui, nors vienu metu pirmavo 19 taškų. 2012 m. birželio 19 d. buvo pranešta, kad vyriausiojo trenerio postą paliko Jonas Kazlauskas (jo treniruojama „CSKA“ laimėjo VTB Vieningosios lygos auksą, o Rusijos finalo serijoje įveikė Maskvos srities „Chimki“ klubą). Vietoj J. Kazlausko komandos treneriu buvo paskirtas jau anksčiau komandą treniravęs Ettore Messina, su juo sudaryta trejų metų sutartis. CSKA prezidentas: „Neturime nusiskundimų Jono Kazlausko darbu, nes tai buvo vienas sėkmingiausių sezonų Maskvos klubo istorijoje“, 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-12.

2016 m.


Maskvos CSKA (krepšinio klubas)

„CSKA“ krepšinio klubas buvo įkurtas 1923 m. balandžio 29 d.История, cska.ru. Nuoroda tikrinta 2021-01-10. Tai buvo viena pajėgiausių Sovietų Sąjungos krepšinio lygos komandų. Laikotarpiu nuo 1945 m. iki 1990 m. klubas pelnė 24 titulus.

XX a. septintajame dešimtmetyje „CSKA“ buvo viena iš dviejų stipriausių Europos taurėje rungtyniaujančių komandų (greta Madrido „Real“). Pirmąjį Eurolygos titulą komanda pelnė 1961 m., po to – 1963 m., 1969 m. ir 1971 m. Viena pajėgiausių Europos komandų „CSKA“ buvo ir visą aštuntąjį dešimtmetį bei pirmoje devintojo dešimtmečio pusėje.„CSKA“ klubo informacija, 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-10. 1966–1988 m. „CSKA“ treniravo Aleksandras Gomelskis, per tą laiką komanda daugiau nei 10 kartų laimėjo Sovietų Sąjungos krepšinio pirmenybes.„Mirė Aleksandras Gomelskis“, basketnews.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-11.

Įkūrus Rusijos krepšinio lygą, „CSKA“ nuo 1992 m. iki 2000 m. laimėjo devynis čempionų titulus iš eilės.

1996 m. „CSKA“ pasiekė Eurolygos finalinio ketverto etapą. Tuo tarpu 2001 m. komanda pateko į Suprolygos finalinio ketverto etapą (prie to svariai prisidėjo jaunasis komandos žaidėjas Andrejus Kirilenko). Komandą treniruojant Dušanui Ivkovičiui, 2003–2005 m. „CSKA“ pateko į tris finalinio ketverto etapus iš eilės.

Treniruojama Ettore Messina, „CSKA“ 2006 m. Prahoje įveikė Tel Avivo „Maccabi“, kuri gynė čempionės titulą, ir pirmąkart per 35 metus tapo Eurolygos čempione. 2008 m. „CSKA“ iškovojo šeštąjį Eurolygos čempionų titulą (finale vėl susitiko su „Maccabi“). Eurolygos finalą „CSKA“ pasiekė ir 2009 m., tačiau, nors ir buvo panaikinusi 23 taškų deficitą, pralaimėjo „Panathinaikos“.

2010 m. „CSKA“ pasiekė finalinio ketverto etapą, o 2012 m. – finalą, tačiau jame nusileido „Olympiacos“ klubui, nors vienu metu pirmavo 19 taškų. 2012 m. birželio 19 d. buvo pranešta, kad vyriausiojo trenerio postą paliko Jonas Kazlauskas (jo treniruojama „CSKA“ laimėjo VTB Vieningosios lygos auksą, o Rusijos finalo serijoje įveikė Maskvos srities „Chimki“ klubą). Vietoj J. Kazlausko komandos treneriu buvo paskirtas jau anksčiau komandą treniravęs Ettore Messina, su juo sudaryta trejų metų sutartis. CSKA prezidentas: „Neturime nusiskundimų Jono Kazlausko darbu, nes tai buvo vienas sėkmingiausių sezonų Maskvos klubo istorijoje“, 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-12.

2016 m. Berlyne „CSKA“ rezultatu 101:96 įveikė Stambulo „Fenerbahčę“ ir septintą kartą tapo „Eurolygos“ čempione. Nors komanda vienu metu buvo įgijusi 21 taško persvarą, „Fenerbahčė“ rezultatą išlygino ir buvo žaidžiamas pratęsimas.„Aistrų kupiname Eurolygos finale CSKA iššvaistė 21 taško persvarą, bet tapo čempione“, Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-12.

2019 m. Vitorijoje vykusiame Eurolygos finale „CSKA“ susitiko su Stambulo „Anadolu Efes“, kurią įveikė rezultatu 91:83. Šios rungtynės išsiskyrė tuo, kad „CSKA“ pataikė 14 tritaškių iš 22 (63,6 % taiklumas). Tai antrasis Eurolygos titulas, kurį „CSKA“ iškovojo treniruojama graiko Dimitrio Itudžio.„Įspūdingai tritaškius šaudžiusi CSKA – stipriausia Eurolygoje“, basketnews.lt. Nuoroda tikrinta 2021-01-13.


Aurelijus Katkevičius

Aurelijus Katkevičius (1962 m. gruodžio 22 d. Kaišiadoryse – 2020 m. rugpjūčio 12 d. Vilniuje) – buvęs žurnalistas, Lietuvos verslo dienraščio „Verslo žinios“ leidžiamo žurnalo „Verslo klasė“ redaktorius, tinklaraštininkas, poliglotas, vienas pirmųjų ryšių su visuomene Lietuvoje specialistų.

2000–2005 m. UAB „DDB&Co. ir Katkevičius“ valdybos pirmininkas, bendrovės dalininkas (turėjo 15 % įmonės akcijų)„Žlugęs verslas partnerius atvedė į teismą“, Jolita Skinulytė, Dienraštis „Respublika“, 2005 03 10 . Dėl, kaip manoma, bendrasavininkių nesutarimų (nesutarė reklamos agentūros „Brand Sellers DDB“ direktorius Mikaelis Feigolovičius ir A. Katkevičius) agentūra skilo. Iš UAB „DDB&Co. ir Katkevičius“ į nuo 2002 metų veikusią (steigėjas - Linas Kontrimas) „PR Service“ savo noru perėjo beveik visi (8„A. Katkevičius iš viešųjų ryšių grįžta į žurnalistiką“, 2006-06-15) darbuotojai„Į „PR Service" pereina „DDB&Co. ir Katkevičius“ darbuotojai“ PIAR, 2005.02.23 15:15, ELTA, verslas.banga.lt„„DDB&CO Katkevičius" savininkai kelia bylą buvusiems vadovams“, 2005-03-09.

Pasak „Delfi“, kadangi tai esą sužlugdė bendrovę, akcininkai „DDB Vilnius“ pateikė prašymą iškelti civilinę bylą buvusiai vadovei Romualdai Stonkutei, įmonei „Piar" („PR Service“) ir jos vadovui Linui Kontrimui dėl nesąžiningos konkurencijos bei neteisėtų buvusios vadovės veiksmų„“DDB&CO Katkevičius" savininkai kelia bylą buvusiems vadovams“, ELTA, 2005 m. kovo 9 d. 10:29. Vėliau byla baigėsi taikos sutartimi.

Trumpai buvo UAB „Piar“, naudojančios prekės ženklą „PR Service“, valdybos pirmininkas„A. Katkevičius tapo „Piar" valdybos pirmininku, neatskleidžia, ar įsigis akcijų“, 2005-06-22, bernardinai.lt. Dirbo UAB „Viešųjų ryšių partneriai“ (VRP) projektų vadovas (2000 m.)

Kodėl žmonės „unfriendina“ Bažnyčią?
Pastebiu, jog pokalbiai tarp katalikų labai dažnai sukasi apie baimę ką nors pasakyti. Ir baimę, kad kitas ką nors pasakys.
Evangelijos komentaras Lk 11, 29–32 „Šitai kartai nebus duota jokio kito ženklo, kaip tik Jonos ženklas“
Dienos šventasis Šv. Danielius ir jo draugai kankiniai
Pastebiu, jog pokalbiai tarp katalikų labai dažnai sukasi apie baimę ką nors pasakyti. Ir baimę, kad kitas ką nors pasakys.
Ukrainos karys savanoris Askoldas, kelias pastarąsias savaites praleidęs Lietuvos reabilitacijos įstaigose, pasakoja apie savo patirtį kare.
Pokalbis su menotyrininke Rasa Antanavičiūte ir istoriku Povilu Andriumi Stepavičiumi.
Kaip atsirado Miltinio legenda? Kodėl teatre įsigalėjo ypatingas režisieriaus kultas?
Atsiveria pavojus, kad šeimos sampratos pakeitimas neišvengiamai vestų į laisvių varžymą ar net teisinį persekiojimą.
Nors traumuojančių patirčių gyvenime neišvengsime, tačiau turime galimybę rinktis, kaip į jas žvelgiame.
Internetą jis matė kaip savotišką gatvę, kurioje reikia skelbti Evangeliją.
Paskirti Taikos premiją žmogaus teisių gynėjams iš trijų šalių – tai reali taikdarystė.
Paparčių kaime dar žiba didingas LDK palikimas – dominikonų vienuolyno likučiai.
Negalime pamiršti branduolinio karo pavojaus, kuris prieš kelis dešimtmečius grėsė pasauliui. Kodėl nepasimokyti iš istorijos?
Kartais tikrai jaučiuosi bejėgė. Ar tai blogai?
Telieka laikytis savo vidinės ašies. Tada įmanoma realizuoti viską, ko trokšta širdis.
Nepaisant neapsakomo skausmo, Ukraina priešinasi. Ukraina kovoja. Ukraina meldžiasi.
Nobelio komiteto pirmininkė: „Norime pabrėžti, kokia svarbi yra pilietinė visuomenė ir kiekvienas pilietis, jaučiantis atsakomybę“
Ar Irano moterys sukels revoliuciją?
Jau nuo sekmadienio tikintieji galės atvykti į Alytų ir paprašyti šauniojo italų paauglio užtarimo.
Pasitikėjimas Bažnyčia Lietuvoje žymiai sumažėjo. To priežastis man atskleidė pokalbiai su įvairiais žmonėmis.
V. Putinas garsėja savybe iš visų blogų pasirinkimų rinktis blogiausią.
Prieš 40 tūkstančių metų Žemėje kartu gyveno trys žmonių rūšys. Kokie buvo jų santykiai – ir koks jų palikimas mums?
Bažnyčia neišspręs ekonominių ir energetinių problemų. Ką galim – tai padėti žmonėms, kurie labiausiai kenčia.
Dalyvauk
Nuo dailininko jaunystės ieškojimų iki pirmąkart nutapyto Kristaus.
Dalyvauk
Renginyje dalyvaus poetai Tomas Venclova, Greta Ambrazaitė, Donatas Petrošius ir literatūrologas Kęstutis Nastopka.
Dalyvauk
Jei Tau rūpi atskleisti savo unikalumą ir pašaukimą ar jį pasitvirtinti saugiame moterų bendrystės rate, esi kviečiama!
Dalyvauk
Paauglys parodė, jog šventu gali tapti kiekvienas „paprastas“ žmogus. Nuo šiol prie jo relikvijų pirmąkart bus galima melstis ir Lietuvoje.
Dalyvauk
Savaitgalio rekolekcijos sutuoktiniams – tai vieno kitam padovanotas laikas!
Švęsk
Formuojant naują tradiciją šios Mišios bus vėlyviausiai vykstančios ne tik visame Vilniuje, tačiau ir visoje Lietuvoje.
Arba, kodėl „Bernardinai.lt“ yra nemokama žiniasklaida ir kodėl kviečiame tapti partneriais paremiant.


Aurelijus Katkevičius


Aurelijus Katkevičius

2000–2005 m. UAB „DDB&Co. ir Katkevičius“ valdybos pirmininkas, bendrovės dalininkas (turėjo 15 % įmonės akcijų)„Žlugęs verslas partnerius atvedė į teismą“, Jolita Skinulytė, Dienraštis „Respublika“, 2005 03 10 . Dėl, kaip manoma, bendrasavininkių nesutarimų (nesutarė reklamos agentūros „Brand Sellers DDB“ direktorius Mikaelis Feigolovičius ir A. Katkevičius) agentūra skilo. Iš UAB „DDB&Co. ir Katkevičius“ į nuo 2002 metų veikusią (steigėjas - Linas Kontrimas) „PR Service“ savo noru perėjo beveik visi (8„A. Katkevičius iš viešųjų ryšių grįžta į žurnalistiką“, 2006-06-15) darbuotojai„Į „PR Service" pereina „DDB&Co. ir Katkevičius“ darbuotojai“ PIAR, 2005.02.23 15:15, ELTA, verslas.banga.lt„„DDB&CO Katkevičius" savininkai kelia bylą buvusiems vadovams“, 2005-03-09.

Pasak „Delfi“, kadangi tai esą sužlugdė bendrovę, akcininkai „DDB Vilnius“ pateikė prašymą iškelti civilinę bylą buvusiai vadovei Romualdai Stonkutei, įmonei „Piar" („PR Service“) ir jos vadovui Linui Kontrimui dėl nesąžiningos konkurencijos bei neteisėtų buvusios vadovės veiksmų„“DDB&CO Katkevičius" savininkai kelia bylą buvusiems vadovams“, ELTA, 2005 m. kovo 9 d. 10:29. Vėliau byla baigėsi taikos sutartimi.


Verslo žinios

„Verslo žinios“ – verslo dienraštis, leidžiamas nuo 1995 m. Priklauso Švedijos „Bonnier“ leidinių grupei. Vyriausiasis redaktorius – Rolandas Barysas. Tiražas – apie 8000 egz.

73 % „Verslo žinių“ leidinio akcijų priklauso švedų bendrovei „Bonnier Business Press“, 19 % – leidinio vyriausiajam redaktoriui Rolandui Barysui, 8 % – „Cicera“ bendrovei. 2017 m. „Verslo žinių“ apyvarta siekė 5,6 mln. eurų. Bendrovė uždirbo 604 tūkst. eurų pelno.

1994 m. spalio 29 d. išleistas bandomasis „Verslo žinių“ numeris (tiražas 75 000). 1995 m. sausio 4 d. išėjo pirmasis „Verslo žinių“ numeris.

Nuo 2007 m. pradėtas leisti „Iliustruotasis mokslas“, nuo 2012 m. – „Iliustruotoji istorija“. Nuo 2018 m. atsisakė „iliustruotojo mokslo“ leidybos dėl patiriamų nuostolių, o nuo 2020 m. atsisakė ir „Iliustruotosios istorijos“ leidybos.

Nuo 2020 m. nebebus leidžiamas žurnalas „Iliustruotoji istorija“, kurį leisdavo bendrovė „Verslo žinios“.
Prenumeratoriams išplatintame laiške rašoma, kad netrukus juos pasieks paskutinis žurnalo numeris, o nuo sausio jo leidyba bus stabdoma.
„Tikimės, kad 2020-aisiais kokybiškiems laisvalaikio skaitiniams galėsime pasiūlyti ketvirtinius iliustruotosios Lietuvos istorijos žurnalus ir jų bus galima įsigyti spaudos prekybos vietose“, – rašoma laiške.
Primename, kad anksčiau „Verslo žinios“ leisdavo ir žurnalą „Iliustruotasis mokslas“, tačiau jo leidybos atsisakė dėl patiriamų nuostolių. Tuomet, nuo 2018 m. sausio, šio žurnalo leidybą perėmė UAB „Žmogaus studijų centras“.


Verslo žinios

1994 m. spalio 29 d. išleistas bandomasis „Verslo žinių“ numeris (tiražas 75 000). 1995 m. sausio 4 d. išėjo pirmasis „Verslo žinių“ numeris. Tai buvo pirmasis pilnai spalvotas laikraštis Lietuvoje. Buvo leidžiamas kartą per savaitę, 1996 m. – dukart, 1997 m. – triskart, vėliau ir penkiskart į savaitę.„Žurnalistika“ 2020 (I). „Žiniasklaida ir Lietuvos laisvė“.

2001 m. išėjo pirmasis žurnalo „Verslo klasė“ numeris. Tais pačiais metais pradėta internetinio portalo vz.lt veikla. 2003 m. pradėtos organizuoti konferencijos, inicijuotas Gazelės apdovanojimo projektas. 2007 m. prijungtas darbo pasiūlymų portalas cv.lt.


Verslo žinios


Arvydas Avulis

Arvydas Avulis – lietuvių verslininkas, statybų bendrovės „Hanner“ vadovas, valdybos pirmininkas ir pagrindinis akcininkas.

Anot jo, N.Numavičius valdo 36,9 proc. „Vilniaus prekybos“ (VP) akcijų. Spėjama, kad dar tam tikrą dalį jis valdo ir per kitas VP akcininkes – bendroves EAE ir „Taikos prospektą“.
Be mažmeninės prekybos tinklo „Maxima“, N.Numavičiui priklauso prekybos centrų plėtros ir valdymo grupė „Akropolis“, vaistinių tinklas „Euroapotheca“, energetikos bendrovė „NDX energija“, „Tiltra Group“ akcijų.
B.Lubiui priklauso kontrolinis 62 proc. koncerno „Achemos grupė“ akcijų paketas.
Mobiliųjų telefonų programų pardavimo bendrovės „getjar.com“ pagrindinis savininkas Ilja Laursas pakliuvo į trečią turtingiausių šalies verslininkų vietą, jo turtas vertinamas apie 1 mlrd. litų.
Pirmajame turtingiausiųjų dešimtuke – dar vienas „Vilniaus prekybos“ akcininkas Žilvinas Marcinkevičius, kurio turtas vertinamas apie 700 mln. litų. Tokį pat turtą, skaičiuojama, valdo ir „Kauno grūdų“ pagrindinis savininkas Tautvydas Barštys.
Šeštoje vietoje pagal turtą – Kauno didmeninės prekybos įmonės „Sanitex“ pagrindinis akcininkas Stanislavas Michnevičius, jo turtas – apie 650 mln. litų. Septintasis – „Scaent Baltic“ vienas vadovų ir savininkų Jonas Garbaravičius su 570 mln. litų turtu. Vos 20 mln. litų nuo J.Garbaravičiaus atsiliko bankininkas Vladimiras Romanovas, kurio turtas vertinamas 550 mln. litų.
|Juliaus Kalinsko/„15 minučių“ nuotr./Ministras Dainius Kreivys – tarp turtingiausiųjų.|
Devintoje ir dešimtoje vietoje pagal turtą – „Vičiūnų“ grupės savininkas Visvaldas Matijošaitis ir „Norfos“ įmonių grupės savininkas Dainius Dundulis, jų turtas vertinamas atitinkamai 400 ir 380 mln. litų.
Tryliktoje vietoje, anot ekonomika.lt, yra nekilnojamojo turto bendrovės „Hanner“ akcininkas ir vadovas Arvydas Avulis, kurio turtas vertinamas apie 350 mln. litų. 27-oje vietoje – ūkio ministras Dainius Kreivys, kurio šeimai priklauso apie 40 proc. apdailos ir statybinių medžiagų pardavimo įmonės „Moki-veži“ akcijų, o ministro turtas vertinamas apie 170 mln. litų.
Tarp turtingiausių šalies verslininkų – „Nasdaq Omx“ Vilniaus biržoje kotiruojamo „Rokiškio sūrio“ akcininkas Antanas Trumpa (turtas – 230 mln. litų), Panevėžio statybos tresto (PST) netiesioginis akcininkas Gvidas Drobužas (250 mln. litų), „Agrowill Group“ netiesioginis akcininkas Gediminas Žiemelis (170 mln. litų), Lenkijos Varšuvos biržos įmonės „Trakcja Polska“ perimamos įmonės „Tiltra Group“ akcininkas Jonas Pilkauskas (120 mln. litų) bei „Snoro“ vadovas ir akcininkas Raimondas Baranauskas (85 mln. litų), buitinio popieriaus gamybos įmonės „Grigiškės“ akcininkas ir vadovas Gintautas Pangonis (35 mln. litų).
Į sąrašą nepateko keletas turtingiausių Lietuvos piliečių, kurie būtų atsidūrę šio sąrašo viršūnėje.Turtingiausiųjų sąraše yra penki „Nasdaq Omx“ Vilniaus biržoje kotiruojamos „Invaldos“ akcininkai. Irenos Onos Mišeikienės turtas vertinamas 180 mln., Dariaus Šulnio – 115 mln., Vytauto Bučo – 110 mln., Algirdo Bučo – ir Alvydo Banio – apie 95 mln. litų.
ekonomika.lt, sudarydama turtingiausiųjų reitingą, rėmėsi Registrų centro informacija apie įmonių akcininkus, įmonių buhalterine arba rinkos verte, paskutinių sandorių, kuriuos atliko vienas ar kitas verslininkas, verte.
Verslininkai reitinguoti ir skaičiuojant jų akcijų vertę pagal visos įmonės turto vertą, remiantis 2009 metų konsoliduotais ir nekonsoliduotais duomenimis.
Į sąrašą nepateko keletas turtingiausių Lietuvos piliečių, kurie būtų atsidūrę šio sąrašo viršūnėje. Apie Šveicarijoje gyvenančio ir naftos verslu užsiimančio Sauliaus Karoso turtą nežinoma. Lietuvoje jis valdo ne vieną bendrovę („Aurelą“, Medicinos banką), tačiau pagrindinis jo verslas koncentruotas užsienyje.
Tą patį galima pasakyti ir apie Raimondą Tumėną, kuris su kolega Igoriu Bezzubu 2007 metais už 1,5 mlrd. litų kompanijai „PepsiCo“ pardavė savo sukurtą sulčių gamybos bendrovę „Sandora“. Vėliau jie įkūrė bendrovę „BT Invest“, kuri investuoja į nekilnojamojo turto projektus. Sąraše nėra ir turtingiausiu išeivijos lietuviu laikomo Juozo Kazicko.


Arvydas Avulis

Avulis baigė tuometinį Vilniaus inžinerinį statybos institutą, įgijo miestų statybos inžinieriaus specialybę.


Arvydas Avulis

Avulis baigė tuometinį Vilniaus inžinerinį statybos institutą, įgijo miestų statybos inžinieriaus specialybę. Studijų metu buvo sportinio turizmo draugijos nariu, užsiiminėjo alpinizmu. Dabar mėgsta ekstremalų turizmą ir ekstremalų sportą, buvo Antarktidoje, užsiima jėgos aitvarų sportu, taip pat golfu.


Arvydas Avulis

Avulis baigė tuometinį Vilniaus inžinerinį statybos institutą, įgijo miestų statybos inžinieriaus specialybę. Studijų metu buvo sportinio turizmo draugijos nariu, užsiiminėjo alpinizmu. Dabar mėgsta ekstremalų turizmą ir ekstremalų sportą, buvo Antarktidoje, užsiima jėgos aitvarų sportu, taip pat golfu.

Nuo 1991 m. pradėjo verstis verslu, teko ne kartą keisti verslo pobūdį. 1995 m. pradėjo vystyti nekilnojamąjį turtą.

A. Avulis yra vieno didesnių koncernų Lietuvoje AB „Hanner“ vadovas, valdybos pirmininkas ir pagrindinis akcininkas. Taip pat eina pareigas įvairių Lietuvos bendrovių valdybose. AB „Hanner“ veikia Lietuvoje, Latvijoje, Rumunijoje, Rusijoje, Baltarusijoje ir Ukrainoje, vysto gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto projektus. Bendrovės „Hanner“ apyvarta siekia €5 mln.

Vienas žymesnių bendrovės „Hanner“ statinių – prekybos centras „Europa“.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0027.jsonl--Q13426657--Išvystytos ir parduotos įmonės-1--lt-0027-63

Tadas Karosas

Tadas Karosas (g. 1963 m. Vilniuje) – Lietuvos verslininkas, investuotojashttps://top.alfa.lt/148/tadas-linas-karosas, holdingo „LTk Capital“ įkūrėjas ir savininkas.
 Biografija
1986 m. baigė teisės studijas Vilniaus universitete ir penkerius metus dirbo pagal specialybę. Lietuvoje atkūrus nepriklausomybę buvo vienas iš pirmųjų šalyje jaunų žmonių, turėjusių drąsos kurti privatų verslą besiformuojančios laisvos rinkos ekonomikos sąlygomis. Būdamas 28-erių ėmė kurti ir vystyti įmones Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje.

Per 30 veiklos metų yra įsteigęs dešimtis įvairių sričių įmonių, kurių dauguma sėkmingai išvystytos iki rinkos lyderių pozicijų ir pelningai parduotos. Reikšmingiausias pastarųjų kelerių veiklos metų sandoris - 2021 m. privataus kapitalo investuotojams „Mid Europa Partners“ parduotas elektroninių parduotuvių tinklas Pigu.lt https://www.vz.lt/prekyba/2021/03/31/isigijimu-rinkos-perlas--pigu-ir-suomiu-hobby-hall-group-sandoris
 Vystomos įmonės
2001 m. įkūrė holdingo bendrovę „LTk Capital“, kuri veikia kaip aktyvus investicijų valdytojas.

Pastaraisias metais verslininkas yra susidomėjęs investicijomis į startuolių projektus. 2014 m. įsteigė ir investavo į Pietų Afrikos Respublikoje vystomą startuolį „SNAPnSAVE“. 2014 m. kaip įkūrėjas ir investuotojas dalyvavo steigiant Kenijoje sukurtą saulės energijos įmonę „Pawame“; šis startuolis vis dar yra vystomas.

2021 m. aktyviai ėmėsi maisto gamybos bendrovės „Maisto namai“ vystymo. Nuo 2008 m. veikianti įmonė verslininko sumanymu plečia veiklos spektrą koncentruodamąsi į pasauliniu mastu sparčiai augančią verslo sritį - kokybiškų pusgaminių (angl. ready-to-cook meal) gamybą. "Maisto namai" yra vieni iš didžiausių šios srities pirmeivių Lietuvoje.

Tadas Karosas puoselėja didžiausio Baltijos šalyse restoranų tinklo "Čili Pizza" veiklą nuo pirmojo Lietuvoje tikros picos restorano "Čili" atidarymo 1997 m. iki šių dienų. Tinklą sudaro per 100 restoranų – keletą Ukrainoje, Lenkijoje bei Rumunijoje, tačiau daugiausia veikiama Baltijos šalyse. Nuo 2014 m. pradėjo veikti padalinys Madride, Ispanijoje. Restoranų tinklą tiesiogiai valdo holdingui "LTk Capital" priklausanti bendrovė „Čili Holdings“.

1991 m. įkurtas ir vystytas pirmasis Lietuvoje kosmetikos ir parfumerijos parduotuvių tinklas „Sarma“ (dabar - parduotuvių tinklas „Douglas“).  2004 m. daugiau nei trečdalį Lietuvos kosmetikos ir parfumerijos rinkos užimanti ir 80 parduotuvių turinti „Sarma“ buvo parduota Švedijos investicijų fondo „East Capital Amber Fund“ bendrovei „Baltic Cosmetic Holding“ (BCH)https://m.delfi.lt/verslas/verslas/article.php?id=5378641. 2007 metais, įsigijęs 51 proc. BCH akcijų, į Lietuvos rinką įžengė didžiausias Europos parfumerijos ir kosmetikos prekybos tinklas „Douglas Holding".https://www.delfi.lt/gyvenimas/grozis_ir_sveikata/douglas-vilniuje-atidare-pirmaja-parduotuve-baltijos-salyse.d?id=17677797

1991 m. įkurta kosmetikos ir parfumerijos gaminių importo ir didmeninės prekybos įmonė „Kruzas Nordic Cosmetics Distribution“, kuri yra šiuo metu veikiančios įmonės „Berner Lietuva“ pirmtakė. „Kruzas Nordic Cosmetics Distribution“ 2007 m. ir 2009 m. vykdė plėtrą Latvijoje ir Estijoje, o 2014 m.įmonė buvo parduota suomių įmonei „Berner Ltd.“https://www.vz.lt/article/20140207/Article/302079973http://bernerbaltic.com/lt/imone/

1992-2000 m. įkurta ir tiesiogiai aktyviai vystyta didmeninės prekybos bendrovė „Mineraliniai vandenys“; įmonė sparčiai plėtėsi ir užėmė rinkos lyderės pozicijas.

2000 m. įkurta, išvystyta ir parduota fizinės apsaugos paslaugas teikianti įmonė „Gelvora“, kuri 2008 m. parduota užsienio investuotojui. Dabar jos pagrindu veikia UAB „G4S Lietuva“ – didžiausia apsaugos kompanija Lietuvoje, priklausanti Didžiojoje Britanijoje įsikūrusiam koncernui G4S.

2001 m.  įkurta skolų išieškojimo ir valdymo bendrovė „Gelvoros saugos konsultacijos“; įmonė parduota Švedijos investuotojui.

2005 m. įkurtas SPA centrų ir masažo salonų tinklas „East Island“, kurisvėliau parduotas Lietuvos investuotojui.

2007 m. įkurtas internetinis pramogų portalas ir internetinė televizija „ctv.lt“ https://www.tv3.lt/naujiena/laisvalaikis/ctv-lt-nauja-a-greitai-ir-v-sapranausko-provokacija-n235323; parduota 2011 m.

2008 m. investuota į elektroninę parduotuvę „Pigu.lt“; įmonė 2021 m.  parduota privataus kapitalo investuotojams „Mid Europa Partners“.

2009 m. Tado Karoso valdomos įmonės pradėjo įgyvendinti elektroninės komercijos „Amazingsales.com“https://www.vz.lt/archive/article/2012/10/25/priceon-gavo-tado-karoso-bendroves-investiciju projektą Belgijoje, Olandijoje ir Vokietijoje. Verslas buvo parduotas 2012 m.

2009 m. Tado Karoso valdomos įmonės pradėjo įgyvendinti elektroninės komercijos „Amazingsales.com“ projektą Belgijoje, Olandijoje ir Vokietijoje. Verslas buvo parduotas 2012 m.

"PriceOn" gavo Tado Karoso bendrovės investicijų
Į kainų palyginimo prekybos centruose įrankį plėtojančią UAB Priceon beveik 1 mln. Lt investavo verslininko Tado Karoso valdoma investicijų UAB LTk Capital. Naujas kapitalas Priceon leis baigti plėtrą Lietuvoje ir apčiuopiamo uždarbio galimybių drąsiau žvalgytis užsienyje.
Apie metus daugiausia asmeninėmis lėšomis internetinį ir mobilųjį kainų lyginimo įrankį kūrusi Priceon po derybų su keletu rizikos kapitalo fondų bei verslo angelų galiausiai sukirto rankomis su interneto komercijos sektoriuje takus jau išmynusia LTk Capital. Be kitų įmonių, p. Karoso kompanija savo portfelyje turi interneto parduotuves Pigu.lt Lietuvoje ir 220.lv Latvijoje, taip pat šiemet ji investavo į mados ir grožio elektroninės prekybos projektą rengiančią UAB Amazingsales.com.Priceon.lt jau kurį laiką veikia kompiuterių naršyklėse, o netrukus ją galima bus įsigyti ir kaip programėlę Apple valdomoje App Store parduotuvėje, už keleto mėnesių pasirodys ir Android telefonams skirta įrankio versija, o Jurijus Laneckis, bendrovės direktorius, komentuoja, kad Lietuvoje pasiekus su investuotojais aptartus tikslus PriceOn ketina plėstis užsienio rinkose, kur ir matomos realios uždarbio galimybės. Šiame plėtros etape LTk Capital investicijų piniginę atvertų papildomai.***
Daugiau apie bendrovių planus pasakojama dienraštyje "Verslo žinios".
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0027.jsonl--Q13426657--Išvystytos ir parduotos įmonės-1--lt-0027-64

Tadas Karosas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0027.jsonl--Q13426657--Išvystytos ir parduotos įmonės-1--lt-0027-65

Tadas Karosas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0027.jsonl--Q13426657--Išvystytos ir parduotos įmonės-1--lt-0027-67

Tadas Karosas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0027.jsonl--Q13426657--Išvystytos ir parduotos įmonės-1--lt-0027-68

Tadas Karosas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0027.jsonl--Q13426657--Išvystytos ir parduotos įmonės-1--lt-0027-66

Tadas Karosas

1991 m. įkurtas ir vystytas pirmasis Lietuvoje kosmetikos ir parfumerijos parduotuvių tinklas „Sarma“ (dabar - parduotuvių tinklas „Douglas“).  2004 m. daugiau nei trečdalį Lietuvos kosmetikos ir parfumerijos rinkos užimanti ir 80 parduotuvių turinti „Sarma“ buvo parduota Švedijos investicijų fondo „East Capital Amber Fund“ bendrovei „Baltic Cosmetic Holding“ (BCH)https://m.delfi.lt/verslas/verslas/article.php?id=5378641. 2007 metais, įsigijęs 51 proc. BCH akcijų, į Lietuvos rinką įžengė didžiausias Europos parfumerijos ir kosmetikos prekybos tinklas „Douglas Holding".https://www.delfi.lt/gyvenimas/grozis_ir_sveikata/douglas-vilniuje-atidare-pirmaja-parduotuve-baltijos-salyse.d?id=17677797


Dviračio šou

Dviračio žinios – Lietuvos politinės satyros humoro laida, rodoma nuo 1993 m. lapkričio 26 d.http://savb.lt/wp-content/uploads/2018/04/Nr.66.pdf Kūrėjai Arūnas Valinskas, Haroldas Mackevičius, Vytautas Šerėnas ir Gintaras Ruplėnas. Prodiuseriai Haroldas Mackevičius ir Gintaras Ruplėnas. Režisierius Augustinas Gricius.

Laida buvo labai populiari apie 1995–1997 m., taip pat nuo 2000 m., sugrįžus į LNK eterį, laidos populiarumas sparčiai išaugo ir laida apie metus tapo žiūrimiausia. Laidos populiarumas labai priklauso nuo Lietuvos politinių ir ekonominių įvykių ir skandalų, pvz.: prezidento Rolando Pakso apkaltos metu laida, būdama ant bankroto slenksčio, susigrąžino prarastus reitingus ir toliau tęsė veiklą.https://www.ve.lt/naujienos/lietuva/lietuvos-naujienos/teismas-dviracio-zynias-isgelbejo-nuo-bankroto-371132/

thumb|left|Arūnas Valinskas, 2009 m.
Pradžioje, 1993 m. laida buvo transliuota per LTV, ją vesdavo Vytautas Šerėnas. 1994–1995 m. ji perėjo į LitPoliinter TV eterį, 1995–1997 m. rodė per LNK. Tą laikotarpį laida buvo rodyta vieną kartą per dvi savaiteshttps://www.delfi.lt/verslas/medija/laida-dviracio-sou-sves-10-metu-jubilieju.d?id=3134393, o vėliau, vieną kartą per savaitę penktadieniais. Iš pradžių laidą kūrė A. Valinsko kompanija, o laidoje vaidino Arūnas Valinskas, Gintaras Ruplėnas, Vytautas Šerėnas ir Valdas Vižinis. 1996 m. prie laidos kūrybinės grupės prisidėjo Haroldas Mackevičius, taip pat laidoje ėmė vaidinti Darius Balčiūnas. 1997–2000 m. laida buvo transliuojama per BTV, 1997–1999 m. ji buvo rodyta kiekvieną šeštadienįhttps://www.youtube.com/watch?v=XHS_br3tRh0. 1999–2000 m. laidą rodė nuo pirmadienio iki ketvirtadienio, taip pat pradėta kurti „Dviračio šou panorama“, kurioje vieną kartą per savaitę buvo rodomi rinktiniai „Dviračio šou“ epizodai. 1998–1999 m. laidoje ėmė vaidinti pirmieji profesionalūs aktoriai kaip Kristina Kazlauskaitė ir Remigijus Vilkaitis. Nuo 2001 m., o ypač nuo 2002 m., beveik visus personažus ėmė vaidinti tik profesionalūs ir patyrę aktoriai. Dėl aktorių pagausėjimo tais pačiais metais, laidoje pradėjo vaidinti ir režisierius Augustinas Gricius.https://m.delfi.lt/verslas/medija/article.php?id=1334340 2000 m. laidą vėl transliavo per LNK, 2002–2003 m. ji vadinosi „Dviračio televizija“https://www.ve.lt/naujienos/lietuva/lietuvos-naujienos/dviracio-televizija-parsiduos-tam-kas-daugiau-mokes-373651/. Tuo pačiu metu, laidą ėmė vesti buvusi Miss Lietuva dalyvė Ilona Penkauskienėhttps://www.lrytas.lt/zmones/tv-antena/2009/01/03/news/viesumas-jausmu-isbandymas-5846035/ kartu su aktore Neringa Varnelyte. 2003 m. jas pakeitė laidų vedėja ir aktorė Kristina Savickytė, 2007 m. pasitraukus jei iš laidos, vedėju liko vėl tik Vytautas Šerėnas.https://www.15min.lt/vardai/naujiena/archyvas/kristina-savickyte-damanskiene-nenoretu-buti-tik-namu-seimininke-1060-64242

Kai į 2002 m. Lietuvos Respublikos Prezidento rinkimus kandidatavo Vytautas Šerėnas, laida suskilo į nuo pirmadienio iki ketvirtadienio rodomą „Dviračio televiziją“, 2003 m. vėl persivadinusią į „Dviračio šou“, kurios kūrybinį branduolį sudarė Vytautas Šerėnas, Haroldas Mackevičius ir Gintaras Ruplėnas, sukūrę bendrovę „Gradientas“ ir „Dviračio žynias“, kurtas Arūno Valinsko, rodomas penktadieniais. 2005 m. žlugus Arūno Valinsko kurtai laidai „Dviračio kabaretas“, į „Dviračio šou“ sugrįžo dalis aktorių kaip Arūnas Storpirštis.https://www.delfi.lt/verslas/medija/issiskyre-dviracio-zyniu-kurejai.d?id=1334340 2013 m. laida vėl buvo perkelta į BTV eterį.https://www.alfa.lt/straipsnis/15149158/Nuo.naujojo.televizijos.sezono.Dviracio.sou.transliuos.BTV=2013-08-12_15-18  2014–2017 m. ją rodė per Info TV.https://www.delfi.lt/veidai/eteris/dviracio-sou-per-info-tv.d?id=65580836 2017 m. laida persikėlė į savo inicialų kanalą, LTV ir vėl persivadino į „Dviračio žinias“, rodyta vieną kartą per savaitę ketvirtadieniais, o nuo 2018 m. laida imta rodyti nuo pirmadienio iki ketvirtadienio. Sekmadieniais rodoma „Savaitė su dviračio žiniomis“.https://www.delfi.lt/veidai/eteris/dviracio-zinios-kraustosi-i-lrt-televizija.d?id=76079115

2019 m. gegužę netikėtai mirus laidos vedėjui ir aktoriui Vytautui Šerėnui, laidos vedėjais tapo Rimas Šapauskas ir Algirdas Ramanauskas.https://www.lrytas.lt/stilius/atvirai/2019/05/14/news/vytauto-sereno-sirdis-neatlaike-naujo-pomegio-10340432

Penktadienį vakare televizijos laidos „Dviračio žinios“ vedėjas netikėtai mirė. Sukniubusį vyrą sodyboje Labanoro girios glūdumoje, šalia Girutiškio rezervato, rado jo žmona Dalia.
Pabėgiojęs miške V.Šerėnas grįžo į sodybą pailsėti – tada ir sustreikavo širdis.
Iš Švenčionių iškviestos greitosios pagalbos medikai bandė jį gaivinti, bet nesėkmingai: 60-uosius metus ėjęs V.Šerėnas mirė sustojus širdžiai.
Beje, žmona net pyktelėjo, kad jis, anksčiau mažai sportavęs, kažkodėl nutarė bėgti krosą ir įveikė net 8 kilometrus. Po kurio laiko Dalia išvydo jį jau pamėlynavusį.
Siejo pomėgis grybauti
„Artimiau susipažinome pastaraisiais metais. Būna tokių atvejų, kai žmogų pamatai, pasišneki ir pajunti, kad tai savas žmogus, su kuriuo jautiesi gerai, patogiai ir supranti, kad jis tavo draugas.
Mus susiejo pomėgis grybauti, rinkti „cikrinius“ baravykus. Jau planavome, kada pradėsime šių metų sezoną.
Nuolat susirašydavome žinutėmis, susiskambindavome, kalbėdavome įvairiomis temomis. Kadangi Vytas buvo talentingas humoristas, visada bendraudavo su humoro gaidele.
Žinodamas, kad jis su Gitanu Nausėda studijuodami buvo kambariokai, parašiau: „Nepamirškite ateiti balsuoti.“ Jis atsakė šypsenėle ir prierašu: „Ateisime visi!“
Nebuvo jokios nuojautos, kad gali atsitikti kas nors bloga“, – apie paskutinį pabendravimą su V.Šerėnu pirmadienį pasakojo aktorius P.Mendeika.
Ekonomistas pasuko kitu keliu
Pagal išsilavinimą V.Šerėnas buvo ekonomistas – Vilniaus universitete studijavo darbo ekonomiką tuomečiame Pramonės ekonomikos fakultete, net apsigynė šių mokslų daktaro disertaciją, bet pagal specialybę dirbo neilgai.
Dar studijų metais atradęs humoristo gyslelę jis beveik ketvirtį amžiaus vedė populiarią TV humoristinę laidą „Dviračio žinios“, sukūrė daugybę šios laidos personažų: Bratkas, profesorių Vytautą Landsbergį, patriotą Bugailiškį-Prūdą.
Tuo metu rinka pramogų verslui buvo labai palanki, nes beveik tuščia. Dar iki laidos „Dviračio žinios“ pasirodymo eteryje įmonės mielai kviesdavo humoristus koncertuoti ir už pasirodymus neblogai mokėdavo. Stipendija – tik 30 rublių per mėnesį, o humoro pasirodymas – 100 rublių per vakarą.
Tokios proporcijos V.Šerėną tikrai skatino labiau domėtis humoru negu ekonomika.
Būsimieji „dviratininkai“ koncertuodami ėmė važinėti po Lietuvą ir labai išpopuliarėjo.
Kaip baigęs ekonomikos mokslus V.Šerėnas vadovavosi aiškiais principais: atlyginimas turi garantuoti šeimos išlaikymą. Jis apskaičiavo, kad dirbdamas valstybės tarnyboje to padaryti negali.
Paklaustas, dėl ko nuėjo į televiziją, „dviratininkas“ neslėpė: „Dėl galimybės pragyventi, tai yra dėl pinigų. Baigęs universitetą gavau pasiūlymą studijuoti doktorantūroje, bet ten buvo vargo vakarienė.
Tuo metu šalyje keitėsi gyvenimo standartai ir rinka.
Studijų metais šiek tiek sukausi pramogų versle, bet tai buvo greičiau pomėgis. O kai atsirado galimybė tą pomėgį pritaikyti koncertuose ir už tai gauti pajamų bei kvietimą pasirodyti televizijoje, tai tapo ne tik hobiu, bet ir pragyvenimo būdu.“
Pomėgis tapo profesija
Daugiau kaip prieš ketvirtį amžiaus televizijos eterį išvydo laida „Dviračio žinios“. Jos sumanytojai Gintaras Ruplėnas ir Arūnas Valinskas tuomet norėjo tiesiog pasijuokti iš Lietuvos politikos aktualijų.
Iš pradžių viskas tikrai priminė didelį pokštą, ir niekas nesitikėjo, kad linksmus plaučius ir gerą humoro jausmą turinčių jaunuolių idėja taps kultinė, laidai prireiks daugiau bendradarbių.
Taip pašėlusioje „Dviračio žinių“ komandoje atsidūrė V.Šerėnas – to paties Vilniaus universiteto, kaip ir pirmieji „dviratininkai“, auklėtinis.
„Po kariuomenės įstojau į universitetą studijuoti ekonomikos. Tuo metu į kariuomenę pradėjo imti ir aukštųjų mokyklų studentus, buvo toks laikas, kai vienus paimdavo, o grįžusiųjų dar nebuvo. Patekau kaip tik į tą metą: grupėje buvome trys kariuomenėje atitarnavę vyrai ir 22 merginos.
Universitete būdavo privalomų renginių, humoro vakarų, konkursų. Kai grupėje 22 merginos, visi trys vyrai neturi pasirinkimo – privalo dalyvauti programose arba jas rengti.
Skirtingų fakultetų studentai pažinojome vieni kitus. Kai teisę studijavę A.Valinskas, G.Ruplėnas pradėjo dirbti televizijoje, pakvietė ir tuos, kuriuos pažinojo kaip gebančius juokauti“, – apie karjeros pradžią žiniasklaidai yra pasakojęs V.Šerėnas.
Įdomu, kad „Dviratyje“ jis rodėsi dar dirbdamas valstybinį darbą, – Kainų ir konkurencijos tarnyboje prie Vyriausybės buvo vyriausiasis specialistas ir dalyvaudavo humoristinėje TV laidoje, kuri pašiepdavo tą pačią Vyriausybę.
„Dabar tai būtų neįsivaizduojama, bet anuomet... Sakydavau: yra valstybės tarnautojų, kurie dainuoja chore, o aš juokauju televizijoje. Tarsi tas pat, bet, aišku, ne“, – yra kalbėjęs „dviratininkas“.
Politinė satyra – naudinga
„Dviračio žinių“, vienu metu – „Dviračio šou“, stiprybė nuo pat pradžių buvo politinė satyra.
Laida išsilaikė eteryje tiek metų, nes yra pati tikriausia aktualijų laida. Vos kas įvyksta – pateikia savą įvykio versiją ir ji būna gerokai įtaigesnė negu vaizduojamo politiko rimti aiškinimai, kas iš tikrųjų įvyko.
Kovo 11-osios Akto signataras, ilgametis Seimo narys Česlovas Juršėnas, pirmadienį prisimindamas V.Šerėną, kalbėjo: „Apie ji daug galiu pasakyti – mes abu „ignalinski“ (iš Ignalinos krašto. – Red.).
Kai buvo mano jubiliejus, jis mane pavadino Mona Liza – ne be humoro jausmo. „Dviračio žinios“, jo ir jo kolegų darbas buvo ir yra, sakau „yra“, nes tikiuosi, kad tai tęsis, reikalinga Lietuvai.
Jeigu nesišaipoma iš politikų, jeigu nekritikuojama, tai žala demokratijai. Tai aiškinau kolegoms, rodydamas savo karikatūrų sieną.
Laidos „Dviračio šou“ kūrybinė komanda pagaudavo mūsų silpnybes, trūkumus, klaidas – reikėjo džiaugtis.“
Rinkimuose – ketvirtas
2002 metais V.Šerėnas kaip nepriklausomas kandidatas kandidatavo į Lietuvos prezidentus. Tokį scenarijų sugalvojo V.Šerėno kolega „Dviračio žiniose“ A.Valinskas.
„Arūnas siūlė prezidento rinkimus paversti pokštu.
Man nebuvo priimtina, nes maniau, kad šito nepavyks padaryti solidžiai. Be to, šios rūšies humoras labai brangus – reikia paduoti paraišką, vėliau atsiskaityti už paramą. Prezidento rinkimai buvo labiau laidos reklama negu tikras bandymas.
Bet iš 17-os kandidatų netikėtai atsidūriau ketvirtoje vietoje, surinkęs beveik 8 proc. balsų. Tikrai buvau dėl to maloniai nustebęs“, – prisipažino V.Šerėnas.
Pasibaigė humoro etapas
Kaip teigė buvęs bendražygis, pramogų verslo atstovas A.Valinskas, V.Šerėno mirtimi pažymėta vieno Lietuvos humoro etapo, kurį galėsime tik prisiminti, pabaiga: „V.Šerėnas buvo neišvengiamas „Dviračio žinių“ vedėjas, kuris įvedė naują infošou vedėjų etaloną.
Po to jis keitė tam tikrus dalykus, bet jis liko pirmasis, vienintelis ir unikalus. Dabar supratau, kad kažkoks Lietuvos humoro istorinis etapas jau praeityje ir jo nepakartosime, galėsime tik prisiminti.“
Žinia apie mirtį jam buvo netikėta, nes humoristo požiūris visada buvo teigiamas ir apie jokias problemas jis nekalbėjo.
Anot buvusio bendražygio, V.Šerėno aktorinis talentas buvo labai natūralus ir unikalus, o personažai sužavėdavo žiūrovus.
„Jis buvo labai natūralus. Jis neturėjo tokio plataus aktorinio diapazono kaip Vytautas Šapranauskas, bet turėjo liaudišką unikalumą, kuris buvo ne tik nepakartojamas vaidinant, bet ir kuriant tuos personažus, rašant jiems tekstus.
Labiausiai įsiminė žiūrovų pyktis, kodėl dingo iš „Dviračio žinių“ Bratkos. Buvo nepakartojama, kaip Vytautas vaidindavo Bratkas.
Jis viską darydavo su liaudiška humoristika, jis buvo idealus“, – prisiminė A.Valinskas.
Patiko pirtis pirtyje
Žurnalistas Edmundas Jakilaitis, kalbėdamas apie V.Šerėną, prisiminė ir jo pomėgius, tarp kurių – ne tik grybavimas, bet ir kelionės, pirtis.
„Eidavome į pirtį vieną kartą, antrą, trečią, paskui į „triobą“ kepti žuvų. Tada – vėl į pirtį, o vakare jau galima prisėsti prie stalo kažkaip rimčiau.
Pirmas prisiminimas, kuris ateina į galvą apie Vytą, – tai šis ir jo sodyba, kurioje viskas pagal jį. Jis geriausiai buvo pasiruošęs savo senatvei – viskas buvo taip, kad galėtų praleisti senatvę taip, kaip svajojo.
Sodyba, pirtis, šeima ir tolimos kelionės – tai dar viena jo aistra, jis suspėjo apkeliauti turbūt visus pasaulio žemynus.
Jis tikras kaimietis geriausia to žodžio prasme – jam geriausia būdavo gamtoje, jis visada skubėdavo į sodybą – visais metų laikais. Ignalina yra jo gimtieji kraštai, kur jo tėviškė ir kur dabar yra V.Šerėno sodyba, apie kurią daugelis žino“, – pasakojo E.Jakilaitis.
V.Šerėnas su žmona Dalia užaugino dvi dukras – Gintę ir Rytę.
Pirmadienį paaiškėjo, kad laidoje „Dviračio žinios“ vietoj V.Šerėno vedėjo pareigų imsis peliukai Sūrskis ir Mauzeris.


Dviračio šou


Dviračio šou

thumb|left|Arūnas Valinskas, 2009 m.
Pradžioje, 1993 m. laida buvo transliuota per LTV, ją vesdavo Vytautas Šerėnas. 1994–1995 m. ji perėjo į LitPoliinter TV eterį, 1995–1997 m. rodė per LNK. Tą laikotarpį laida buvo rodyta vieną kartą per dvi savaiteshttps://www.delfi.lt/verslas/medija/laida-dviracio-sou-sves-10-metu-jubilieju.d?id=3134393, o vėliau, vieną kartą per savaitę penktadieniais.


Dviračio šou

thumb|left|Arūnas Valinskas, 2009 m.
Pradžioje, 1993 m. laida buvo transliuota per LTV, ją vesdavo Vytautas Šerėnas. 1994–1995 m. ji perėjo į LitPoliinter TV eterį, 1995–1997 m. rodė per LNK. Tą laikotarpį laida buvo rodyta vieną kartą per dvi savaiteshttps://www.delfi.lt/verslas/medija/laida-dviracio-sou-sves-10-metu-jubilieju.d?id=3134393, o vėliau, vieną kartą per savaitę penktadieniais. Iš pradžių laidą kūrė A. Valinsko kompanija, o laidoje vaidino Arūnas Valinskas,


Dviračio šou

thumb|left|Arūnas Valinskas, 2009 m.
Pradžioje, 1993 m. laida buvo transliuota per LTV, ją vesdavo Vytautas Šerėnas. 1994–1995 m. ji perėjo į LitPoliinter TV eterį, 1995–1997 m. rodė per LNK. Tą laikotarpį laida buvo rodyta vieną kartą per dvi savaiteshttps://www.delfi.lt/verslas/medija/laida-dviracio-sou-sves-10-metu-jubilieju.d?id=3134393, o vėliau, vieną kartą per savaitę penktadieniais. Iš pradžių laidą kūrė A. Valinsko kompanija, o laidoje vaidino Arūnas Valinskas, Gintaras Ruplėnas, Vytautas Šerėnas ir Valdas Vižinis. 1996 m. prie laidos kūrybinės grupės prisidėjo Haroldas Mackevičius, taip pat laidoje ėmė vaidinti Darius Balčiūnas. 1997–2000 m. laida buvo transliuojama per BTV, 1997–1999 m. ji buvo rodyta kiekvieną šeštadienįhttps://www.youtube.com/watch?v=XHS_br3tRh0. 1999–2000 m. laidą rodė nuo pirmadienio iki ketvirtadienio, taip pat pradėta kurti „Dviračio šou panorama“, kurioje vieną kartą per savaitę buvo rodomi rinktiniai „Dviračio šou“ epizodai. 1998–1999 m. laidoje ėmė vaidinti pirmieji profesionalūs aktoriai kaip Kristina Kazlauskaitė ir Remigijus Vilkaitis. Nuo 2001 m., o ypač nuo 2002 m., beveik visus personažus ėmė vaidinti tik profesionalūs ir patyrę aktoriai. Dėl aktorių pagausėjimo tais pačiais metais, laidoje pradėjo vaidinti ir režisierius Augustinas Gricius.https://m.delfi.lt/verslas/medija/article.php?id=1334340 2000 m. laidą vėl transliavo per LNK, 2002–2003 m. ji vadinosi „Dviračio televizija“https://www.ve.lt/naujienos/lietuva/lietuvos-naujienos/dviracio-televizija-parsiduos-tam-kas-daugiau-mokes-373651/. Tuo pačiu metu, laidą ėmė vesti buvusi Miss Lietuva dalyvė Ilona Penkauskienėhttps://www.lrytas.lt/zmones/tv-antena/2009/01/03/news/viesumas-jausmu-isbandymas-5846035/ kartu su aktore Neringa Varnelyte. 2003 m. jas pakeitė laidų vedėja ir aktorė Kristina Savickytė, 2007 m. pasitraukus jei iš laidos, vedėju liko vėl tik Vytautas Šerėnas.https://www.15min.lt/vardai/naujiena/archyvas/kristina-savickyte-damanskiene-nenoretu-buti-tik-namu-seimininke-1060-64242


Dviračio šou

thumb|left|Arūnas Valinskas, 2009 m.
Pradžioje, 1993 m. laida buvo transliuota per LTV, ją vesdavo Vytautas Šerėnas. 1994–1995 m. ji perėjo į LitPoliinter TV eterį, 1995–1997 m. rodė per LNK. Tą laikotarpį laida buvo rodyta vieną kartą per dvi savaiteshttps://www.delfi.lt/verslas/medija/laida-dviracio-sou-sves-10-metu-jubilieju.d?id=3134393, o vėliau, vieną kartą per savaitę penktadieniais. Iš pradžių laidą kūrė A. Valinsko kompanija, o laidoje vaidino Arūnas Valinskas, Gintaras Ruplėnas, Vytautas Šerėnas ir Valdas Vižinis. 1996 m. prie laidos kūrybinės grupės prisidėjo Haroldas Mackevičius, taip pat laidoje ėmė vaidinti Darius Balčiūnas. 1997–2000 m. laida buvo transliuojama per BTV, 1997–1999 m. ji buvo rodyta kiekvieną šeštadienįhttps://www.youtube.com/watch?v=XHS_br3tRh0. 1999–2000 m. laidą rodė nuo pirmadienio iki ketvirtadienio, taip pat pradėta kurti „Dviračio šou panorama“, kurioje vieną kartą per savaitę buvo rodomi rinktiniai „Dviračio šou“ epizodai. 1998–1999 m. laidoje ėmė vaidinti pirmieji profesionalūs aktoriai kaip Kristina Kazlauskaitė ir Remigijus Vilkaitis. Nuo 2001 m., o ypač nuo 2002 m., beveik visus personažus ėmė vaidinti tik profesionalūs ir patyrę aktoriai. Dėl aktorių pagausėjimo tais pačiais metais, laidoje pradėjo vaidinti ir režisierius Augustinas Gricius.https://m.delfi.lt/verslas/medija/article.php?id=1334340 2000 m. laidą vėl transliavo per LNK, 2002–2003 m. ji vadinosi „Dviračio televizija“https://www.ve.lt/naujienos/lietuva/lietuvos-naujienos/dviracio-televizija-parsiduos-tam-kas-daugiau-mokes-373651/. Tuo pačiu metu, laidą ėmė vesti buvusi Miss Lietuva dalyvė Ilona Penkauskienėhttps://www.lrytas.lt/zmones/tv-antena/2009/01/03/news/viesumas-jausmu-isbandymas-5846035/ kartu su aktore Neringa Varnelyte. 2003 m. jas pakeitė laidų vedėja ir aktorė Kristina Savickytė, 2007 m. pasitraukus jei iš laidos, vedėju liko vėl tik Vytautas Šerėnas.https://www.15min.lt/vardai/naujiena/archyvas/kristina-savickyte-damanskiene-nenoretu-buti-tik-namu-seimininke-1060-64242

Kai į 2002 m. Lietuvos Respublikos Prezidento rinkimus kandidatavo Vytautas Šerėnas, laida suskilo į nuo pirmadienio iki ketvirtadienio rodomą „Dviračio televiziją“, 2003 m. vėl persivadinusią į „Dviračio šou“, kurios kūrybinį branduolį sudarė Vytautas Šerėnas, Haroldas Mackevičius ir Gintaras Ruplėnas, sukūrę bendrovę „Gradientas“ ir „Dviračio žynias“, kurtas Arūno Valinsko, rodomas penktadieniais. 2005 m. žlugus Arūno Valinsko kurtai laidai „Dviračio kabaretas“, į „Dviračio šou“ sugrįžo dalis aktorių kaip Arūnas Storpirštis.https://www.delfi.lt/verslas/medija/issiskyre-dviracio-zyniu-kurejai.d?id=1334340 2013 m. laida vėl buvo perkelta į BTV eterį.https://www.alfa.lt/straipsnis/15149158/Nuo.naujojo.televizijos.sezono.Dviracio.sou.transliuos.BTV=2013-08-12_15-18  2014–2017 m. ją rodė per Info TV.https://www.delfi.lt/veidai/eteris/dviracio-sou-per-info-tv.d?id=65580836 2017 m. laida persikėlė į savo inicialų kanalą, LTV ir vėl persivadino į „Dviračio žinias“, rodyta vieną kartą per savaitę ketvirtadieniais, o nuo 2018 m. laida imta rodyti nuo pirmadienio iki ketvirtadienio. Sekmadieniais rodoma „Savaitė su dviračio žiniomis“.https://www.delfi.lt/veidai/eteris/dviracio-zinios-kraustosi-i-lrt-televizija.d?id=76079115


Aušra Maldeikienė

Aušra Seibutytė-Maldeikienė (g. 1958 m. birželio 4 d. Palangoje) – Lietuvos ir Europos politikė, ekonomistė, dėstytoja, mokytoja, publicistė, ekonomikos vadovėlių, knygų autorė.

1976 m. baigė Vilniaus A. Vienuolio vidurinę mokyklą. Studijavo Vilniaus universiteto (VU) Finansų ir kredito fakultete, studijas tęsė Maskvos M. Lomonosovo universiteto Ekonomikos fakultete. 1982 m. jį baigė, suteikta ekonomistės ir politinės ekonomijos dėstytojos kvalifikacija. 1982–1984 m. dirbo Vilniaus universitete, dėstė Lietuvos žemės ūkio akademijoje. 1984–1987 m. Maskvos M. Lomonosovo universiteto aspirantė, 1987 m. apgynė disertaciją tema „Pagrindinis socializmo ekonominis dėsnis intensyvios ekonomikos sąlygomis", suteiktas tuometinis ekonomikos mokslų kandidatės laipsnis (dabar – socialinių mokslų daktarė).  Aušros Maldeikienės blogas – kas esu ir kuo tikiu   Lietuvos mokslininkų (registruojamų pagal išduotus mokslo laipsnių diplomus) sąrašas – VU Matematikos ir informatikos institutas

Nuo 1987 m. Lietuvos veterinarijos akademijos dėstytoja. Nuo 1990 m. „Lietuvos ryto“ apžvalgininkė. 1993–1997 m. Vilniaus banko atstovė spaudai, ryšių su visuomene skyriaus viršininkė. 1997–2000 m. BNS verslo skyriaus vyr. redaktorė. 1999–2003 m. VU Tarptautinio verslo mokyklos dėstytoja. 1999–2000 m. Oksfordo universiteto Green Templeton koledže studijavo žiniasklaidos (skilčių rašymo) kursą. 2001–2013 m. Vilniaus jėzuitų gimnazijos ekonomikos mokytoja. Nuo 2004 m. VU Matematikos ir informatikos fakulteto Ekonometrinės analizės katedros docentė. 2007 m. baigė Vilniaus universiteto Religijos studijų centro magistrantūrą, suteiktas religijos mokslų magistrės laipsnis.

Yra parašiusi ekonomikos vadovėlių mokykloms, kitų knygų ekonomikos, finansų, verslo tematika, į lietuvių kalbą išvertė užsienio autorių kūrinių. „Žinių radijo“ rubrikos „Ekonomisto komentaras“ dalyvė, ekonomikos įvykių komentatorė, portalo DELFI publicistė, tinklaraštininkė. Skelbia publikacijas apie ekonomiką, socialinę atskirtį, mokesčius – PVM, gyventojų pajamų mokesčius, turto mokesčius, institucijas (kaip „Sodra“), mokesčių vengimą ir kt.

Prieštaraudama dėl pernelyg agresyvaus oponentų elgesio prieš Rolandą Paksą jo apkaltos metu, simboliškai vienai dienai buvo įstojusi į Liberalų demokratų partiją. 2009 m. Pilietinės demokratijos partijos kandidatė rinkimuose į Europos Parlamentą.  Kandidatų sąrašai – Lietuvos Respublikos Vyriausioji rinkimų komisija 2015 m. savivaldybių ir 2016 m. Seimo rinkimuose dalyvavo rinkimuose kartu su partija „Lietuvos Sąrašas“, nebūdama jos nare.

2015 m. balandį – 2016 m. lapkritį Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narė.

2016 m. lapkritį – 2019 m. birželį Lietuvos Respublikos Seimo narė. Mišrios Seimo narių grupės seniūno pavaduotoja, Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotoja, Audito komiteto narė, Neįgaliųjų teisių ir Laisvės premijų komisijų narė.  Aušra Maldeikienė – Lietuvos Respublikos Seimas

2018 m. birželio 25 d. Aušra Maldeikienė patvirtino savo dalyvavimą 2019 m. Lietuvos prezidento rinkimuose, kaip rinkiminę programą pateikdama 95 savo parengtas tezes – aliuziją į 1517 m. Martyno Liuterio paskelbtas 95 tezes, nuo kurių prasidėjo Katalikų Bažnyčios Reformacija A.Maldeikienė į prezidento rinkimus šoka su šūkiu „Po tamsos ateina aušra“ | 15min. 2019 m. vasario 1 d. Aušra Maldeikienė informavo pasitraukianti iš prezidento rinkimų kovos. Aušra Maldeikienė traukiasi iš kovos dėl prezidento posto – DELFI  Iš rinkimų kovos pasitraukusi Maldeikienė – dabar kovosiu žiauriau ir atviriau – DELFI

2019 m. vasario 25 d. įregistravo visuomeninį rinkimų komitetą „Aušros Maldeikienės traukinys“, kuris laimėjo vieną mandatą – Aušra Maldeikienė tapo viena iš 11 Lietuvoje išrinktų Europos Parlamento nariųEuropos Parlamento rinkimus laimėjo konservatoriai, aiškios 11 išrinktų politikų pavardės – LRT. 2019 m. birželį Aušra Maldeikienė prisijungė prie Europos Liaudies Partijos (Krikščionių demokratų) (EPP) grupės. Ji buvo deleguota į du Europos Parlamento komitetus – Ekonomikos ir pinigų politikos komitetą Nariai | Pagrindinis puslapis | ECON | Komitetai | Europos Parlamentas bei Biudžeto komitetą Nariai | Pagrindinis puslapis | BUDG | Komitetai | Europos Parlamentas

Prieiga prie puslapio turinio (spauskite „Enter“)
Tiesioginė prieiga prie kalbų meniu (spauskite „Enter“)
Tiesioginė prieiga prie paieškos meniu (spauskite „Enter“)
LT - lietuvių kalba
BG - български
ES - español
CS - čeština
DA - dansk
DE - Deutsch
ET - eesti keel
EL - Ελληνικά
EN - English
FR - français
GA - Gaeilge
HR - hrvatski
IT - italiano
LV - latviešu valoda
LT - lietuvių kalba
HU - magyar
MT - Malti
NL - Nederlands
PL - polski
PT - português
RO - română
SK - slovenčina
SL - slovenščina
FI - suomi
SV - svenska
Naujienos
EP nariai
Apie Parlamentą
Plenarinis posėdis
Komitetai
Delegacijos
Kitos svetainės
Kitos svetainės
Naujienos
EP nariai
Apie Parlamentą
Plenarinis posėdis
Komitetai
Delegacijos
Multimedia Centre
Pirmininko svetainė
Generalinis sekretoriatas
Think tank
EP Newshub
Jūsų paslaugoms
Vizitai
Legislative train
Sutartys ir dotacijos
Registras
Komitetai
Europos Parlamentas
Paieška
Prašom užpildyti šį lauką
BUDG
Europos Parlamentas
Paieška
Meniu
Pasirinkite komitetą
Pasirinkite komitetą
Visi komitetai – Pradžios tinklalapis
Užsienio reikalai
Žmogaus teisės
Saugumas ir gynyba
Vystymasis
Tarptautinė prekyba
Biudžetas
Biudžeto kontrolė
Ekonomikos ir pinigų politika
Mokesčiai
Užimtumas ir socialiniai reikalai
Aplinka, visuomenės sveikata ir maisto sauga
Pramonė, moksliniai tyrimai ir energetika
Vidaus rinka ir vartotojų apsauga
Transportas ir turizmas
Regioninė plėtra
Žemės ūkis ir kaimo plėtra
Žuvininkystė
Kultūra ir švietimas
Teisės reikalai
Piliečių laisvės, teisingumas ir vidaus reikalai
Konstituciniai reikalai
Moterų teisės ir lyčių lygybė
Peticijos
Kova su vėžiu
COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtis ir rekomendacijos ateičiai
Užsienio šalių kišimasis į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją
Užsienio šalių kišimasis į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją
Dirbtinis intelektas skaitmeniniame amžiuje
Transportuojamų gyvūnų apsauga
Programos „Pegasus“ ir lygiaverčių šnipinėjimo programų naudojimas
Įeiti į puslapį
BUDG
Pagrindinis puslapis
Svarbūs įvykiai
Nariai
Pranešimai spaudai
Naujienlaiškiai
Leidiniai
Dokumentų rinkiniai pagal temą
Posėdžiai
Posėdžių dokumentai
Webstreaming
Balsavimas
Protokolai
Dokumentai
Paskutiniai dokumentai
Motions for Resolution
Paieška
Vykdomi darbai
Renginiai
Klausymai
Seminarai
Komandiruotės
Kiti renginiai
Pagrindžiamosios analizės
Paskutiniai dokumentai
Paieška
Pristatymas
Biudžeto procedūros
2023 m. procedūra
2022 m. procedūra
2021 m. procedūra
2020 m. procedūra
2019 m. procedūra
Apie
Grįžti
BUDG
Pagrindinis puslapis
Nariai
Nariai
Parsisiųsti visą sąrašą
Johan VAN OVERTVELDT
Pirmininkas
ECR
Belgija
Janusz LEWANDOWSKI
Pirmininko pavaduotojas
PPE
Lenkija
Olivier CHASTEL
Pirmininko pavaduotojas
Renew
Belgija
Margarida MARQUES
Pirmininko pavaduotoja
S&D
Portugalija
Niclas HERBST
Pirmininko pavaduotojas
PPE
Vokietija
Rasmus ANDRESEN
Narys
Verts/ALE
Vokietija
Pietro BARTOLO
Narys
S&D
Italija
Robert BIEDROŃ
Narys
S&D
Lenkija
Anna BONFRISCO
Narė
ID
Italija
Lefteris CHRISTOFOROU
Narys
PPE
Kipras
David CORMAND
Narys
Verts/ALE
Prancūzija
Andor DELI
Narys
NI
Vengrija
José Manuel FERNANDES
Narys
PPE
Portugalija
Eider GARDIAZABAL RUBIAL
Narė
S&D
Ispanija
Alexandra GEESE
Narė
Verts/ALE
Vokietija
Vlad GHEORGHE
Narys
Renew
Rumunija
Valentino GRANT
Narys
ID
Italija
Francisco GUERREIRO
Narys
Verts/ALE
Portugalija
Valérie HAYER
Narė
Renew
Prancūzija
Eero HEINÄLUOMA
Narys
S&D
Suomija
Monika HOHLMEIER
Narė
PPE
Vokietija
Adam JARUBAS
Narys
PPE
Lenkija
Moritz KÖRNER
Narys
Renew
Vokietija
Joachim KUHS
Narys
ID
Vokietija
Zbigniew KUŹMIUK
Narys
ECR
Lenkija
Pierre LARROUTUROU
Narys
S&D
Prancūzija
Camilla LAURETI
Narė
S&D
Italija
Eric MINARDI
Narys
ID
Prancūzija
Silvia MODIG
Narė
The Left
Suomija
Siegfried MUREŞAN
Narys
PPE
Rumunija
Victor NEGRESCU
Narys
S&D
Rumunija
Lefteris NIKOLAOU-ALAVANOS
Narys
NI
Graikija
Andrey NOVAKOV
Narys
PPE
Bulgarija
Dimitrios PAPADIMOULIS
Narys
The Left
Graikija
Karlo RESSLER
Narys
PPE
Kroatija
Bogdan RZOŃCA
Narys
ECR
Lenkija
Nicolae ŞTEFĂNUȚĂ
Narys
Renew
Rumunija
Nils TORVALDS
Narys
Renew
Suomija
Nils UŠAKOVS
Narys
S&D
Latvija
Rainer WIELAND
Narys
PPE
Vokietija
Angelika WINZIG
Narė
PPE
Austrija
Anna-Michelle ASIMAKOPOULOU
Pavaduojanti narė
PPE
Graikija
Tiziana BEGHIN
Pavaduojanti narė
NI
Italija
Damian BOESELAGER
Pavaduojantis narys
Verts/ALE
Vokietija
Udo BULLMANN
Pavaduojantis narys
S&D
Vokietija
Rosa D'AMATO
Pavaduojanti narė
Verts/ALE
Italija
Ilan DE BASSO
Pavaduojantis narys
S&D
Švedija
Martina DLABAJOVÁ
Pavaduojanti narė
Renew
Čekija
Herbert DORFMANN
Pavaduojantis narys
PPE
Italija
Jonás FERNÁNDEZ
Pavaduojantis narys
S&D
Ispanija
Jens GEIER
Pavaduojantis narys
S&D
Vokietija
Charles GOERENS
Pavaduojantis narys
Renew
Liuksemburgas
Esteban GONZÁLEZ PONS
Pavaduojantis narys
PPE
Ispanija
Elisabetta GUALMINI
Pavaduojanti narė
S&D
Italija
András GYÜRK
Pavaduojantis narys
NI
Vengrija
Henrike HAHN
Pavaduojanti narė
Verts/ALE
Vokietija
Mircea-Gheorghe HAVA
Pavaduojantis narys
PPE
Rumunija
Martin HOJSÍK
Pavaduojantis narys
Renew
Slovakija
Eva KAILI
Pavaduojanti narė
S&D
Graikija
Fabienne KELLER
Pavaduojanti narė
Renew
Prancūzija
Petros KOKKALIS
Pavaduojantis narys
The Left
Graikija
Jeroen LENAERS
Pavaduojantis narys
PPE
Nyderlandai
Peter LIESE
Pavaduojantis narys
PPE
Vokietija
Aušra MALDEIKIENĖ
Pavaduojanti narė
PPE
Lietuva
Claudiu MANDA
Pavaduojantis narys
S&D
Rumunija
Jan OLBRYCHT
Pavaduojantis narys
PPE
Lenkija
Younous OMARJEE
Pavaduojantis narys
The Left
Prancūzija
Mauri PEKKARINEN
Pavaduojantis narys
Renew
Suomija
Stanislav POLČÁK
Pavaduojantis narys
PPE
Čekija
Eva Maria POPTCHEVA
Pavaduojanti narė
Renew
Ispanija
Alfred SANT
Pavaduojantis narys
S&D
Malta
Petri SARVAMAA
Pavaduojantis narys
PPE
Suomija
Grzegorz TOBISZOWSKI
Pavaduojantis narys
ECR
Lenkija
Monika VANA
Pavaduojanti narė
Verts/ALE
Austrija
Jörgen WARBORN
Pavaduojantis narys
PPE
Švedija
Marco ZANNI
Pavaduojantis narys
ID
Italija
Roberts ZĪLE
Pavaduojantis narys
ECR
Latvija


Aušra Maldeikienė