Kostas Arvasevičius

Kostas Arvasevičius (1949 m. vasario 27 d. Bubiuose, Šiaulių apskritis – 2017 m. sausio 27 d.„In Memoriam Kostas Arvasevičius“, miestonaujienos.lt, 2017-01-28. Nuoroda tikrinta 2021-03-31.) – pedagogas, Lietuvos ir Kelmės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

1956–1964 m. mokėsi Bubių aštuonmetėje mokykloje, 1967 m. baigė Šiaulių 8-ąją vidurinę mokyklą, 1973 m. – Vilniaus universitetą.Kas yra kas Lietuvoje. Lietuvos pasiekimai 2006, Vilnius, 2006, p. 423.

1967–1970 m. Žygaičių (Šiaulių raj.) aštuonmetės mokyklos, 1970–1973 m. Gordų (Kelmės raj.) aštuonmetės mokyklos mokytojas. 1973–1974 m. tarnavo SSRS kariuomenėje. 1974–1982 m. Gordų devynmetės mokyklos mokytojas, direktorius. 1982–1990 m. LKP Kelmės rajono komiteto darbuotojas.„ARVASEVIČIUS KOSTAS“, kasyrakas.lt.

1990–1992 m. Kelmės rajono kultūros ir švietimo skyriaus inspektorius. 1992–2000 m. Šaltenių pagrindinės mokyklos direktorius. 2000–2012 m. Kelmės rajono savivaldybės meras.„Kelmės meras K.Arvasevičius dėl sveikatos traukiasi iš pareigų“, 2012-05-21, klaipeda.diena.lt. Nuoroda tikrinta 2021-03-31.

1997–2012 m. Kelmės rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai http://musu.skrastas.lt/?data=2012-06-16&rub_raj=1141131318&id=1339002248&pried=2012-06-07

Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Kelmės skyriaus narys

Gynėjų g. 8, LT-01109 Vilnius
Įmonės kodas - 188607150
Tel. +370 5 2396969,
faks. +370 5 2396960
rinkim@vrk.lt
2011-02-27 17:34:51
2011 m. vasario 27 d. savivaldybių tarybų rinkimai
|
Kostas Arvasevičius
|
Savivaldybė: Kelmės rajono (Nr. 18)
Iškėlė: Lietuvos socialdemokratų partija
numeris sąraše: 1
Politinių partijų ir kandidatų atstovus rinkimams, kandidatus kviečiame susipažinti su skelbiamais duomenimis ir, jei pastebėsite netikslumus ar neatitikimus pareiškiniams dokumentams, prašome skubiai kreiptis į savivaldybių rinkimų komisijas
|
5. Gimimo data 1949-02-27
|
6. Nuolatinės gyvenamosios vietos adresas Kelmė
8. Pagal Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 35 straipsnio 12 dalį Jūs turite atsakyti į šiuos klausimus:
8.1 Ar neturite nebaigtos atlikti teismo nuosprendžiu paskirtos bausmės? Neturiu
8.2 Ar nesate asmuo, atliekantis privalomąją karo arba alternatyviąją krašto apsaugos tarnybą, neišėjęs į atsargą ar pensiją profesinės karo tarnybos karys, statutinės institucijos ar įstaigos pareigūnas, kuriam pagal specialius įstatymus ar statutus apribota teisė dalyvauti politinėje veikloje? Nesu
8.3 Ar einate pareigas, nesuderinamas su savivaldybės tarybos nario pareigomis? 90 str. 1 d. „Savivaldybės tarybos nario pareigos nesuderinamos su Respublikos Prezidento, Seimo nario, Europos Parlamento nario, Vyriausybės nario pareigomis, su Vyriausybės įstaigos ar įstaigos prie ministerijos vadovo, kurio veikla susijusi su savivaldybių veiklos priežiūra ir kontrole, pareigomis, su Vyriausybės atstovo apskrityje pareigomis, su valstybės kontrolieriaus ir jo pavaduotojo pareigomis. Be to, savivaldybės tarybos nario pareigos nesuderinamos su tos savivaldybės mero politinio (asmeninio) pasitikėjimo valstybės tarnautojo pareigomis, tos savivaldybės kontrolieriaus ar tos savivaldybės kontrolieriaus tarnybos valstybės tarnautojo pareigomis, su tos savivaldybės administracijos direktoriaus ir jo pavaduotojo ar tos savivaldybės administracijos valstybės tarnautojo ir darbuotojo, dirbančio pagal darbo sutartis, pareigomis, su tos savivaldybės biudžetinės įstaigos vadovo pareigomis, tos savivaldybės viešosios įstaigos, tos savivaldybės įmonės vienasmenio vadovo ir kolegialaus valdymo organo nario pareigomis, tos savivaldybės kontroliuojamos akcinės bendrovės kolegialaus valdymo organo (valdybos) nario pareigomis arba tos savivaldybės kontroliuojamos akcinės bendrovės vadovo pareigomis.“ Neinu
8.4 Ar esate kitos valstybės renkamos valdžios institucijos narys? Nesu
8.5 Ar turite kitos valstybės pilietybę? Neturiu
9. Ar turite ką nurodyti pagal Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 89 straipsnio 1 dalyje išdėstytus reikalavimus, jeigu taip, įrašykite čia:
89 str. 1 d. „Kiekvienas kandidatas turi viešai paskelbti, jeigu jis po 1990 m. kovo 11 d. Lietuvos Respublikos ar užsienio valstybės teismo įsiteisėjusiu nuosprendžiu (sprendimu) buvo pripažintas kaltu dėl nusikalstamos veikos arba įsiteisėjusiu Lietuvos Respublikos ar užsienio valstybės teismo nuosprendžiu (sprendimu) bet kada buvo pripažintas kaltu dėl sunkaus ar labai sunkaus nusikaltimo. Apie tai jis nurodo kandidato į savivaldybės tarybos narius anketoje, nesvarbu, ar teistumas pasibaigęs ar panaikintas. Rinkimų komisijos leidžiamame kandidato plakate ar plakate su kandidatų sąrašu, prie kandidato pavardės turi būti pažymėta: „Teismo nuosprendžiu buvo pripažintas kaltu dėl nusikalstamos veikos“. Tai pažymėti neprivaloma, jeigu asmuo okupacinio režimo teismo buvo pripažintas kaltu dėl nusikaltimo valstybei." Ne
10. Gimimo vieta
11. Tautybė Nenurodė
16. Pagrindinė darbovietė, pareigos Nenurodė
17. Visuomeninė veikla Nenurodė
19. Šeiminė padėtis Nenurodė


Kostas Arvasevičius


Mindaugas Bastys

Mindaugas Bastys (g. 1965 m. sausio 29 d. Joginiškiuose, Šakių raj.) – zootechnikas, Lietuvos ir Šakių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

1972–1983 m. mokėsi Šakių raj. Kriūkų vidurinėje mokykloje, 1990 m. baigė Lietuvos veterinarijos akademijoje zootechniko specialybę. Parengė biomedicinos mokslų srities agronomijos daktaro disertaciją „Pluoštui auginamų linų pasėlio tankumo, derliaus bei jo kokybės formavimas technologinėmis priemonėmis“.

1990 m. Kriūkų kolūkio darbuotojas, 1991 m. AB „Kauno audiniai“ Kriūkų filialo direktorius, 1993–2000 m. UAB „Agrolina“ direktorius, 1998–2000 m. Lietuvos žemės ūkio universiteto Augalininkystės katedros mokslinis bendradarbis. 2000 m. Kriūkų seniūnijos seniūnas. 2000–2004 m. ir 2008–2018 m. Seimo narys. Nuo 2005 m. Lietuvos žemės ūkio ministerijos ministro patarėjas, 2006–2008 m. Lietuvos ministro pirmininko patarėjas. 2016–2017 m. Seimo pirmininko pavaduotojas http://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/seimo-vicepirmininku-pasiulytas-mindaugas-bastys-nesigedi-tarpininkaves-rosatom-56-726256.

2000–2003 m., 2003 m. ir 2007–2008 m. Šakių rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 2001 m. sausio iki 2018 m. kovo – Lietuvos socialdemokratų partijos tarybos ir Prezidiumo narys.

2017 m. kovo 9 d. paskelbta, jog remiantis Valstybės saugumo departamento pažyma M. Basčiui neišduotas leidimas dirbti su slapta informacijahttp://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/m-basti-skandina-rysiai-su-rosatom-atstovu-buvusiu-kgb-darbuotoju.d?id=73997916. 2017 m. balandžio 18 d. LR Seimas patvirtino Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto (NSGK) tyrimo išvadas, kad „M. Bastys veikė prieš Lietuvos interesus, jo ryšiai su Rusijai dirbančiais asmenimis kelia grėsmę šalies saugumui“. NSGK taip pat pareiškė, kad teikdamas paaiškinimus jam M. Bastys melavo. M. Bastys visus kaltinimus neigė.Seimas: M. Bastys veikė prieš Lietuvos interesus, BNS, 2017 m. balandžio 18 d. 16:55 2017 m. gruodžio 22 d. LR Konstitucinis teismas paskelbė, kad M. Bastys sulaužė priesaiką ir šiurkščiai pažeidė Konstituciją nuslėpęs savo ryšius su buvusiu KGB darbuotoju Piotru Vojeika, kai pretendavo gauti leidimą dirbti su slapta informacija.Konsituticinis Teismas: Bastys sulaužė priesaiką ir pažeidė Konstituciją. delfi.lt, 2017 m. gruodžio 22 d. 14:23 2018 m. kovo 13 d. LR Seimas balsavo dėl Seimo nario mandato panaikinimo M. Basčiui, tačiau balsavusiųjų už (72 balsai) nepakako.bernardinai.lt Kovo 14 d. šis informavo, kad iš Seimo pasitrauks savo noru.delfi.lt

Išsiskyręs, buvusi sutuoktinė Jolanta, vaikai Domantas ir Kasparas

M. Bastys aiškino šį sprendimą priėmęs pasitaręs su šeima. Jis neatsakė į klausimą, ar bandys sugrįžti į Seimą vėliau.
„Visus tolesnius sprendimus priimsiu pasitaręs su šeima ir Šakių krašto gyventojais“, – nurodė jis.
Politiko teigimu, jo niekas neragino trauktis. Tai esą jo vienasmeninis sprendimas.
„Mieli Lietuvos žmonės, laisva valia išrinkti Seimo nariai vakar patvirtino tai, ką daugiau nei metus bandžiau įrodyti visai šaliai. Prieš mane sukurpta byla neturi nieko bendro su realybe“, – nurodė M. Bastys.
Anot jo, melas nelaimėjo, teisingumas triumfavo, jo sąžinė rami.
„Nepaisant įrodytos tiesos, atskiros politinės jėgos ir interesų grupės spjauna į Konstituciją, įtvirtintas demokratines vertybes. Nešvarūs žaidimai tęsiasi ir gali tęstis dar ilgai. Tokioje situacijoje sudėtinga dirbti, man yra trukdoma atstovauti Šakių gyventojų interesams“, – kalbėjo politikas.
M. Bastys aiškino su niekuo nekalbėjęs apie tai, kad trauktis turėtų, tarkime, dėl turimų verslų.
„Artimiausiu metu parašysiu VRK, kad mano mandatas būtų panaikintas“, – informavo jis.
Pasak politiko, jei Statute numatomas slaptas balsavimas, yra neetiška spausti, prašyti, kad Seimo narių balsavimo biuleteniai būtų fotografuojami.
„Demokratinėje valstybėje tokie veiksmai nėra galimi“, – nurodė politikas.
M. Basčio teigimu, sprendimas pasitraukti iš Seimo jo galvoje vyravo jau seniai – esą, praktiškai, po VSD pažymos paviešinimo.
„Aš norėjau įrodyti savo tiesą ir man tai pavyko padaryti. Šiandien aš galiu tai padaryti. Pasirinkau sudėtingesnį kelią, sunkesnį“, – aiškino jis.
Kandidatuos vėl?
M. Bastys spaudos konferencijos metu aiškino tikrai nežinojęs, koks bus balsavimo dėl jo likimo Seime rezultatas.
„Jei būtų manęs Seimo nariai nepalaikę, man būtų sudėtingiau ir sunkiau, jei būčiau svarstęs po kurio laiko grįžti į politiką, grįžti į ją. Šiandien turiu galimybę laisvai spręsti, ką toliau daryti“, – sakė politikas.
Pastebėjus, kad yra išrinktas vienmandatėje apygardoje, tad tuoj bus organizuojami ir rinkimai, politikas nei patvirtino, nei paneigė, kad juose dalyvaus.
„Aš tokioje šeimoje esu užaugęs... Politiku būsiu. Esu kairiųjų pažiūrų“, – priminė jis.
Pasak M. Basčio, viena socialdemokratų partija yra šiuo metu, o štai kita (socdarbiečių) dar kuriama, tad tai gali būti atsakymas, kur link jis pasuks.
„Šiandien tikrai nenoriu savęs susaistyti su jokia partija. Esu sustabdęs savo narystę, jos nesu atstatęs. Pasilieku laiko sprendimui“, – sakė jis.
DELFI primena, kad antradienį per Seime vykusį slaptą balsavimą už tai, kad M. Bastys būtų pašalintas iš Seimo, balsavo 72 parlamentarai, 21 buvo prieš, 24 Seimo nariai susilaikė, 11 balsavimo bilietų buvo sugadinta. Tam, kad mandatas būtų panaikintas, už tai turėjo balsuoti ne mažiau kaip 85 Seimo nariai.
Parlamentarai nepalaikė pernai gruodžio 22 d. Konstitucinio Teismo (KT) išvados, kurioje konstatuota, kad M. Bastys sulaužė priesaiką ir šiurkščiai pažeidė Konstituciją, nuslėpęs savo ryšius su buvusiu KGB darbuotoju Piotru Vojeika.
Seime pritrūkus balsų atimti parlamentaro mandatą iš priesaikos sulaužymu bei Konstitucijos pažeidimu kaltinto M. Basčio, Seimo opozicija dėl tokio rezultato apkaltino valdančiųjų „valstiečių“ lyderį Ramūną Karbauskį. Jis tame įžvelgė opozicijos sąmokslą.
Galiausiai dalis parlamentarų ėmė viešinti nuotraukas, rodydami, kaip slapto balsavimo metu balsavo.
Dėl „slaptumo pažeidimų“ balsuojant per M. Basčio apkaltą kreiptasi į Seimo Etikos ir procedūrų komisiją. Parlamento vadovas Viktoras Pranckietis neatmetė, kad nustačius pažeidimą Seimas gali spręsti dėl galimybės perbalsuoti dėl apkaltos.
Po skandalingai pasibaigusio balsavimo Seime, kurio metu Konstituciją ir Seimo nario priesaiką sulaužiusiam Mindaugui Basčiui leista toliau dirbti parlamente, pasipylė raginimų ir protestuoti. Ketvirtadienį prie Seimo kviečiama į mitingą.
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (17)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Mindaugas Bastys


Mindaugas Bastys

1972–1983 m. mokėsi Šakių raj. Kriūkų vidurinėje mokykloje, 1990 m. baigė Lietuvos veterinarijos akademijoje zootechniko specialybę. Parengė biomedicinos mokslų srities agronomijos daktaro disertaciją „Pluoštui auginamų linų pasėlio tankumo, derliaus bei jo kokybės formavimas technologinėmis priemonėmis“.

1990 m. Kriūkų kolūkio darbuotojas, 1991 m. AB „Kauno audiniai“ Kriūkų filialo direktorius, 1993–2000 m. UAB „Agrolina“ direktorius, 1998–2000 m. Lietuvos žemės ūkio universiteto Augalininkystės katedros mokslinis bendradarbis. 2000 m. Kriūkų seniūnijos seniūnas. 2000–2004 m. ir 2008–2018 m. Seimo narys. Nuo 2005 m. Lietuvos žemės ūkio ministerijos ministro patarėjas, 2006–2008 m. Lietuvos ministro pirmininko patarėjas. 2016–2017 m. Seimo pirmininko pavaduotojas http://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/seimo-vicepirmininku-pasiulytas-mindaugas-bastys-nesigedi-tarpininkaves-rosatom-56-726256.

2000–2003 m., 2003 m. ir 2007–2008 m. Šakių rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 2001 m. sausio iki 2018 m. kovo – Lietuvos socialdemokratų partijos tarybos ir Prezidiumo narys.

2017 m. kovo 9 d. paskelbta, jog remiantis Valstybės saugumo departamento pažyma M. Basčiui neišduotas leidimas dirbti su slapta informacijahttp://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/m-basti-skandina-rysiai-su-rosatom-atstovu-buvusiu-kgb-darbuotoju.d?id=73997916. 2017 m. balandžio 18 d. LR Seimas patvirtino Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto (NSGK) tyrimo išvadas, kad „M. Bastys veikė prieš Lietuvos interesus, jo ryšiai su Rusijai dirbančiais asmenimis kelia grėsmę šalies saugumui“.


Algirdas Petrusevičius

Algirdas Petrusevičius (g. 1937 m. vasario 23 d. Klaipėdoje) – ginklininkas, vienas iš Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių, Lietuvos Kariuomenės kūrėjų sąjungos pirmininkas.

1943–1951 m. mokėsi Kauno Vinco Kudirkos pradinėje bei 4-ojoje vidurinėje mokykloje. 1955 m. baigė Kauno politechnikumą.

1953–1956 m. Kauno pogrindžio organizacijos „Geležinis Vilkas“ vado pavaduotojas. 1956 m. vasario 16 d. Kaune, būdamas „Geležinio Vilko“ būrio, kovojusio su okupantais, vado pavaduotoju iškėlė Lietuvos trispalvę Kauno Rotušės aikštėje, Šv. Pranciškaus Ksavero (jėzuitų) bažnyčios bokšte. Suimtas atsišaudymo metu, nuteistas, kalintas Sibire. Du kartus iš ten bėgo, apšaudytas, buvo sužeistas, neteko rankos. Kalėjo Mordovijos, Ozerlago, Vladimiro lageriuose. Į Lietuvą grįžo 1968 m.

1968–1971 m. dirbo Kauno II statybos valdybos meistru, darbų vykdytoju. 1971–1975 m. Sviesto ir sūrių instituto Lietuvos filialo vyriausiasis inžinierius. 1975–1986 m. Lietuvos liaudies buities muziejaus priešgaisrinės apsaugos darbuotojas.

thumb|180px|Lietuviško automato „Vytis“ kūrėjai Vytautas Stašaitis ir Algirdas Petrusevičius (dešinėje)
1990–1993 m. Krašto apsaugos departamento „Vytis“ ginklų baro viršininkas. Sukūrė Lietuvos kariuomenei pistoletus-kulkosvaidžius Vytis-1, Vytis-2, Vytis-3, skirtus kovai partizaninio karo sąlygomis, puolamąsias bei ginamąsias granatas, o su kolegomis – ir minų modelius. Nuo 1994 m. Krašto apsaugos ministerijos motorizuotosios pėstininkų divizijos technikos parko budėtojas. 1996 m. gegužės mėn. išrinktas Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių sąjungos pirmininku.

Po 2006 m. lapkričio 10 d. bei 2007 m. vasario mėn. teismo posėdžių nuteistas 4 metams laisvės atėmimo, apkaltinus neteisėtu disponavimu ginklais po VSD operacijos pagal nusikalstamos veiklos modelį.

"A. Petrusevičiaus psichinė sveikatos būklė teismui nekelia abejonių", - pabrėžė teisėjas.
Tačiau teisėjų kolegija nusprendė į kitą teismo posėdį iškviesti teismo medicinos ekspertą, kuris turėtų nustatyti, ar po rankos operacijos A. Petrusevičius galėtų atlikti bausmę įkalinimo įstaigoje, jeigu tokią teismas nuteistajam paliktų galioti.
Į teismą iškvies buvusį A.Petrusevičiaus bendražygį
Be to, Apeliacinis teismas nusprendė į kitą posėdį iškviesti su pareigūnais bendradarbiavusį buvusį A.Petrusevičiaus bendražygį Albertą Miceiką. Būtent jo parodymais ir garso įrašais yra grindžiami kaltinimai pirmojo lietuviško ginklo kūrėjui. Tačiau Generalinei prokuratūrai nėra žinoma kur jis gyvena šiuo metu (spėjama, ne Lietuvoje), todėl jeigu A. Miceika nebus surastas, teismas pagarsins jo ikiteisminio tyrimo metu duotus parodymus.
Buvęs politikas teismo proceso žurnalistams nekomentavo. „Palieku viską jūsų fantazijai, jūs tą mokate daryti. Aš kurčias ir nebylys. Taškas", - po posėdžio bendraminčių apsuptas A. Petrusevičius piktinosi jam rodomu dėmėsiu.
Jo advokatas Egidijus Bičkauskas mano, kad teismo nutartis yra iš dalies palanki A. Petrusevičiui. „Supratau, kad teismas įvertino pačios problemos iškėlimą, - sakė signataras. - Kalbant apie psichologinę ekspertizę teismas, mano požiūriu, laikosi tokios nuostatos, kad jam ima aiškėti pati problema, tik jis mano, jog tų duomenų, kurių yra šiuo metu yra byloje, užteks teismo vertinimui, tame tarpe ir psichologiniu aspektu..."
„Mes pripažįstame, kad nusikalstama veika padaryta, ir turi būti baudžiama", - E. Bičkauskas pabrėžė, kad „gyvenimas yra labai įvairus ir reikia atsižvelgti į įvairius aspektus".
Valstybinį kaltinimą palaikantis Generalinės prokuratūros Organizuotų nusikaltimų ir korupcijos tyrimo departamento prokuroras Aidas Mažeika mano, kad teisingai teismas pasielgė nusprendęs į posėdį iškviesti teismo ekspertą. Tačiau prokuroras pabrėžė, kad nuteistajam nebūtina skirti psichologinę ekspertizę – esą ji negali turėtų įtakos bausmės paskyrimui.
Lietuviško ginklo įkūrėjo baudžiamąją bylą teismas toliau ketina nagrinėti lapkričio viduryje.
Prašo nesodinti į kalėjimą
DELFI primena, kad E. Bičkauskas trečiadienį teisme bandė įrodyti, kad A. Petrusevičius po ilgamečio sovietų persekiojimo bei gyvenimo gulage esą dar nesuvokia Lietuvos nepriklausomybės svarbos ir bando už ją kovoti.
Skundus dėl Kauno apygardos teismo nuosprendžio teismui parašę A. Petrusevičius ir Virgidas Dudutis prašo sušvelninti bausmę – neskirti realaus laisvės atėmimo. A. Petrusevičiui skirta
ketverių metų laisvės atėmimo bausmė.
Su A. Petrusevičiumi ir V. Dudučiu yra nuteistas ir J. Miškinis, bet jis nuosprendžio neapskundė. Jie buvo sulaikyti užpraėjusių metų pradžioje.
Tyrimo metu kartu su Valstybės saugumo departamento pareigūnais atliktų kratų metu buvo paimta virš 600 vnt. įvairaus kalibro šovinių, beveik 2 kg įvairių sprogstamųjų medžiagų, beveik 20 įvairių šaunamųjų ginklų - nuo mažo kalibro pistoleto iki granatsvaidžio, kurių laikymui kauniečiai neturėjo leidimo. Juos slėpė miške, o vėliau persivežė į namus.
A.Petrusevičius teigė, kad ginklus pardavęs kolekcionieriams, tačiau teismas nustatė, jog buvęs Seimo narys turėjo žinoti, kad jie bus panaudoti nusikalstamiems tikslams. Vieno pokalbio metu ginklą iš A.Petrusevičiaus pirkęs vyriškis prašė iš alaus skardinės padaryti duslintuvą, kad ginklas kuo tyliau šaudytų ir kad naudojant šį duslintuvą būtų galima iššaudyti bent vieną šovinių apkabą. A. Petrusevičiui pirkėjas taip pat sakė, kad jau ginklą jis naudojo patalpoje, todėl „reikia, kad būtų tyliau".
Nors A. Petrusevičius nebuvo nuteistas dėl granatų laikymo, tyrimo metu pavyko užfiksuoti keletą pokalbių, kai buvęs parlamentaras prisipažįsta turįs ir granatų.
Vieno pokalbio metu ginklų pirkėjas A. Petrusevičiui tvirtino, kad negrąžina skolos, tai buvęs parlamentaras atsakė, kad „reikia jį sutvarkyti" ir pažada duoti „garantuotų priemonių: „Tai tą... aš tau duosiu garantuotą, originalą... Reikia pritvirtint, supranti, kad jau garantuotai, jisai keliaus kur nors. Ir nuo žiedo garantuotą virvutę ant..."
Buvusio politiko byla nagrinėjama antrą kartą iš naujo, nes Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (LAT) yra nustatęs, kad Kauno apygardos teismo teisėjų kolegiją sudarė teisėjas Jonas Gaidukevičius, kurio įgaliojimai buvo pasibaigę. Buvusiam parlamentarui jau teko išbandyti ir pataisos namų gultus.
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (18)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Algirdas Petrusevičius

1943–1951 m. mokėsi Kauno Vinco Kudirkos pradinėje bei 4-ojoje vidurinėje mokykloje. 1955 m. baigė Kauno politechnikumą.

1953–1956 m. Kauno pogrindžio organizacijos „Geležinis Vilkas“ vado pavaduotojas. 1956 m. vasario 16 d. Kaune, būdamas „Geležinio Vilko“ būrio, kovojusio su okupantais, vado pavaduotoju iškėlė Lietuvos trispalvę Kauno Rotušės aikštėje, Šv. Pranciškaus Ksavero (jėzuitų) bažnyčios bokšte. Suimtas atsišaudymo metu, nuteistas, kalintas Sibire. Du kartus iš ten bėgo, apšaudytas, buvo sužeistas, neteko rankos. Kalėjo Mordovijos, Ozerlago, Vladimiro lageriuose. Į Lietuvą grįžo 1968 m.

1968–1971 m. dirbo Kauno II statybos valdybos meistru, darbų vykdytoju. 1971–1975 m. Sviesto ir sūrių instituto Lietuvos filialo vyriausiasis inžinierius. 1975–1986 m. Lietuvos liaudies buities muziejaus priešgaisrinės apsaugos darbuotojas.

thumb|180px|Lietuviško automato „Vytis“ kūrėjai Vytautas Stašaitis ir Algirdas Petrusevičius (dešinėje)
1990–1993 m. Krašto apsaugos departamento „Vytis“ ginklų baro viršininkas. Sukūrė Lietuvos kariuomenei pistoletus-kulkosvaidžius Vytis-1, Vytis-2, Vytis-3, skirtus kovai partizaninio karo sąlygomis, puolamąsias bei ginamąsias granatas, o su kolegomis – ir minų modelius. Nuo 1994 m. Krašto apsaugos ministerijos motorizuotosios pėstininkų divizijos technikos parko budėtojas. 1996 m. gegužės mėn. išrinktas Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių sąjungos pirmininku.

1996–2000 m. kadencijos Seime priklausė Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) frakcijai, sąjungos Kauno skyriui, buvo Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto nariu. Seimo nario anketa


Algirdas Petrusevičius

1943–1951 m. mokėsi Kauno Vinco Kudirkos pradinėje bei 4-ojoje vidurinėje mokykloje. 1955 m. baigė Kauno politechnikumą.

1953–1956 m. Kauno pogrindžio organizacijos „Geležinis Vilkas“ vado pavaduotojas. 1956 m. vasario 16 d. Kaune, būdamas „Geležinio Vilko“ būrio, kovojusio su okupantais, vado pavaduotoju iškėlė Lietuvos trispalvę Kauno Rotušės aikštėje, Šv. Pranciškaus Ksavero (jėzuitų) bažnyčios bokšte. Suimtas atsišaudymo metu, nuteistas, kalintas Sibire. Du kartus iš ten bėgo, apšaudytas, buvo sužeistas, neteko rankos. Kalėjo Mordovijos, Ozerlago, Vladimiro lageriuose. Į Lietuvą grįžo 1968 m.

1968–1971 m. dirbo Kauno II statybos valdybos meistru, darbų vykdytoju. 1971–1975 m. Sviesto ir sūrių instituto Lietuvos filialo vyriausiasis inžinierius. 1975–1986 m. Lietuvos liaudies buities muziejaus priešgaisrinės apsaugos darbuotojas.

thumb|180px|Lietuviško automato „Vytis“ kūrėjai Vytautas Stašaitis ir Algirdas Petrusevičius (dešinėje)
1990–1993 m. Krašto apsaugos departamento „Vytis“ ginklų baro viršininkas. Sukūrė Lietuvos kariuomenei pistoletus-kulkosvaidžius Vytis-1, Vytis-2, Vytis-3, skirtus kovai partizaninio karo sąlygomis, puolamąsias bei ginamąsias granatas, o su kolegomis – ir minų modelius. Nuo 1994 m. Krašto apsaugos ministerijos motorizuotosios pėstininkų divizijos technikos parko budėtojas. 1996 m. gegužės mėn. išrinktas Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių sąjungos pirmininku.

1996–2000 m. kadencijos Seime priklausė Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) frakcijai, sąjungos Kauno skyriui, buvo Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto nariu. Seimo nario anketa

1997 m. apdovanotas Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medaliu, 1998 m. Vyčio Kryžiaus 4-ojo laipsnio ordinu. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=46401http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=67306

Grįžęs į Lietuvą užsiėmė ir juvelyro veikla, yra tautodailininkas. Daugelio tautodailininkų parodų dalyvis, personalinių parodų Kaune, Vilniuje autorius.


Sausgalviai

Sausgalviai – kaimas Šilutės rajono savivaldybės teritorijoje, Nemuno deltos regioniniame parke, 8 km į pietus nuo Šilutės, Leitės (Rusnės intakas) dešiniajame krante. Eina vieškeliai į Žalgirius, Paleičius, Tatamiškius, Juknaičius, kurie per pavasario potvynius yra tarpais apsemiami Rusnės vandens. Kaimas priskirtas pasienio ruožui.

Sausgalviai ribojasi su Tatamiškių, Vileikių, Užlieknių kaimais. Iš šiaurės prieina Žalgirio, iš pietryčių – Kūlynų miškai.

Sausgalviuose yra trys polderiai, vandens kėlimo stotis (pastatyta 1961), aptarnaujanti 2365 ha plotą, pievų botaninis zoologinis draustinis (įsteigtas 2005 m., saugomi stulgiai, meldinės nendrinukės), evangelikų liuteronų senosios kapinės (1997 m. įtrauktos į Lietuvos Respublikos kultūros paveldo registrą; 1995 m. jos buvo apvogtos metalo prekeivių).

 Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. Šilutė. 2000.
 LR kultūros paveldo registras
 valstybinių draustinių planai
 ŽŪIKVC informacijos puslapis
 Rusnės parapija ir gyventojų skaičius (1905)
 Šilutės apskrities kaimų sąrašas (1910)
 Šilutės apskritis kaimų sąrašas (1925)
 Nemuno žemupio potvynio eiga 2004
 Nemuno žemupio potvynio eiga 2002
 paukščių migracija Nemuno deltoje

Kategorija:Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietė

MG 2001/5
Vandens ir pelkių paukščių migracija Nemuno deltoje
ROMAS MEČIONIS, MINDAUGAS MAČIULIS
Nemuno deltos regioninis parkas
Nemuno deltos regioninis parkas (NDRP) yra vienintelis tokia didele biotopų įvairove gana nedidelėje teritorijoje pasižymintis gamtinis kompleksas Lietuvoje ir visame Baltijos jūros regione. Tokia biotopų įvairovė buvo patogi gausiai gyvūnijos bei augalijos rūšinei sudėčiai. Per NDRP eina Vakarų Palearktikos-Europos-Rytų Afrikos paukščių migracijos kelias.
Ornitologiniu atžvilgiu NDRP - labai svarbi tarptautinės ir nacionalinės reikšmės teritorija. Parko pelkių ekosistema, Kuršių marios, užliejamosios pievos, Nemunas su visomis savo šakomis ir žiogiais, tvenkiniai, Krokų Lankos ežeras - tai didelio perinčiųjų bei migruojančiųjų vandens, pelkių bei drėgnųjų vietų paukščių susitelkimo vietos. 1993 m. Nemuno deltos RP buvo įtrauktas į RAMSAR-o konvenciją.
Parko teritorijoje aptikta per 300 paukščių rūšių, o tai sudaro 90 proc. Lietuvos paukščių. Šis sąrašas kasmet papildomas 1-2 naujomis rūšimis. Migracijų metu čia apsistoja iki 70 proc. baltakakčių žąsų, perinčių BaltijosŠiaurės jūros regione, iki 45 proc. smailiauodegių ančių, 11 proc. gaidukų Europinės populiacijos, 50-60 proc. Vakarų Europoje žiemojančių gulbių giesmininkių ir daug kitų vandens bei pelkių paukščių.
2000 m. Nemuno deltoje buvo atlikta pirmoji vandens ir pelkių paukščių apskaita, kuri apėmė visą parko teritoriją. Buvo pasirinktas maršrutas, kuriuo būtų galima apvažiuoti kuo didesnę teritoriją bet kokio potvynio lygio metu. Maršruto ilgis 230 kilometrų. Apskaitos buvo vykdomos nuo vasario 27 d. iki gegužės 7 d. per savaitę vieną kartą - savaitgaliais. Iš viso per 11 dienų buvo suskaičiuota 531 676 paukščiai. Didžiausias dėmesys buvo skirtas 16-kai pagrindinių migruojančiųjų rūšių (žr. lent.).
Pagrindinės vandens ir pelkių paukščių rūšys, apsistojusios poilsiui ir maitinimuisi 2000 m. Nemuno deltos RP polderiuose
|Rūšis||Kiekis|
|Gulbė, nebylė||592|
|Gulbė, mažoji||110|
|Gulbė, giesmininkė||12488|
|Žąsis, želmeninė||509|
|Žąsis, baltakaktė||372587|
|Žąsis, pilkoji||508|
|Berniklė, baltaskruostė||342|
|Cyplė||47950|
|Antis, didžioji||29180|
|Antis, smailiauodegė||42935|
|Kryklė, dryžgalvė||635|
|Antis, šaukštasnapė||4850|
|Antis, kuoduotoji||1010|
|Gaidukas||10750|
|Tulikas, žaliakojis||400|
|Tikutis||6830|
|Iš viso:||531676|
Kaip matome lentelėje, gulbė giesmininkė yra gausiausia (95 proc.) gulbių rūšis, pavasarinių migracijų metu apsistojanti parke. Šis skaičius turėtų būti dar keliais tūkstančiais didesnis - mat tais metais gulbių giesmininkių migracija prasidėjo apie vasario vidurį, t.y. apie pusantros savaitės anksčiau nei buvo pradėtos apskaitos. Didžiausi gulbių susitelkimai buvo Šyšos, Minijos, Sausgalvių II ir Smalkų polderiuose. Tai priklausė nuo vandens lygio šiuose polderiuose - jos daugiausia maitinasi sekliuose vandenyse augančiais augalais. Polderiuose, kuriuose vanduo greitai nuseko, gulbių daug nesitelkė.
Baltakaktės žąsys sudarė beveik 100 proc. visų stebėtų žąsų. Šios žąsys yra ir gausiausios Vakarų Palearktikoje. Žąsys polderius labiau rinkosi pagal jų apaugimo krūmais ir nendrėmis plotą, nes saugantis nuo plėšrūnų joms reikia plačiai apžvelgiamų teritorijų. Vandens lygis polderiuose didelės įtakos neturėjo. Svarbiausia, kad būtų šviežios jaunos žolės, t.y. pagrindinio žąsų maisto.
Apie žąsis reikia pasakyti šį tą daugiau. Praėjusio amžiaus 8-ąjį dešimtmetį buvo pastebėta, kad baltakakčių žąsų populiacijos Vakarų Palearktikoje išaugo kone dvigubai. Todėl visoje Europoje gerokai padaugėjo migruojančiųjų ir žiemojančiųjų žąsų. Nemuno delta yra tame pačiame jų migracijos kelyje, kaip ir dauguma Vakarų bei Vidurio Europos šalių. Šimtams tūkstančių migruojančiųjų žąsų Nemuno delta yra gyvybiškai svarbi tiek maitinimuisi, tiek poilsiui. Smarkiai nulesdamos kultūrines pievas ir pasėlius žąsys tapo žemdirbiams nepageidaujamos. 2000 m. pavasarį, kai vyko paukščių apskaitos, vien tik iš Rusnės salos ūkininkų buvo gauti 29 oficialūs skundai dėl žąsų padarytų nuostolių. Remiantis žemdirbių apklausos duomenimis, per 19901998 m. laikotarpį parko teritorijoje žąsys pridarė maždaug 800 000 Lt nuostolių. Pastarųjų metų žemdirbių deklaruojami nuostoliai rodo, kad žąsys kasmet padaro daugiau kaip 100 000 Lt vertės nuostolių (A.Poškus, 1998).
Aktualios nuostolių atlyginimo problemos iškyla ir Vakarų Europoje: Olandijoje, D.Britanijoje, Danijoje, Belgijoje, Vokietijoje ir kitur. Iki šiol Europoje nepavyko sukurti tikslių ir praktiškų metodų žąsų padarytiems nuostoliams žemės ūkiui įvertinti. Įvairios šalys šią problemą sprendžia savaip. Olandijoje kasmet sumokamos didelės piniginės kompensacijos, D.Britanijoje kelias nuostoliams užkertamas žąsis nubaidant nuo žemės ūkio kultūrų, Belgijoje stengiamasi mažinti konfliktus periodiškai leidžiant medžioti paukščius ten, kur jie daro nuostolius.
Nemuno deltoje 1998 m. taip pat buvo pradėtas darbas siekiant optimalaus šios problemos sprendimo būdo. Tačiau pasibaigus finansavimui šis darbas nutrūko, o jį tęsti būtina. O dabar tegalime pasiūlyti žąsų baidymą nuo pasėlių baidyklėmis arba drausti pasėlius draudimo kompanijose.
Pagrindinėms apsistojančių ančių rūšims cyplėms (37 proc. visų stebėtų ančių), smailiauodegėms (34 proc.) ir didžiosioms (23 proc.) vandens lygis polderiuose didelės įtakos neturėjo. 5 cm vandens lygis pievose joms buvo pakankamas. Daugiausia ančių suskaičiuota Sausgalvių II, Šyšos ir Uostadvario polderiuose. Tai priklausė nuo užtvindymo laikotarpio polderiuose. Pateikiamas ančių kiekis, autorių manymu, yra bent perpus sumažintas. Mat apsemtose pievose sunkiai pastebimas antis nelengva suskaičiuoti.
Dėl tos pačios priežasties ir tilvikinių paukščių apskaitos nėra visiškai tikslios. Juolab kad dauguma jų grįžo gegužės pradžioje, kai šviežia žolė jau buvo gana aukštai išlindusi iš vandens. Tekdavo laukti praskrendančių plėšriųjų paukščių, kurie tilvikinius pabaidydavo. Gausiausiai praskrendančių tilvikų, t.y. gaidukų, migracija truko tik apie 1 savaitę. Galbūt dėl orų atšilimo. Kitais metais migracijos ilgiau trukdavo. Daugiausia tilvikų stebėta Sausgalvių II polderyje, nes ten ilgiausiai išsilaikė vanduo.
Apibendrinant galima pasakyti, kad didžiausią įtaką vandens ir pelkių paukščiams pasirenkant polderius turėjo vandens lygis juose. Polderiuose paukščiai randa daugiausia maisto. Renkantis polderius daugumai vandens ir pelkių paukščių daugiau ar mažiau svarbu ir jų apaugimas krūmais bei nendrėmis.


Sausgalviai


Česlovas Juršėnas

thumb|240px|Česlovas Juršėnas – LSDP kandidatas į LR prezidentus (2004 m.)

Česlovas Juršėnas (g. 1938 m. gegužės 18 d. Panižiškėje, Švenčionių apskritis, Vilniaus vaivadija) – Lietuvos žurnalistas, partinis bei politinis veikėjas, iki 2012 m. vienintelis visų kadencijų LR Seimo narys, signataras, laisvamanis.

1955 m. aukso medaliu baigė Ignalinos vidurinę mokyklą. 1955–1960 m. Vilniaus universitete studijavo žurnalistiką. 1958–1960 m. žinybinio savaitraščio „Statyba“ korespondentas. 1960–1964 m. laikraščio „Tiesa“ darbuotojas. 1964–1971 m. LSSR MT Televizijos ir radijo komiteto darbuotojas, tarptautinis apžvalgininkas, nuo 1968 m. televizijos informacijos redakcijos vyr. redaktorius.

1973 m. baigė Leningrado aukštąją partinę mokyklą. 1973–1975 m. LKP CK instruktorius. 1975–1978 m. LTSR MT Kultūros skyriaus vedėjo pavaduotojas. 1978–1983 m. laikraščio „Vakarinės naujienos“ vyriausiasis redaktorius. 1983–1988 m. LKP CK Propagandos ir agitacijos skyriaus spaudos, televizijos ir radijo sektoriaus vedėjas, nuo 1982 m. dar ir LTSR žurnalistų sąjungos valdybos sekretorius.  1988 m. Televizijos ir radijo komiteto kolegijos narys, politikos apžvalgininkas. 1988–1989 m. TV laidos „Atgimimo banga“ vedėjas. 1989–1990 m. vyriausybės informacijos atstovas, pirmasis persitvarkančios Lietuvos valdžios spaudos atstovas.

1990–1992 m. Vyriausybės patarėjas informacijai. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=3468 1990–1992 m. LR Aukščiausiosios Tarybos deputatas (iškėlė LKP), signataras. 1992–2012 m. LR Seimo narys. 1996–2000 m. LDDP frakcijos seniūnas. 1992–1996 m. kadencijos Seimo narys2008–2012 m. kadencijos Seimo narys

1993–1996 m. Seimo pirmininkashttp://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=6062, vėliau – Seimo pirmininko pavaduotojas. 2004 m. balandžio-liepos mėn. laikinasis Seimo pirmininkas. 2004 m. birželio mėn. nesėkmingai kandidatavo LR Prezidento rinkimuose (pirmajame rate surinko 11,49 % balsų). http://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/rinkimai/2004/prezidentas/kandidatai/kandidatai_l_19.htm 2004–2008 m. Seimo pirmininko pavaduotojas. 2008 m. balandžio 1 d., atsistatydinus Viktorui Muntianui, išrinktas Seimo pirmininku, kurio pareigas ėjo iki Seimo kadencijos pabaigos – lapkričio 14 d. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=316873 2009–2012 m. vėl Seimo pirmininko pavaduotojas. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=353163 2012–2017 m. LRT tarybos narys.

1990–1995 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos (LDDP) pirmininko pavaduotojas, 1995–2001 m. LDDP pirmininkas, nuo 2001 m. sausio mėn. – Lietuvos socialdemokratų partijos (LSDP) narys, LSDP tarybos narys, LSDP pirmininko pirmasis pavaduotojas, nuo 2004 m. pirmininko pavaduotojas.

1997–2000 m. Švenčionių rajono savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos žurnalistų sąjungos narys, Visuotinės lietuvių enciklopedijos mokslinės redakcijos tarybos bei Teismų tarybos narys. 1999–2002 m. Lietuvos šachmatų federacijos prezidentas. http://www.lse.lt/index.php?946201451 Nuo 2004 m. Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos pirmininkas. http://www.lituanistika.lt/Komisija_programa/C_Jursenas.htm  2005 m. Ignalinos krašto vilniečių klubo steigėjas.

Parengė ir išleido pirmuosius Lietuvoje žinynus tarptautine tematika: „Pasaulio šalys“ (1978 m., 1991 m.), „1000 pasaulio veikėjų“ (1982 m.), „Tarptautininko žinynas“ (1983 m.). Kolekcionuoja žymiausių dabarties politikų raštus ir karikatūras, taip pat ir apie save. Moka rusų, lenkų, vokiečių kalbas. Žmona Jadvyga – žurnalistė, sūnus Saulius – fizikas, VU profesorius. 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Lietuvos socialdemokratų partija – Iškelti kandidata

Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai
| Česlovas JURŠĖNAS
|
Apygarda: Daugiamandatė
Iškėlė: Lietuvos socialdemokratų partija
numeris sąraše: 2
Balsavimo rezultatai:
Daugiamandatėje apygardoje
| 5. Gimimo data 1938-05-18
|
6. Nuolatinės gyvenamosios vietos adresas Vilnius
8. Pagal Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų įstatymo 38 straipsnio 4 dalį Jūs turite atsakyti į šiuos klausimus:
8.1 Ar turite nebaigtą atlikti teismo nuosprendžiu paskirtą bausmę? Neturiu
8.2 Ar esate asmuo, atliekantis tikrąją karo arba alternatyviąją krašto apsaugos tarnybą, neišėjęs į atsargą krašto apsaugos sistemos, policijos ir vidaus tarnybos karininkas, puskarininkis ar liktinis, kitos sukarintos ar saugumo tarnybos apmokamas pareigūnas? Nesu
8.3 Ar turite kitos valstybės pilietybę? Neturiu
8.4 Ar esate susijęs priesaika ar pasižadėjimu užsienio valstybei? Nesu
9. Pagal Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų įstatymo 98 straipsnio 1 ir 3 dalis Jūs turite nurodyti:
9.1 Ar esate ne pagal Lietuvos Respublikos užduotis sąmoningai bendradarbiavęs su kitų valstybių specialiosiomis tarnybomis? Ne
9.2 Ar buvote po 1990 m. kovo 11 d. Lietuvos Respublikos teismo įsiteisėjusiu nuosprendžiu pripažintas kaltu dėl nusikalstamos veikos? Ne
9.3 Ar buvote įsiteisėjusiu teismo nuosprendžiu bet kada pripažintas kaltu padaręs sunkų ar labai sunkų nusikaltimą? Ne
10. Gimimo vieta Ignalinos raj. Panižiškės.km.
11. Tautybė Lietuvis (-ė)
13. Kokias užsienio kalbas mokate Rusų, Lenkų, Vokiečių
14. Kokios partijos, politinės organizacijos narys esate (buvote) esu LSDP narys, buvau TSKP, savankiškoj LKP, LDDP
16. Pagrindinė darbovietė, pareigos Lietuvos Respublikos Seimas, Seimo Pirmininkas
17. Visuomeninė veikla VL Enciklopedijos MRT narys, Lietuvos žurnalistų sąjungos narys
18. Pomėgiai Šachmatai, Karikatūros, Kolekcionierius
19. Šeiminė padėtis vedęs / ištekėjusi
Vyro arba žmonos vardas (pavardė) Jadvyga Juršėnienė
20. Vaikų vardai (pavardės) Vaikas Saulius Juršėnas
21. Be jau išvardytų atsakymų, ką dar norėtumėte parašyti apie save
Nenurodė


Česlovas Juršėnas


Alvydas Katinas

Alvydas Katinas (g. 1960 m. sausio 29 d. Utenoje) – lietuvių kalbos mokytojas, savivaldybininkas, Lietuvos ir Utenos rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

1978 m. baigė Utenos 2-ąją vidurinę mokyklą, 1982 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą, kur įgijo lietuvių kalbos ir literatūros mokytojo specialybę.

1982–1987 m. Leliūnų vidurinės mokyklos užklasinio darbo organizatorius. 1987–1988 m. Utenos rajono Kultūros skyriaus vedėjas. 1989–1990 m. LKP Utenos rajono komiteto ideologijos skyriaus vedėjas.

1991–1993 m. valstybinės įmonės „Mėsa“ apsaugos ir kontrolės skyriaus kontrolierius. 1994–1995 m. dirbo UAB „Avokada“. 1995–1997 m. Utenos apskrities administracijos kalbos tvarkytojas ir atstovas spaudai. 1997–1999 m. individualios įmonės „Aljukva“ savininkas. 2000–2001 m. Utenos jaunimo mokyklos direktorius. 2001–2003 m. Utenos rajono savivaldybės mero pavaduotojas, 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Utenos rajono savivaldybės meras.http://www.utena.lt/index.php/utenos-rajono-savivaldybes-meras

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. – Lietuvos socialdemokratų partijos Utenos rajono skyriaus narys, nuo 2001 m. LSDP tarybos narys, Utenos skyriaus pirmininkas.

1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Utenos rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai

Nuo 1986 m. Literatų klubo „Verdenė“ narys, nuo 2011 m. Lietuvos rašytojų sąjungos narys. Eilėraščiai spausdinti mokytojų poezijos rinktinėje „Pabūk džiaugsmu“, rinktinėje „Taip tyliai tyliai“ (111 meilės eilėraščių), Utenos literatų kūrybos almanache „Verdenė“, dainų tekstai – rinktinėje „Širdies melodija tyli“.

Sesuo poetė Regina Katinaitė-Lumpickienė. Žmona Daiva, duktė Vaiva.

2015 m. lapkričio 3 d. A. Katinas 2 mėnesiams nušalintas iš mero pareigų dėl įtarimų kyšininkavimu.http://udiena.lt/aktualijos/item/5649-utenos-rajono-savivaldybes-meras-alvydas-katinas-nusalintas-nuo-pareig

Specialiųjų tyrimų tarnybos (STT) Panevėžio valdybos pareigūnai tiria galimą Utenos rajono savivaldybės mero Alvydo Katino kyšininkavimą.
STT pareigūnai siekia išsiaiškinti, ar meras iš vienos akcinės bendrovės vadovo kito asmens naudai reikalavo kyšio.
Atliekant tyrimą, Panevėžio miesto apylinkės teismas Utenos rajono savivaldybės merą dviem mėnesiams nušalino nuo pareigų. Jam taip pat paskirta kardomoji priemonė – rašytinis pasižadėjimas neišvykti.
Šį ikiteisminį tyrimą organizuoja ir jam vadovauja Panevėžio apygardos prokuratūros Organizuotų nusikaltimų ir korupcijos tyrimo skyriaus prokuroras.
Kaip portalui udiena.lt sakė Utenos rajono savivaldybės mero pavaduotojas Vidmantas Valinčius, jis nuo lapkričio 3-os ryto pradėjo eiti mero pareigas.
Po pietų susisiekėme su nuo pareigų nušalintu Utenos rajono savivaldybės meru Alvydu Katinu, kuris, pirkdamas savo augintiniui maistą viename prekybos centrų, apie šį įvykį kalbėjo visiškai ramiai. „Tai ilga istorija, kuri tęsiasi keletą metų. Yra žmonių, kurių veiksmai sveiku protu mažai paaiškinami“, – kalbėjo A. Katinas, nedramatizuodamas šio įvykio. Jis šį nepalankų STT sprendimą artimiausiu metu žada skųsti.
Laikraščio „Utenos diena“ ir STT inf.


Alvydas Katinas


Alvydas Katinas

1978 m. baigė Utenos 2-ąją vidurinę mokyklą, 1982 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą, kur įgijo lietuvių kalbos ir literatūros mokytojo specialybę.

1982–1987 m. Leliūnų vidurinės mokyklos užklasinio darbo organizatorius. 1987–1988 m. Utenos rajono Kultūros skyriaus vedėjas. 1989–1990 m. LKP Utenos rajono komiteto ideologijos skyriaus vedėjas.

1991–1993 m. valstybinės įmonės „Mėsa“ apsaugos ir kontrolės skyriaus kontrolierius. 1994–1995 m. dirbo UAB „Avokada“. 1995–1997 m. Utenos apskrities administracijos kalbos tvarkytojas ir atstovas spaudai. 1997–1999 m. individualios įmonės „Aljukva“ savininkas. 2000–2001 m. Utenos jaunimo mokyklos direktorius. 2001–2003 m. Utenos rajono savivaldybės mero pavaduotojas, 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Utenos rajono savivaldybės meras.http://www.utena.lt/index.php/utenos-rajono-savivaldybes-meras

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. – Lietuvos socialdemokratų partijos Utenos rajono skyriaus narys, nuo 2001 m. LSDP tarybos narys, Utenos skyriaus pirmininkas.

1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Utenos rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai

Nuo 1986 m. Literatų klubo „Verdenė“ narys, nuo 2011 m. Lietuvos rašytojų sąjungos narys. Eilėraščiai spausdinti mokytojų poezijos rinktinėje „Pabūk džiaugsmu“, rinktinėje „Taip tyliai tyliai“ (111 meilės eilėraščių), Utenos literatų kūrybos almanache „Verdenė“, dainų tekstai – rinktinėje „Širdies melodija tyli“.

Sesuo poetė Regina Katinaitė-Lumpickienė. Žmona Daiva, duktė Vaiva.


Širvėnos ežeras

left|120px

Širvėnos ežeras (iki Antrojo pasaulinio karo dar žinomas kaip Rališkių ežeras) – ežeras šiaurės Lietuvoje, Biržų rajone, apie 1 km į šiaurę nuo Biržų centromaps.lt duomenys. Šiauriniame ežero krante yra Astravas (Biržų priemiestis). Ežeras dirbtinis, seniausias tvenkinys Lietuvoje. Jis yra vienas iš šiaurės Lietuvos karstinio regiono vandens telkinių ir priskirtas prie valstybinės reikšmės ežerų.

Širvėnos ežeras – vienas svarbiausių Biržų miesto kultūros paveldo objektų, turintis dideles aktyvaus poilsio, pažintinio bei kultūrinio turizmo plėtros galimybes.
Biržų rajono savivaldybės administracija, siekdama sudaryti galimybes susipažinti bei keliauti vaizdingomis Biržų miesto vietovėmis, įgyvendino projektą „Dviračių ir pėsčiųjų tako Biržų m. prie Širvėnos ežero įrengimas ir pritaikymas turizmui ir poilsiui“, kurio tikslas – plėsti viešąją turizmo infrastruktūrą Biržų mieste. Įgyvendinant projektą sukurtas naujas turistų traukos objektas – pietinėje Širvėnos ežero pakrantėje įrengtas apšviestas dviračių ir pėsčiųjų takas su poilsiavietėmis bei atokvėpio aikštelėmis, kuriose įrengti dviračių stovai, suoliukai, šiukšliadėžės bei informaciniai ženklai. Keliaujant įrengtu dviračių ir pėsčiųjų taku galima aplankyti svarbiausius Biržų miesto kultūros ir turizmo objektus.Regioninės plėtros departamentas prie vidaus reikalų ministerijos, Biržų rajono gyventojams ir svečiams galimybė aktyviai poilsiauti bei turiningai leisti laisvalaikį, 2017 m.

2019 m. Širvėnos ežero pakrantėje atidarytas Poeto suolelis su knygų nameliu, skirtas Biržų visuomenei, miesto svečiams ir visiems mylintiems ir branginantiems poeziją, raštą, knygą.Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka, Širvėnos pakrantėje atidaromas Poeto suolelis, Biržai, 2019 m.

Širvėnos ežere yra plačiai išvystytas žūklės turizmas. Žuvininkystės vystymo kryptis – karšinis. Kiekvieną rudenį Širvėnos ežere vyksta spiningavimo varžybos „Širvėnos plėšrūnė“. Žvejyba trunka 5 valandas. Varžybų metu dalyviai suskirstomi į komandas. Nugalėtojai skelbiami pagal tai, kurių pagautos žuvies svoris yra didžiausias.birzietis.lt, straipsnis Širvėnos plėšrūnė, 2020 m. Taip pat, vyksta tradicinės žvejų megėjų vasarinės žūklės varžybos „Širvėnos tiltas“. Varžybų metu dalyviai žvejoja su vasarine plūdine meškere.birzietis.lt, Žvejų varžybos, 2020 m. Norint užsiimti mėgėjiška žūkle Širvėnos ežere, reikia įsigyti žvejo mėgėjo kortelę.Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugija, Vandens telkiniai. Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija, Mėgėjų žvejybos vidaus vandenyse taisyklės, 2020 m.

Širvėnos ežere yra įrengtos dvi maudyklos: Centrinė maudykla ir jaunimo parko maudykla. Maudyklų vandens kokybė vertinama pagal 2 mikrobiologinius parametrus: žarninius enterokokus ir žarnines lazdeles. Atsižvelgiant į higienos normos reikalavimus, žarninių enterokokų turi būti ne daugiau kaip 100 kolonijas sudarančių vienetų 100 ml vandens, o žarninių lazdelių – ne daugiau kaip 1000/100 ml vandens. Vadovaujantis Lietuvos higienos normos HN 92:2018 „Paplūdimiai ir jų maudyklų vandens kokybės“ maudyklų vandens kokybės stebėsenos nuostatomis, vanduo tiriamas reguliariai, kas dvi savaites.Biržų rajono savivaldybės visuomenės sveikatos biuras, straipsnis Maudyklos Maudymosi sezonas pagal Lietuvos gamtines sąlygas baigiais rugsėjo 15d.Neprikolausomas Biržų krašto laikraštis „Šiaurės rytai“, straipsnis Širvėnos ežere vandens kokybė neatitinka reikalavimų, 2007 m.

Širvėnos ežeras yra Biržų regioninio parko teritorijoje ir norint plaukti nesavaeige pramogine ir asmeninio naudojimo mažąja plaukiojimo priemone, būtina gauti leidimą.manokrastas.lt, Širvėnos ežere planuojama teikti turistinio-poilsinio plausto paslaugą, 2020 m. Savaeigių plaukiojimo priemonių eksploatavimas yra draudžiamas.Lietuvos Respublikos seimas, Dėl Aplinkosaugos sąlygų plaukioti paviršiniuose vandens telkiniuose plaukiojimo priemonėmis ir plūduriuojančių priemonių įrengimo ir naudojimo, jų statymo ir (arba) švartavimo aplinkosauginių reikalavimų patvirtinimo, 2004 m

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Nurodytas teisėkūros objektas nerastas.
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Širvėnos ežeras


Petras Mikelionis

Petras Mikelionis (1939 m. balandžio 4 d. Smarliūnuose, Veisiejų valsčiuje – 2022 m. balandžio mėn.Mirė buvęs Kauno rajono meras Mikelionis. lrt.lt. 2022-04-20. Nuoroda tikrinta 2022-04-20.) – mokslinis agronomas, Lietuvos partinis, politinis bei visuomenės veikėjas.

1950 m. baigė Smarliūnų pradinę, 1957 m. Veisiejų vidurinę mokyklą. 1958–1963 m. studijavo Lietuvos žemės ūkio akademijos Agronomijos fakultete, mokslinis agronomas.

1963–1965 m. Panevėžiuko tarybinio ūkio vyr. agronomas. 1965–1973 m. Pagynės paukštininkystės tarybinio ūkio direktorius. 1973–1985 m. Kauno rajono LDT Vykdomojo komiteto pirmininkas. 1979 m. baigė Leningrado aukštąją partinę mokyklą. 1985–1990 m. LKP Kauno rajono komiteto I-asis sekretorius. Nuo 1986 m. LKP CK narys.

1992–1995 m. AB „Statyba“ gen. direktoriaus pavaduotojas. 1995–1997 m. Kauno apskrities valdytojas. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=17320 1997–2000 m. UAB „Songailai“ direktoriaus pavaduotojas. 2000–2003 m. Kauno rajono savivaldybės meras, Lietuvos savivaldybių asociacijos valdybos narys. 2003–2007 m. Valstybinės lošimų priežiūros komisijos narys. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=217388 2007–2015 m. Kauno rajono savivaldybės mero pavaduotojas.

1990–1993 m. Kauno rajono tarybos deputatas, 1990–1992 m. Kauno rajono deputatų tarybos pirmininkas. 2000–2017 m. Kauno rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai

Nuo 1964 m. SSKP, nuo 1990 m. LDDP, nuo 2001 m. LSDP Kauno rajono skyriaus narys.

1997–2000 m. Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos viceprezidentas. Nuo 2003 m. Lietuvos krepšinio federacijos viceprezidentas. http://www.krepsinis.net/oficialus-asmenys/petras-mikelionis/71277 Nuo 2003 m. „Žalgirio“ klubo valdybos narys. Sutuoktinė Gražina, vaikai Nerijus, Eglė. 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai


Petras Mikelionis


Vytautas Simelis

Vytautas Simelis (g. 1957 m. rugsėjo 28 d. Radviliškyje) – fizikos ir matematikos mokytojas, savivaldybininkas, Lietuvos ir Radviliškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

1975 m. baigė Radviliškio vidurinę mokyklą, 1980 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą (matematikos-fizikos mokytojas), 1999 m. baigė Kauno technologijos universiteto Mokymo centro visuomenės institucijų valdymo programą, 2010 m. – KTU SMC Valstybės ir savivaldybių vadovų mokymo programą. 2013 m. Šiaulių universitete baigė vadybos (specializacija – viešasis administravimas) studijų programą, suteiktas vadybos magistro laipsnis.https://www.manokrastas.lt/straipsnis/antrame-ture-del-radviliskio-rajono-mero-pareigu-varzysis-jolanta-margaitiene-ir-vytautas-simelis

1980–1985 m. Aukštelkų devynmetės mokyklos direktoriaus pavaduotojas. 1985 m. Radviliškio rajono Švietimo skyriaus inspektorius. 1986–1987 m. Aukštelkų aštuonmetės mokyklos direktorius, 1987–1990 m. Radviliškio 3-os vidurinės mokyklos direktorius.

1990–1994 m. Radviliškio rajono valdytojo pavaduotojas, 1994–1995 m. l. e. p. rajono valdytojas. 1995–2003 m. (trys kadencijos) ir nuo 2021 m. Radviliškio rajono savivaldybės meras.https://www.lrytas.lt/lietuvosdiena/aktualijos/2021/04/29/news/vrk-patvirtino-kad-radviliskio-rajono-meru-isrinktas-v-simelis-19188960/

2003–2010 m. Šiaulių apskrities sekretorius. 2010 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d. LR Vidaus reikalų ministerijos Regionų plėtros skyriaus Šiaulių apskrities poskyrio vyriausias specialistas. 2011 m. sausio 1 d. – rugpjūčio 31 d. Regioninės plėtros departamento prie Vidaus reikalų ministerijos Šiaulių apskrities skyriaus vyriausiasis specialistas. 2011–2016 m. Radviliškio rajono savivaldybės administracijos Paveldosaugos skyriaus vedėjas, 2017–2018 m. šio rajono savivaldybės administracijos Paveldosaugos ir turizmo skyriaus vedėjas. 2019–2021 m. Radviliškio rajono savivaldybės administracijos Švietimo, kultūros ir sporto skyriaus Paveldosaugos ir turizmo poskyrio vedėjas.

1990–1995 m. Radviliškio rajono tarybos deputatas, 1995–2011 m., 2015 m. ir nuo 2021 m. Radviliškio rajono savivaldybės tarybos narys-meras 2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimaihttps://radviliskis.lt/lit/Vytautas-simelis/20.

1997–2003 m. Lietuvos savivaldybių asociacijos tarybos ir valdybos narys,

1998–2010 m. Europos Tarybos Vietos ir regionų valdžių kongreso nuolatinis narys.

2005–2011 m. Šiaulių apskrities Regiono plėtros tarybos narys, 2010 m. Šiaulių apskrities Regiono plėtros tarybos pirmininko pavaduotojas.

1995–1997 m. atstovavo TSLK, LPKTS ir LTS koalicijai, 1996 - 2020 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Radviliškio skyriaus narys. Radviliškio skyriaus Garbės pirmininkas.

Nuo 2021 m. Lietuvos žaliųjų partijos narys.

Nuo 2018 m. rugpjūčio 21 d. Nepriklausomybės gynėjų sąjungos narys.

Grodzisk Mazoviecki (Lenkija) miesto Garbės pilietis


Vytautas Simelis


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q186276--Lietuvos rinktinė oficialiose varžybose-3--lt-0016-422

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė – futbolo komanda, atstovaujanti Lietuvai.

Lietuvos rinktinė iki šiol 14 kartų yra bandžiusi patekti į aukščiausio lygio futbolo turnyrus (7 kartus į pasaulio čempionatus ir 7 kartus į Europos čempionatus), tačiau nė sykio neįveikė atrankos varžybų. Taip pat vieną kartą dalyvauta UEFA Tautų lygos turnyre.

Pirmasis turnyras į kurį bandė patekti lietuviai – 1994 m. PČ. Pirmąsias rungtynes lietuviai 1992 m. balandžio 28 d. išvykoje žaidė su Šiaurės Airija. Lietuviai nustebino futbolo pasaulį ir pirmosiose oficialiose varžybose sugebėjo iškovoti lygiąsias 2:2http://scoreshelf.com/gjlb/en/Lithuania/1994fwcNIR_v_LTU. Visgi vėliau Lietuvos rinktinės rezultatai suprastėjo – per 12 atrankos ciklo rungtynių buvo iškovotos tik 2 pergalės (2:1 prieš Latviją ir 3:1 prieš Albaniją), 3 kartus sužaista lygiosiomis (be jau minėtų rungtynių su Šiaurės Airija, dar pasiektos lygiosios su latviais ir danais) ir 7 kartus pralaimėta (tarp jų – penki iš eilės pralaimėjimai penkiose paskutinėse atrankos ciklo rungtynėse). Iš viso lietuviai surinko 7 taškus (tuo metu už pergale buvo skiriami tik 2 taškai) užėmė 5-ąją vietą savo grupėjehttp://scoreshelf.com/dvcb/en/World_Cup/1994.

Kitas oficialus Lietuvos rinktinės turnyras – atrankos varžybos į 1996 m. Europos futbolo čempionatą. Turnyras pradėtas pergale 2:0 išvykoje prieš Ukrainos komandą. Šios atrankos varžybos buvo vienos sėkmingiausių Lietuvos komandos istorijoje – per 10 mačų iškovotos 5 pergalės (prieš Ukrainą 2:0, prieš Slovėniją du kartus vienodais rezultatais 2:1 ir prieš Estiją 1:0 ir 5:0 – pastarasis rezultatas iki šiol lieka didžiausia Lietuvos komandos pergale oficialiose rungtynėse), kartą sužaista lygiosiomis (0:0 su kroatais) bei patirti 4 pralaimėjimai (0:2 – kroatams, 1:3 – ukrainiečiams ir dukart 0:1 ir 0:4 – italams). Surinkusi 16 taškų Lietuvos komanda užtikrintai užėmė trečiąją vietą savo grupėje, tiesa, gerokai atsilikusi nuo pirmose dviejose vietose įsitvirtinusių Kroatijos ir Italijos rinktiniųhttp://scoreshelf.com/dvcb/en/European_Cup/1996.

Atrankoje į 1998 m. PČ Prancūzijoje lietuviai buvo priartėję arčiausiai tikslo – patekti į aukščiausio lygio futbolo turnyrą. Šiame atrankos cikle iki pat priešpaskutinio turo Lietuva varžėsi su Airija dėl antrosios vietos grupėje, kuri būtų suteikusi galimybę dalyvauti sekančiame atrankos varžybų etape. Tačiau 1997 m. rugsėjo 10 d. lietuviai savo aikštėje – Vilniuje – pralaimėjo lemiamas rungtynes airiams rezultatu 1:2http://scoreshelf.com/gjbb/en/Lithuania/1998fwcLTU_v_IRL ir galutinėje įskaitoje surinko vienu tašku mažiau nei varžovai bei liko trečioje vietoje. Iš viso per 10 rungtynių Lietuva iškovojo 5 pergales (2:0 ir 2:1 prieš Lichtenšteiną, tokiais pat rezultatais 2;0 ir 2:1 prieš Makedoniją ir 2:0 prieš Islandiją), 2 kartus sužaidė lygiosiomis (0:0 su airiais ir 0:0 su islandais) ir tris kartus pralaimėjo (be jau minėto pralaimėjimo prieš airius dar dusyk – 0:3 ir 0:1 – nusileista grupės nugalėtojams rumunams). 17 surinktų taškų iki šiol lieka geriausias Lietuvos rinktinės rezultatas kada nors pasiektas žaidžiant atrankoje į aukščiausio lygio futbolo turnyrus.

Po sėkmingo pasirodymo atrankoje į 1998 m. PČ, lietuviai puoselėjo viltis pakovoti dėl patekimo į Euro 2000 čempionatą Belgijoje ir Nyderlanduose. Tačiau šioms viltims nebuvo lemta išsipildyti – Lietuva atrankos cikle pasirodė vidutiniškai. Pirmajame mače iškovotos lygiosios 0:0 su gana pajėgia Škotija, tačiau vėliau tokiu pačiu rezultatu 0:0 namuose sužaista su kuklia Farerų salų vienuolike. Trečiajame mače lietuviai pasiekė puikią pergalę 4:2 prieš Bosnijos ir Hercegovinos komandą (šiame mače net tris įvarčius įmušė Valdas Ivanauskas)http://scoreshelf.com/gjlb/en/Lithuania/2000uecLTU_v_BIH, tačiau vėliau sekė trys pralaimėjimai iš eilės (0:2 – čekams, 1:2 – estams ir 0:2 – bosniams), kurie palaidojo Lietuvos viltis prasibrauti į Europos čempionatą. Likusiose atrankos ciklo rungtynėse Lietuva atsirevanšavo Estijai (2:1), dar kartą pralaimėjo čekams (0:4), nugalėjo Farerus (1:0) ir pralaimėjo škotams (0:3). Iš viso buvo surinkta 11 taškų (3 pergalės, 2 lygiosios ir 5 pralaimėjimai) ir, dėl blogesnio įvarčių santykio (-8) nei tiek pat taškų surinkusių bosnių (-3) ir estų (-2), užimta galutinė penkta vieta grupėjehttp://www.weltfussball.de/spielplan/em-qualifikation-1998-1999-gruppe-9/0/.

Atranka į 2002 m. PČ buvo vienas nesėkmingiausių Lietuvos rinktinės atrankos turnyrų. Rinktinė startavo 3 pralaimėjimais iš eilės – 0:1 išvykoje nusileista rumunams, o vėliau namuose lietuviai buvo sutriuškinti gruzinų (0:4) ir vengrų (1:6). Po šių nesėkmių pasikeitė Lietuvos komandos treneriai (po pralaimėjimo Gruzijai Stasį Stankų laikinai pakeitė Julius Kvedaras, o po mačo su vengrais rinktinės vairą perėmė Benjaminas Zelkevičius), tačiau rezultatai nepagerėjo: šiek tiek vilčių suteikė lygiosios Vengrijoje (1:1) su šios šalies rinktine, tačiau po to vėl sekė pralaimėjimai išvykoje italams (0:4) ir namuose rumunams (1:2). Atrankos ciklo pabaigoje lietuviai dar sugebėjo namuose sužaisti nulinėmis lygiosiomis su italais (nepaisant to, jog atrankos ciklas lietuviams buvo itin nesėkmingas, šis rezultatas yra vienas didesnių Lietuvos rinktinės pasiekimų), o paskutinėse rungtynėse 0:2 pralaimėjo gruzinams. Iš viso per 8 rungtynes lietuviai surinko vos 2 taškus (2 lygiosios ir 6 pralaimėjimai) ir grupėje liko paskutiniai – penktihttp://www.weltfussball.de/spielplan/wm-quali-europa-2002-gruppe-8/0/.

Atrankos ciklo į 2004 m. EČ starto pirmosiose rungtynėse lietuviai pralaimėjo vokiečiams (0:2) ir įveikė Farerus (2:0), tačiau vėliau kiek netikėtai patirtas pralaimėjimas islandams (0:3). 2003 m. lietuviai pradėjo sėkmingai – iš pradžių išvykoje iškovotos lygiosios su Vokietija (1:1)http://kauno.diena.lt/dienrastis/kita/pasauli-pribloske-lygiosios-vokietijoje-7554, o dar vėliau namuose įveikti škotai (1:0). Vėliau sekė pralaimėjimas Islandijos rinktinei, kuriai Lietuva savo aikštėje dar kartą pralaimėjo rezultatu 0:3, vėliau įveikti Farerai 3:1, tačiau pralaimėtos paskutinės ciklo rungtynės škotams (0:1). Galutinis rezultatas – 10 taškų (3 pergalės, 1 lygiosios ir 4 pralaimėjimai) per 8 rungtynes ir ketvirtoji vieta grupėje.

2006 m. PČ atrankoje Lietuva žaidė vidutiniškai. Nors atrankos ciklo pradžioje buvo pademonstruoti neblogi rezultatai – lygiosios 1:1 su belgais, pergalė prieš San Mariną 4:0, lygiosios su Ispanija 0:0http://www.fifa.com/worldcup/archive/germany2006/preliminaries/preliminary=8071/matches/match=36651/report.html  ir dar viena pergalė 1:0 prieš San Mariną – tai leido Lietuvai baigti 2004 m. pirmaujant savo grupėje. Tačiau vėliau rezultatai suprastėjo: lygiosios su Bosnija ir Hercogovina 1:1 bei keturi pralaimėjimai iš eilės (0:1 išvykoje ispanams, 0:2 išvykoje serbams, 0:1 namuose bosniams ir 0:2 namuose serbams), paskutinėse rungtynėse lygiosiomis 1:1 sužaista su belgais. Per 10 rungtynių Lietuva surinko 10 taškų (2 pergalės, 4 lygiosios ir 4 pralaimėjimai) ir užėmė tradicinę penktąją vietą grupėjehttp://scoreshelf.com/dvcb/en/World_Cup/2006 (plačiau žr. 'Lietuvos rinktinė 2006 m. pasaulio futbolo čempionato atrankoje).

Atranką į 2008 m. EČ Lietuva pradėjo lygiosiomis su tuomečiais pasaulio čempionais italais (1:1)http://www.lrytas.lt/-11572183681157143813-futbolo-sensacija-lietuva-italija-1-1-nuotraukos.htm, vėliau sekė pralaimėjimas škotams (1:2) ir pergalė prieš Farerus (1:0). Atrankos ciklo viduryje Lietuva komplikavo savo padėtį pralaimėjimais prancūzams ir ukrainiečiams vienodais rezultatais 0:1, nugalėjo gruzinus 1:0, tačiau patyrė dar du pralaimėjimus iš eilės Italijai (0:2) ir Škotijai (1:3). Vėliau sekė pergalė prieš Farerus (2:1) ir pralaimėjimas Prancūzijai (0:2). Geriausius rezultatus Lietuvos rinktinė pademonstravo atrankos ciklo pabaigoje, kai per 4 dienų laikotarpį 2007 m. lapkričio mėnesį iškovojo dvi pergales prieš Ukrainą namuose (2:0) ir Gruziją išvykoje (2:0). Iš viso lietuviai per 12 rungtynių iškovojo 5 pergales, kartą sužaidė lygiosiomis, 6 kartus pralaimėjo, surinko 16 taškų ir savo grupėje liko penktihttp://scoreshelf.com/dvcb/en/European_Cup/2008 (plačiau žr. Lietuvos rinktinė XIII Europos futbolo čempionato atrankoje).

Prieš 2010 m. PČ atranką Lietuvos rinktinės treneriu pirmą kartą nuo 1990 m. tapo užsienietis – portugalas Jose Couceiro. Naujojo trenerio vadovaujama komanda startavo labai sėkmingai: per pirmąsias 4 rungtynes iškovojo tris pergales prieš Rumuniją (ši pergalė rezultatu 3:0http://www.balsas.lt/naujiena/212216/neitiketina-lietuva-rumunija-3-0/rubrika:naujienos-sportas-futbolas, pasiekta varžovų aikštėje yra laikoma vienu geriausiu visų laikų lietuvių rezultatų), Austriją ir Farerų salas ir pirmavo savo atrankos grupėje. Tačiau vėliau sekė 5 pralaimėjimai iš eilės (tarp jų net ir Farerų saloms) ir tik paskutinėse atrankos ciklo rungtynėse vėl iškovota pergalė prieš Serbiją. Galutinis lietuvių rezultatas – 12 taškų (10 rungtynių – 4 pergalės, 6 pralaimėjimai) ir užimta ketvirtoji vieta savo grupėjehttp://www.weltfussball.de/spielplan/wm-quali-europa-2010-gruppe-7/0/ (plačiau žr. Lietuvos rinktinė 2010 m. pasaulio futbolo čempionato atrankoje).

Atrankoje į 2012 m. Europos čempionatą Lenkijoje ir Ukrainoje Lietuvos rinktinei vadovavo Raimondas Žutautas. Ciklo pradžia kaip įprasta lietuviams susiklostė neblogai – lygiosios namie su Škotija ir pergalė prieš Čekiją išvykoje. Vėliau sekė du pralaimėjimai tuomečiams pasaulio ir Europos čempionams ispanams vienodu rezultatu 1:3. Nors lietuviai turėjo puikias galimybes kovoti dėl 2-os vietos grupėje, padėtį sukomplikavo pralaimėjimas vienai silpniausių žemyno komandų Lichtenšteinui rezultatu 2:0http://www.uefa.com/uefaeuro2012/matches/season=2012/round=15171/match=2002215/postmatch/report/index.html ir lygiosios namie. Turnyrą lietuviai baigė pralaimėjimais Škotijai (0:1) ir Čekijai (1:4). Tai buvo vienas prasčiausių rinktinės pasirodymų – pelnyta tik 1 pergalė, surinkti 5 taškai ir vos 1 tašku aplenktas autsaideris Lichtenšteinas.

Į 2014 m. pasaulio čempionato atranką Brazilijoje Lietuvą vedė vengras Čaba Laslo. Lietuviai du kartus sužaidė lygiosiomis su slovakais, pralaimėjo Bosnijai ir Hercegovinai bei dusyk Graikijai ir nugalėjo Lichtenšteiną. Vėliau sekė pralaimėjimas svečiuose Latvijai (1:2) ir pergalė prieš Lichtenšteiną. Po tokio pasirodymo trenerio Laslo paslaugų buvo atsisakyta, ir paskutinėse dvejose varžybose rinktinei vadovavo Igoris Pankratjevas. Nors ir atsisakęs keleto rinktinės lyderių, jis sugebėjo pasiekti revanšą prieš Latviją (2:0). Paskutines varžybas lietuviai žaidė prieš grupės lyderius bosnius, kuriems buvo būtina pergalė. Jiems Lietuvos rinktinės gynybą pavyko palaužti tik antrojo kėlinio viduryje ir pasiekti istorinę pergalę, atveriančią kelią į pasaulio čempionatą. Lietuviai tuo tarpu liko grupėje ketvirti, aplenkę Latviją ir Lichtenšteiną.

2015 m. lapkričio 5 d. paskelbtame FIFA reitinge Lietuvos rinktinė užėmė žemiausią iki to laiko vietą savo istorijoje – 123.Lietuvos rinktinė FIFA reitinge pramušė dugną

Atrankoje į išplėsto formato 2016 m. Europos čempionatą Lietuvos rinktinė užėmė priešpaskutinę vietą, aplenkdama tik San Mariną ir nusileisdama Estijai, Slovakijai, Šveicarijai ir Anglijai. Igorio Pankratjevo vadovaujama gerokai atjaunintos sudėties rinktinė patyrė triuškinamus pralaimėjimus prieš grupės lyderius (0:4 ir 0:3 su Anglija, 0:4 ir 1:2 su Šveicarija), su vidutiniokėmis sužaidė apylygiai (0:2 ir 1:1 su Slovėnija, 1:0 ir 0:1 su Estija) ir abusyk įveikė tik San Mariną (2:0 ir 2:1).

2018 m. pasaulio futbolo čempionato atrankos varžybas G grupėje Lietuva pradėjo daug žadančiai, sužaidė lygiosiomis su Slovėnija 2:2 ir Škotija 1:1 bei nugalėjo Maltą 2:0. Pirmoje lentelės vietoje buvo neilgai, sekė pralaimėjimų serija Slovakijai 0:4 ir 1:2, Anglijai 0:2, Škotijai 0:3 ir Slovėnijai 0:4. Rungtynės su Malta, kurios baigėsi lygiosiomis 1:1, suteikė Maltai vienintelį tašką šiame atrankos turnyre. Paskutines rungtynes Lietuva pralaimėjo grupės nugalėtojai Anglijai 0:1 ir užėmė 5 vietą su 6 taškais.

Po nesėkmingo rinktinės pasirodymo 2018 m. atrankoje, Lietuvos komanda 2017 m. spalio 16 d. FIFA reitinge nukrito į dar žemesnę 145 vietą.

Naujai įkurtoje UEFA Tautų lygoje 2018-2019 m. Lietuva startavo C divizione. 2018 m. Lietuva pralaimėjo visas 6 rungtynes Serbijai, Juodkalnijai ir Rumunijai ir turėjo iškristi į D divizioną, tačiau, pakeitus varžybų sistemą ir padidinus komandų skaičių aukštesniuose divizionuose, liko varžytis C divizione.

Trenerio poste Edgarą Jankauską pakeitus Valdu Urbonu, 2019 m. rezultatai nepagerėjo. Atrankoje į 2020 m. Europos čempionatą iškovotas tik 1 taškas (lygiosios namie su Liuksemburgu), užimta paskutinė vieta grupėje, patirta eilė sutriuškinimų (0:6 ir 1:5 su Portugalija, 1:4 su Serbija, 0:3 su Ukraina).

2020 m. rinktinė pasirodė puikiai, iškovojo keturias pergalės ir dvejas rungtynes baigė lygiosiomis per aštuonerias šių metų rungtynes. Tai leido FIFA reitinge pakilti per dvi pozicijas į 129 vietą. Užskaityti 25 reitingo taškai, kas 2020 m. buvo aštuntas didžiausias šuolis pasaulyje.https://www.sportas.lt/naujiena/425194/didziausia-suoli-padariusi-fifa-reitingo-8-vieta-lietuva

2022 m. pasaulio futbolo čempionato atrankos varžyboms Lietuvos rinktinei iškeltas tikslas yra C grupėje užimti ne žemesnę nei 4 vietą. Kitas tikslas – laimėti sekančias Baltijos taurės turnyrą.https://lff.lt/news/11700/ivyko-vykdomojo-komiteto-posedis/ Dėl pandemijos 2020 m. Baltijos taurės varžybos buvo atidėtos. https://lff.lt/news/9698/baltijos-taures-varzybos-atidedamos-neribotam-laikui/

2021 m. rugpjūčio mėn. Valdas Ivanauskas buvo paskirtas Lietuvos nacionalinės rinktinės vyr. treneriu.https://www.sportas.lt/naujiena/438142/v-ivanauskas-lietuvos-rinktines-vyriausiasis-treneris Patvirtinti trys talkininkai: trenerio asistentas Tomas Ražanauskas, vartininkų treneris Audrius Ramonas bei fizinio rengimo treneris iš Vokietijos Thomas Klimmeck. Su treneriu ir jo štabu pasirašytos sutartys iki šio atrankos ciklo pabaigos.https://lff.lt/news/12391/patvirtintas-naujas-vyru-rinktines-treneriu-stabas

2021 m. rugpjūčio mėn. Valdas Ivanauskas buvo paskirtas Lietuvos nacionalinės rinktinės vyr. treneriu. Patvirtinti trys talkininkai: trenerio asistentas Tomas Ražanauskas, vartininkų treneris Audrius Ramonas bei fizinio rengimo treneris iš Vokietijos Thomas Klimmeck. Su treneriu ir jo štabu pasirašytos sutartys iki šio atrankos ciklo pabaigos.

Vyriausiuoju rinktinės treneriu tapo buvęs žinomas Lietuvos futbolininkas Valdas Ivanauskas, kuris šiose pareigose pakeis anksčiau rinktinei vadovavusį specialistą Valdą Urboną.
Keičiasi ir rinktinės trenerių štabas – kol kas yra patvirtinti trys naujojo rinktinės stratego talkininkai: trenerio asistentas Tomas Ražanauskas, vartininkų treneris Audrius Ramonas bei fizinio rengimo treneris iš Vokietijos Thomas Klimmeckas. Su treneriu ir jo štabu pasirašytos sutartys iki šio atrankos ciklo pabaigos.
„Sveikiname naująjį trenerių štabą ir linkime sėkmės darbuose. Pirmieji iššūkiai laukia jau po mėnesio, tad tikimės, jog darbų pradžia bus sklandi ir rinktinei pavyks atsidaryti savo taškų sąskaitą pasaulio čempionato atrankos varžybose“, – teigė LFF generalinis sekretorius Edgaras Stankevičius.
V. Ivanauskas, prieš perimdamas rinktinės trenerio pareigas, treniravo Lietuvos vaikinų iki 19 metų rinktinę. VK posėdžio metu taip pat buvo patvirtinta, kad šiai rinktinei nuo šiol vadovaus Tomas Ražanauskas, jam asistuos Virginijus Liubšys, rinktinės vartininkus treniruos Algirdas Surgautas.
V. Ivanauskui rinktinėje tai nebus pirmoji patirtis – jis rinktinės trenerių štabe jau dirbo nuo 2003-ųjų iki 2005-ųjų, kai talkino tuometiniam vyriausiajam treneriui Algimantui Liubinskui.
Per savo trenerio karjerą V. Ivanauskas yra dirbęs Lietuvos, Škotijos, Vokietijos, Azerbaidžano, Sakartvelo, Rusijos, Kipro bei Lenkijos klubuose, taip pat kurį laiką dirbo Bresto „Dinamo“ komandos generaliniu vadybininku Baltarusijoje.
Kaip treneris V. Ivanauskas 2006-aisiais su Edinburgo „Hearts“ iškovojo Škotijos taurę, o dar 2004-aisiais su FBK „Kaunu“ tapo Lietuvos čempionu ir LFF taurės laimėtoju.
Pirmasis išbandymas naujojo trenerių štabo laukia jau rugsėjo 2 dieną, kai pasaulio čempionato atrankos rungtynėse Lietuvos rinktinė namuose susikaus su Šiaurės Airija.
Vėliau rinktinė išvykoje susitiks su Bulgarijos (rugsėjo 5 d.) bei naująja Europos čempione Italijos (rugsėjo 8 d.) rinktinėmis.
14 valandą „Lietuvos futbolo“ YouTube kanalu bus transliuojama spaudos konferencija, kurios metu bus pristatytas naujasis rinktinės treneris.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q186276--Lietuvos rinktinė oficialiose varžybose-3--lt-0016-432

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q186276--Lietuvos rinktinė oficialiose varžybose-3--lt-0016-435

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q186276--Lietuvos rinktinė oficialiose varžybose-3--lt-0016-436

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q186276--Lietuvos rinktinė oficialiose varžybose-3--lt-0016-437

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q186276--Lietuvos rinktinė oficialiose varžybose-3--lt-0016-438

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q186276--Lietuvos rinktinė oficialiose varžybose-3--lt-0016-433

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė

Lietuvos rinktinė iki šiol 14 kartų yra bandžiusi patekti į aukščiausio lygio futbolo turnyrus (7 kartus į pasaulio čempionatus ir 7 kartus į Europos čempionatus), tačiau nė sykio neįveikė atrankos varžybų. Taip pat vieną kartą dalyvauta UEFA Tautų lygos turnyre.

Pirmasis turnyras į kurį bandė patekti lietuviai – 1994 m. PČ. Pirmąsias rungtynes lietuviai 1992 m. balandžio 28 d. išvykoje žaidė su Šiaurės Airija. Lietuviai nustebino futbolo pasaulį ir pirmosiose oficialiose varžybose sugebėjo iškovoti lygiąsias 2:2http://scoreshelf.com/gjlb/en/Lithuania/1994fwcNIR_v_LTU. Visgi vėliau Lietuvos rinktinės rezultatai suprastėjo – per 12 atrankos ciklo rungtynių buvo iškovotos tik 2 pergalės (2:1 prieš Latviją ir 3:1 prieš Albaniją), 3 kartus sužaista lygiosiomis (be jau minėtų rungtynių su Šiaurės Airija, dar pasiektos lygiosios su latviais ir danais) ir 7 kartus pralaimėta (tarp jų – penki iš eilės pralaimėjimai penkiose paskutinėse atrankos ciklo rungtynėse). Iš viso lietuviai surinko 7 taškus (tuo metu už pergale buvo skiriami tik 2 taškai) užėmė 5-ąją vietą savo grupėjehttp://scoreshelf.com/dvcb/en/World_Cup/1994.

Kitas oficialus Lietuvos rinktinės turnyras – atrankos varžybos į 1996 m. Europos futbolo čempionatą. Turnyras pradėtas pergale 2:0 išvykoje prieš Ukrainos komandą. Šios atrankos varžybos buvo vienos sėkmingiausių Lietuvos komandos istorijoje – per 10 mačų iškovotos 5 pergalės (prieš Ukrainą 2:0, prieš Slovėniją du kartus vienodais rezultatais 2:1 ir prieš Estiją 1:0 ir 5:0 – pastarasis rezultatas iki šiol lieka didžiausia Lietuvos komandos pergale oficialiose rungtynėse), kartą sužaista lygiosiomis (0:0 su kroatais) bei patirti 4 pralaimėjimai (0:2 – kroatams, 1:3 – ukrainiečiams ir dukart 0:1 ir 0:4 – italams). Surinkusi 16 taškų Lietuvos komanda užtikrintai užėmė trečiąją vietą savo grupėje, tiesa, gerokai atsilikusi nuo pirmose dviejose vietose įsitvirtinusių Kroatijos ir Italijos rinktiniųhttp://scoreshelf.com/dvcb/en/European_Cup/1996.

Atrankoje į 1998 m. PČ Prancūzijoje lietuviai buvo priartėję arčiausiai tikslo – patekti į aukščiausio lygio futbolo turnyrą. Šiame atrankos cikle iki pat priešpaskutinio turo Lietuva varžėsi su Airija dėl antrosios vietos grupėje, kuri būtų suteikusi galimybę dalyvauti sekančiame atrankos varžybų etape. Tačiau 1997 m. rugsėjo 10 d. lietuviai savo aikštėje – Vilniuje – pralaimėjo lemiamas rungtynes airiams rezultatu 1:2http://scoreshelf.com/gjbb/en/Lithuania/1998fwcLTU_v_IRL ir galutinėje įskaitoje surinko vienu tašku mažiau nei varžovai bei liko trečioje vietoje. Iš viso per 10 rungtynių Lietuva iškovojo 5 pergales (2:0 ir 2:1 prieš Lichtenšteiną, tokiais pat rezultatais 2;0 ir 2:1 prieš Makedoniją ir 2:0 prieš Islandiją), 2 kartus sužaidė lygiosiomis (0:0 su airiais ir 0:0 su islandais) ir tris kartus pralaimėjo (be jau minėto pralaimėjimo prieš airius dar dusyk – 0:3 ir 0:1 – nusileista grupės nugalėtojams rumunams). 17 surinktų taškų iki šiol lieka geriausias Lietuvos rinktinės rezultatas kada nors pasiektas žaidžiant atrankoje į aukščiausio lygio futbolo turnyrus.

Po sėkmingo pasirodymo atrankoje į 1998 m. PČ, lietuviai puoselėjo viltis pakovoti dėl patekimo į Euro 2000 čempionatą Belgijoje ir Nyderlanduose. Tačiau šioms viltims nebuvo lemta išsipildyti – Lietuva atrankos cikle pasirodė vidutiniškai. Pirmajame mače iškovotos lygiosios 0:0 su gana pajėgia Škotija, tačiau vėliau tokiu pačiu rezultatu 0:0 namuose sužaista su kuklia Farerų salų vienuolike. Trečiajame mače lietuviai pasiekė puikią pergalę 4:2 prieš Bosnijos ir Hercegovinos komandą (šiame mače net tris įvarčius įmušė Valdas Ivanauskas)http://scoreshelf.com/gjlb/en/Lithuania/2000uecLTU_v_BIH, tačiau vėliau sekė trys pralaimėjimai iš eilės (0:2 – čekams, 1:2 – estams ir 0:2 – bosniams), kurie palaidojo Lietuvos viltis prasibrauti į Europos čempionatą. Likusiose atrankos ciklo rungtynėse Lietuva atsirevanšavo Estijai (2:1), dar kartą pralaimėjo čekams (0:4), nugalėjo Farerus (1:0) ir pralaimėjo škotams (0:3). Iš viso buvo surinkta 11 taškų (3 pergalės, 2 lygiosios ir 5 pralaimėjimai) ir, dėl blogesnio įvarčių santykio (-8) nei tiek pat taškų surinkusių bosnių (-3) ir estų (-2), užimta galutinė penkta vieta grupėjehttp://www.weltfussball.de/spielplan/em-qualifikation-1998-1999-gruppe-9/0/.

Atranka į 2002 m. PČ buvo vienas nesėkmingiausių Lietuvos rinktinės atrankos turnyrų. Rinktinė startavo 3 pralaimėjimais iš eilės – 0:1 išvykoje nusileista rumunams, o vėliau namuose lietuviai buvo sutriuškinti gruzinų (0:4) ir vengrų (1:6). Po šių nesėkmių pasikeitė Lietuvos komandos treneriai (po pralaimėjimo Gruzijai Stasį Stankų laikinai pakeitė Julius Kvedaras, o po mačo su vengrais rinktinės vairą perėmė Benjaminas Zelkevičius), tačiau rezultatai nepagerėjo: šiek tiek vilčių suteikė lygiosios Vengrijoje (1:1) su šios šalies rinktine, tačiau po to vėl sekė pralaimėjimai išvykoje italams (0:4) ir namuose rumunams (1:2). Atrankos ciklo pabaigoje lietuviai dar sugebėjo namuose sužaisti nulinėmis lygiosiomis su italais (nepaisant to, jog atrankos ciklas lietuviams buvo itin nesėkmingas, šis rezultatas yra vienas didesnių Lietuvos rinktinės pasiekimų), o paskutinėse rungtynėse 0:2 pralaimėjo gruzinams. Iš viso per 8 rungtynes lietuviai surinko vos 2 taškus (2 lygiosios ir 6 pralaimėjimai) ir grupėje liko paskutiniai – penktihttp://www.weltfussball.de/spielplan/wm-quali-europa-2002-gruppe-8/0/.

Atrankos ciklo į 2004 m. EČ starto pirmosiose rungtynėse lietuviai pralaimėjo vokiečiams (0:2) ir įveikė Farerus (2:0), tačiau vėliau kiek netikėtai patirtas pralaimėjimas islandams (0:3). 2003 m. lietuviai pradėjo sėkmingai – iš pradžių išvykoje iškovotos lygiosios su Vokietija (1:1)http://kauno.diena.lt/dienrastis/kita/pasauli-pribloske-lygiosios-vokietijoje-7554, o dar vėliau namuose įveikti škotai (1:0). Vėliau sekė pralaimėjimas Islandijos rinktinei, kuriai Lietuva savo aikštėje dar kartą pralaimėjo rezultatu 0:3, vėliau įveikti Farerai 3:1, tačiau pralaimėtos paskutinės ciklo rungtynės škotams (0:1). Galutinis rezultatas – 10 taškų (3 pergalės, 1 lygiosios ir 4 pralaimėjimai) per 8 rungtynes ir ketvirtoji vieta grupėje.

2006 m. PČ atrankoje Lietuva žaidė vidutiniškai. Nors atrankos ciklo pradžioje buvo pademonstruoti neblogi rezultatai – lygiosios 1:1 su belgais, pergalė prieš San Mariną 4:0, lygiosios su Ispanija 0:0http://www.fifa.com/worldcup/archive/germany2006/preliminaries/preliminary=8071/matches/match=36651/report.html  ir dar viena pergalė 1:0 prieš San Mariną – tai leido Lietuvai baigti 2004 m. pirmaujant savo grupėje. Tačiau vėliau rezultatai suprastėjo: lygiosios su Bosnija ir Hercogovina 1:1 bei keturi pralaimėjimai iš eilės (0:1 išvykoje ispanams, 0:2 išvykoje serbams, 0:1 namuose bosniams ir 0:2 namuose serbams), paskutinėse rungtynėse lygiosiomis 1:1 sužaista su belgais. Per 10 rungtynių Lietuva surinko 10 taškų (2 pergalės, 4 lygiosios ir 4 pralaimėjimai) ir užėmė tradicinę penktąją vietą grupėjehttp://scoreshelf.com/dvcb/en/World_Cup/2006 (plačiau žr. 'Lietuvos rinktinė 2006 m. pasaulio futbolo čempionato atrankoje).

Atranką į 2008 m. EČ Lietuva pradėjo lygiosiomis su tuomečiais pasaulio čempionais italais (1:1)http://www.lrytas.lt/-11572183681157143813-futbolo-sensacija-lietuva-italija-1-1-nuotraukos.htm, vėliau sekė pralaimėjimas škotams (1:2) ir pergalė prieš Farerus (1:0). Atrankos ciklo viduryje Lietuva komplikavo savo padėtį pralaimėjimais prancūzams ir ukrainiečiams vienodais rezultatais 0:1, nugalėjo gruzinus 1:0, tačiau patyrė dar du pralaimėjimus iš eilės Italijai (0:2) ir Škotijai (1:3). Vėliau sekė pergalė prieš Farerus (2:1) ir pralaimėjimas Prancūzijai (0:2). Geriausius rezultatus Lietuvos rinktinė pademonstravo atrankos ciklo pabaigoje, kai per 4 dienų laikotarpį 2007 m. lapkričio mėnesį iškovojo dvi pergales prieš Ukrainą namuose (2:0) ir Gruziją išvykoje (2:0). Iš viso lietuviai per 12 rungtynių iškovojo 5 pergales, kartą sužaidė lygiosiomis, 6 kartus pralaimėjo, surinko 16 taškų ir savo grupėje liko penktihttp://scoreshelf.com/dvcb/en/European_Cup/2008 (plačiau žr. Lietuvos rinktinė XIII Europos futbolo čempionato atrankoje).

Prieš 2010 m. PČ atranką Lietuvos rinktinės treneriu pirmą kartą nuo 1990 m. tapo užsienietis – portugalas Jose Couceiro. Naujojo trenerio vadovaujama komanda startavo labai sėkmingai: per pirmąsias 4 rungtynes iškovojo tris pergales prieš Rumuniją (ši pergalė rezultatu 3:0http://www.balsas.lt/naujiena/212216/neitiketina-lietuva-rumunija-3-0/rubrika:naujienos-sportas-futbolas, pasiekta varžovų aikštėje yra laikoma vienu geriausiu visų laikų lietuvių rezultatų), Austriją ir Farerų salas ir pirmavo savo atrankos grupėje. Tačiau vėliau sekė 5 pralaimėjimai iš eilės (tarp jų net ir Farerų saloms) ir tik paskutinėse atrankos ciklo rungtynėse vėl iškovota pergalė prieš Serbiją. Galutinis lietuvių rezultatas – 12 taškų (10 rungtynių – 4 pergalės, 6 pralaimėjimai) ir užimta ketvirtoji vieta savo grupėjehttp://www.weltfussball.de/spielplan/wm-quali-europa-2010-gruppe-7/0/ (plačiau žr. Lietuvos rinktinė 2010 m. pasaulio futbolo čempionato atrankoje).

Atrankoje į 2012 m. Europos čempionatą Lenkijoje ir Ukrainoje Lietuvos rinktinei vadovavo Raimondas Žutautas. Ciklo pradžia kaip įprasta lietuviams susiklostė neblogai – lygiosios namie su Škotija ir pergalė prieš Čekiją išvykoje. Vėliau sekė du pralaimėjimai tuomečiams pasaulio ir Europos čempionams ispanams vienodu rezultatu 1:3. Nors lietuviai turėjo puikias galimybes kovoti dėl 2-os vietos grupėje, padėtį sukomplikavo pralaimėjimas vienai silpniausių žemyno komandų Lichtenšteinui rezultatu 2:0http://www.uefa.com/uefaeuro2012/matches/season=2012/round=15171/match=2002215/postmatch/report/index.html ir lygiosios namie. Turnyrą lietuviai baigė pralaimėjimais Škotijai (0:1) ir Čekijai (1:4). Tai buvo vienas prasčiausių rinktinės pasirodymų – pelnyta tik 1 pergalė, surinkti 5 taškai ir vos 1 tašku aplenktas autsaideris Lichtenšteinas.

Į 2014 m. pasaulio čempionato atranką Brazilijoje Lietuvą vedė vengras Čaba Laslo. Lietuviai du kartus sužaidė lygiosiomis su slovakais, pralaimėjo Bosnijai ir Hercegovinai bei dusyk Graikijai ir nugalėjo Lichtenšteiną. Vėliau sekė pralaimėjimas svečiuose Latvijai (1:2) ir pergalė prieš Lichtenšteiną. Po tokio pasirodymo trenerio Laslo paslaugų buvo atsisakyta, ir paskutinėse dvejose varžybose rinktinei vadovavo Igoris Pankratjevas. Nors ir atsisakęs keleto rinktinės lyderių, jis sugebėjo pasiekti revanšą prieš Latviją (2:0). Paskutines varžybas lietuviai žaidė prieš grupės lyderius bosnius, kuriems buvo būtina pergalė. Jiems Lietuvos rinktinės gynybą pavyko palaužti tik antrojo kėlinio viduryje ir pasiekti istorinę pergalę, atveriančią kelią į pasaulio čempionatą. Lietuviai tuo tarpu liko grupėje ketvirti, aplenkę Latviją ir Lichtenšteiną.

2015 m. lapkričio 5 d. paskelbtame FIFA reitinge Lietuvos rinktinė užėmė žemiausią iki to laiko vietą savo istorijoje – 123.Lietuvos rinktinė FIFA reitinge pramušė dugną

Atrankoje į išplėsto formato 2016 m. Europos čempionatą Lietuvos rinktinė užėmė priešpaskutinę vietą, aplenkdama tik San Mariną ir nusileisdama Estijai, Slovakijai, Šveicarijai ir Anglijai. Igorio Pankratjevo vadovaujama gerokai atjaunintos sudėties rinktinė patyrė triuškinamus pralaimėjimus prieš grupės lyderius (0:4 ir 0:3 su Anglija, 0:4 ir 1:2 su Šveicarija), su vidutiniokėmis sužaidė apylygiai (0:2 ir 1:1 su Slovėnija, 1:0 ir 0:1 su Estija) ir abusyk įveikė tik San Mariną (2:0 ir 2:1).

2018 m. pasaulio futbolo čempionato atrankos varžybas G grupėje Lietuva pradėjo daug žadančiai, sužaidė lygiosiomis su Slovėnija 2:2 ir Škotija 1:1 bei nugalėjo Maltą 2:0. Pirmoje lentelės vietoje buvo neilgai, sekė pralaimėjimų serija Slovakijai 0:4 ir 1:2, Anglijai 0:2, Škotijai 0:3 ir Slovėnijai 0:4. Rungtynės su Malta, kurios baigėsi lygiosiomis 1:1, suteikė Maltai vienintelį tašką šiame atrankos turnyre. Paskutines rungtynes Lietuva pralaimėjo grupės nugalėtojai Anglijai 0:1 ir užėmė 5 vietą su 6 taškais.

Po nesėkmingo rinktinės pasirodymo 2018 m. atrankoje, Lietuvos komanda 2017 m. spalio 16 d. FIFA reitinge nukrito į dar žemesnę 145 vietą.

Naujai įkurtoje UEFA Tautų lygoje 2018-2019 m. Lietuva startavo C divizione. 2018 m. Lietuva pralaimėjo visas 6 rungtynes Serbijai, Juodkalnijai ir Rumunijai ir turėjo iškristi į D divizioną, tačiau, pakeitus varžybų sistemą ir padidinus komandų skaičių aukštesniuose divizionuose, liko varžytis C divizione.

Trenerio poste Edgarą Jankauską pakeitus Valdu Urbonu, 2019 m. rezultatai nepagerėjo. Atrankoje į 2020 m. Europos čempionatą iškovotas tik 1 taškas (lygiosios namie su Liuksemburgu), užimta paskutinė vieta grupėje, patirta eilė sutriuškinimų (0:6 ir 1:5 su Portugalija, 1:4 su Serbija, 0:3 su Ukraina).


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0016.jsonl--Q186276--Lietuvos rinktinė oficialiose varžybose-3--lt-0016-434

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė

Lietuvos rinktinė iki šiol 14 kartų yra bandžiusi patekti į aukščiausio lygio futbolo turnyrus (7 kartus į pasaulio čempionatus ir 7 kartus į Europos čempionatus), tačiau nė sykio neįveikė atrankos varžybų. Taip pat vieną kartą dalyvauta UEFA Tautų lygos turnyre.

Pirmasis turnyras į kurį bandė patekti lietuviai – 1994 m. PČ. Pirmąsias rungtynes lietuviai 1992 m. balandžio 28 d. išvykoje žaidė su Šiaurės Airija. Lietuviai nustebino futbolo pasaulį ir pirmosiose oficialiose varžybose sugebėjo iškovoti lygiąsias 2:2http://scoreshelf.com/gjlb/en/Lithuania/1994fwcNIR_v_LTU. Visgi vėliau Lietuvos rinktinės rezultatai suprastėjo – per 12 atrankos ciklo rungtynių buvo iškovotos tik 2 pergalės (2:1 prieš Latviją ir 3:1 prieš Albaniją), 3 kartus sužaista lygiosiomis (be jau minėtų rungtynių su Šiaurės Airija, dar pasiektos lygiosios su latviais ir danais) ir 7 kartus pralaimėta (tarp jų – penki iš eilės pralaimėjimai penkiose paskutinėse atrankos ciklo rungtynėse). Iš viso lietuviai surinko 7 taškus (tuo metu už pergale buvo skiriami tik 2 taškai) užėmė 5-ąją vietą savo grupėjehttp://scoreshelf.com/dvcb/en/World_Cup/1994.

Kitas oficialus Lietuvos rinktinės turnyras – atrankos varžybos į 1996 m. Europos futbolo čempionatą. Turnyras pradėtas pergale 2:0 išvykoje prieš Ukrainos komandą. Šios atrankos varžybos buvo vienos sėkmingiausių Lietuvos komandos istorijoje – per 10 mačų iškovotos 5 pergalės (prieš Ukrainą 2:0, prieš Slovėniją du kartus vienodais rezultatais 2:1 ir prieš Estiją 1:0 ir 5:0 – pastarasis rezultatas iki šiol lieka didžiausia Lietuvos komandos pergale oficialiose rungtynėse), kartą sužaista lygiosiomis (0:0 su kroatais) bei patirti 4 pralaimėjimai (0:2 – kroatams, 1:3 – ukrainiečiams ir dukart 0:1 ir 0:4 – italams). Surinkusi 16 taškų Lietuvos komanda užtikrintai užėmė trečiąją vietą savo grupėje, tiesa, gerokai atsilikusi nuo pirmose dviejose vietose įsitvirtinusių Kroatijos ir Italijos rinktiniųhttp://scoreshelf.com/dvcb/en/European_Cup/1996.

Atrankoje į 1998 m. PČ Prancūzijoje lietuviai buvo priartėję arčiausiai tikslo – patekti į aukščiausio lygio futbolo turnyrą. Šiame atrankos cikle iki pat priešpaskutinio turo Lietuva varžėsi su Airija dėl antrosios vietos grupėje, kuri būtų suteikusi galimybę dalyvauti sekančiame atrankos varžybų etape. Tačiau 1997 m. rugsėjo 10 d. lietuviai savo aikštėje – Vilniuje – pralaimėjo lemiamas rungtynes airiams rezultatu 1:2http://scoreshelf.com/gjbb/en/Lithuania/1998fwcLTU_v_IRL ir galutinėje įskaitoje surinko vienu tašku mažiau nei varžovai bei liko trečioje vietoje. Iš viso per 10 rungtynių Lietuva iškovojo 5 pergales (2:0 ir 2:1 prieš Lichtenšteiną, tokiais pat rezultatais 2;0 ir 2:1 prieš Makedoniją ir 2:0 prieš Islandiją), 2 kartus sužaidė lygiosiomis (0:0 su airiais ir 0:0 su islandais) ir tris kartus pralaimėjo (be jau minėto pralaimėjimo prieš airius dar dusyk – 0:3 ir 0:1 – nusileista grupės nugalėtojams rumunams). 17 surinktų taškų iki šiol lieka geriausias Lietuvos rinktinės rezultatas kada nors pasiektas žaidžiant atrankoje į aukščiausio lygio futbolo turnyrus.

Po sėkmingo pasirodymo atrankoje į 1998 m. PČ, lietuviai puoselėjo viltis pakovoti dėl patekimo į Euro 2000 čempionatą Belgijoje ir Nyderlanduose. Tačiau šioms viltims nebuvo lemta išsipildyti – Lietuva atrankos cikle pasirodė vidutiniškai. Pirmajame mače iškovotos lygiosios 0:0 su gana pajėgia Škotija, tačiau vėliau tokiu pačiu rezultatu 0:0 namuose sužaista su kuklia Farerų salų vienuolike. Trečiajame mače lietuviai pasiekė puikią pergalę 4:2 prieš Bosnijos ir Hercegovinos komandą (šiame mače net tris įvarčius įmušė Valdas Ivanauskas)http://scoreshelf.com/gjlb/en/Lithuania/2000uecLTU_v_BIH, tačiau vėliau sekė trys pralaimėjimai iš eilės (0:2 – čekams, 1:2 – estams ir 0:2 – bosniams), kurie palaidojo Lietuvos viltis prasibrauti į Europos čempionatą. Likusiose atrankos ciklo rungtynėse Lietuva atsirevanšavo Estijai (2:1), dar kartą pralaimėjo čekams (0:4), nugalėjo Farerus (1:0) ir pralaimėjo škotams (0:3). Iš viso buvo surinkta 11 taškų (3 pergalės, 2 lygiosios ir 5 pralaimėjimai) ir, dėl blogesnio įvarčių santykio (-8) nei tiek pat taškų surinkusių bosnių (-3) ir estų (-2), užimta galutinė penkta vieta grupėjehttp://www.weltfussball.de/spielplan/em-qualifikation-1998-1999-gruppe-9/0/.

Atranka į 2002 m. PČ buvo vienas nesėkmingiausių Lietuvos rinktinės atrankos turnyrų. Rinktinė startavo 3 pralaimėjimais iš eilės – 0:1 išvykoje nusileista rumunams, o vėliau namuose lietuviai buvo sutriuškinti gruzinų (0:4) ir vengrų (1:6). Po šių nesėkmių pasikeitė Lietuvos komandos treneriai (po pralaimėjimo Gruzijai Stasį Stankų laikinai pakeitė Julius Kvedaras, o po mačo su vengrais rinktinės vairą perėmė Benjaminas Zelkevičius), tačiau rezultatai nepagerėjo: šiek tiek vilčių suteikė lygiosios Vengrijoje (1:1) su šios šalies rinktine, tačiau po to vėl sekė pralaimėjimai išvykoje italams (0:4) ir namuose rumunams (1:2). Atrankos ciklo pabaigoje lietuviai dar sugebėjo namuose sužaisti nulinėmis lygiosiomis su italais (nepaisant to, jog atrankos ciklas lietuviams buvo itin nesėkmingas, šis rezultatas yra vienas didesnių Lietuvos rinktinės pasiekimų), o paskutinėse rungtynėse 0:2 pralaimėjo gruzinams. Iš viso per 8 rungtynes lietuviai surinko vos 2 taškus (2 lygiosios ir 6 pralaimėjimai) ir grupėje liko paskutiniai – penktihttp://www.weltfussball.de/spielplan/wm-quali-europa-2002-gruppe-8/0/.

Atrankos ciklo į 2004 m. EČ starto pirmosiose rungtynėse lietuviai pralaimėjo vokiečiams (0:2) ir įveikė Farerus (2:0), tačiau vėliau kiek netikėtai patirtas pralaimėjimas islandams (0:3). 2003 m. lietuviai pradėjo sėkmingai – iš pradžių išvykoje iškovotos lygiosios su Vokietija (1:1)http://kauno.diena.lt/dienrastis/kita/pasauli-pribloske-lygiosios-vokietijoje-7554, o dar vėliau namuose įveikti škotai (1:0). Vėliau sekė pralaimėjimas Islandijos rinktinei, kuriai Lietuva savo aikštėje dar kartą pralaimėjo rezultatu 0:3, vėliau įveikti Farerai 3:1, tačiau pralaimėtos paskutinės ciklo rungtynės škotams (0:1). Galutinis rezultatas – 10 taškų (3 pergalės, 1 lygiosios ir 4 pralaimėjimai) per 8 rungtynes ir ketvirtoji vieta grupėje.

2006 m. PČ atrankoje Lietuva žaidė vidutiniškai. Nors atrankos ciklo pradžioje buvo pademonstruoti neblogi rezultatai – lygiosios 1:1 su belgais, pergalė prieš San Mariną 4:0, lygiosios su Ispanija 0:0http://www.fifa.com/worldcup/archive/germany2006/preliminaries/preliminary=8071/matches/match=36651/report.html  ir dar viena pergalė 1:0 prieš San Mariną – tai leido Lietuvai baigti 2004 m. pirmaujant savo grupėje. Tačiau vėliau rezultatai suprastėjo: lygiosios su Bosnija ir Hercogovina 1:1 bei keturi pralaimėjimai iš eilės (0:1 išvykoje ispanams, 0:2 išvykoje serbams, 0:1 namuose bosniams ir 0:2 namuose serbams), paskutinėse rungtynėse lygiosiomis 1:1 sužaista su belgais. Per 10 rungtynių Lietuva surinko 10 taškų (2 pergalės, 4 lygiosios ir 4 pralaimėjimai) ir užėmė tradicinę penktąją vietą grupėjehttp://scoreshelf.com/dvcb/en/World_Cup/2006 (plačiau žr. 'Lietuvos rinktinė 2006 m. pasaulio futbolo čempionato atrankoje).

Atranką į 2008 m. EČ Lietuva pradėjo lygiosiomis su tuomečiais pasaulio čempionais italais (1:1)http://www.lrytas.lt/-11572183681157143813-futbolo-sensacija-lietuva-italija-1-1-nuotraukos.htm, vėliau sekė pralaimėjimas škotams (1:2) ir pergalė prieš Farerus (1:0). Atrankos ciklo viduryje Lietuva komplikavo savo padėtį pralaimėjimais prancūzams ir ukrainiečiams vienodais rezultatais 0:1, nugalėjo gruzinus 1:0, tačiau patyrė dar du pralaimėjimus iš eilės Italijai (0:2) ir Škotijai (1:3). Vėliau sekė pergalė prieš Farerus (2:1) ir pralaimėjimas Prancūzijai (0:2). Geriausius rezultatus Lietuvos rinktinė pademonstravo atrankos ciklo pabaigoje, kai per 4 dienų laikotarpį 2007 m. lapkričio mėnesį iškovojo dvi pergales prieš Ukrainą namuose (2:0) ir Gruziją išvykoje (2:0). Iš viso lietuviai per 12 rungtynių iškovojo 5 pergales, kartą sužaidė lygiosiomis, 6 kartus pralaimėjo, surinko 16 taškų ir savo grupėje liko penktihttp://scoreshelf.com/dvcb/en/European_Cup/2008 (plačiau žr. Lietuvos rinktinė XIII Europos futbolo čempionato atrankoje).

Prieš 2010 m. PČ atranką Lietuvos rinktinės treneriu pirmą kartą nuo 1990 m. tapo užsienietis – portugalas Jose Couceiro. Naujojo trenerio vadovaujama komanda startavo labai sėkmingai: per pirmąsias 4 rungtynes iškovojo tris pergales prieš Rumuniją (ši pergalė rezultatu 3:0http://www.balsas.lt/naujiena/212216/neitiketina-lietuva-rumunija-3-0/rubrika:naujienos-sportas-futbolas, pasiekta varžovų aikštėje yra laikoma vienu geriausiu visų laikų lietuvių rezultatų), Austriją ir Farerų salas ir pirmavo savo atrankos grupėje. Tačiau vėliau sekė 5 pralaimėjimai iš eilės (tarp jų net ir Farerų saloms) ir tik paskutinėse atrankos ciklo rungtynėse vėl iškovota pergalė prieš Serbiją. Galutinis lietuvių rezultatas – 12 taškų (10 rungtynių – 4 pergalės, 6 pralaimėjimai) ir užimta ketvirtoji vieta savo grupėjehttp://www.weltfussball.de/spielplan/wm-quali-europa-2010-gruppe-7/0/ (plačiau žr. Lietuvos rinktinė 2010 m. pasaulio futbolo čempionato atrankoje).

Atrankoje į 2012 m. Europos čempionatą Lenkijoje ir Ukrainoje Lietuvos rinktinei vadovavo Raimondas Žutautas. Ciklo pradžia kaip įprasta lietuviams susiklostė neblogai – lygiosios namie su Škotija ir pergalė prieš Čekiją išvykoje. Vėliau sekė du pralaimėjimai tuomečiams pasaulio ir Europos čempionams ispanams vienodu rezultatu 1:3. Nors lietuviai turėjo puikias galimybes kovoti dėl 2-os vietos grupėje, padėtį sukomplikavo pralaimėjimas vienai silpniausių žemyno komandų Lichtenšteinui rezultatu 2:0http://www.uefa.com/uefaeuro2012/matches/season=2012/round=15171/match=2002215/postmatch/report/index.html ir lygiosios namie. Turnyrą lietuviai baigė pralaimėjimais Škotijai (0:1) ir Čekijai (1:4). Tai buvo vienas prasčiausių rinktinės pasirodymų – pelnyta tik 1 pergalė, surinkti 5 taškai ir vos 1 tašku aplenktas autsaideris Lichtenšteinas.

Į 2014 m. pasaulio čempionato atranką Brazilijoje Lietuvą vedė vengras Čaba Laslo. Lietuviai du kartus sužaidė lygiosiomis su slovakais, pralaimėjo Bosnijai ir Hercegovinai bei dusyk Graikijai ir nugalėjo Lichtenšteiną. Vėliau sekė pralaimėjimas svečiuose Latvijai (1:2) ir pergalė prieš Lichtenšteiną. Po tokio pasirodymo trenerio Laslo paslaugų buvo atsisakyta, ir paskutinėse dvejose varžybose rinktinei vadovavo Igoris Pankratjevas. Nors ir atsisakęs keleto rinktinės lyderių, jis sugebėjo pasiekti revanšą prieš Latviją (2:0). Paskutines varžybas lietuviai žaidė prieš grupės lyderius bosnius, kuriems buvo būtina pergalė. Jiems Lietuvos rinktinės gynybą pavyko palaužti tik antrojo kėlinio viduryje ir pasiekti istorinę pergalę, atveriančią kelią į pasaulio čempionatą. Lietuviai tuo tarpu liko grupėje ketvirti, aplenkę Latviją ir Lichtenšteiną.

2015 m. lapkričio 5 d. paskelbtame FIFA reitinge Lietuvos rinktinė užėmė žemiausią iki to laiko vietą savo istorijoje – 123.Lietuvos rinktinė FIFA reitinge pramušė dugną

Atrankoje į išplėsto formato 2016 m. Europos čempionatą Lietuvos rinktinė užėmė priešpaskutinę vietą, aplenkdama tik San Mariną ir nusileisdama Estijai, Slovakijai, Šveicarijai ir Anglijai. Igorio Pankratjevo vadovaujama gerokai atjaunintos sudėties rinktinė patyrė triuškinamus pralaimėjimus prieš grupės lyderius (0:4 ir 0:3 su Anglija, 0:4 ir 1:2 su Šveicarija), su vidutiniokėmis sužaidė apylygiai (0:2 ir 1:1 su Slovėnija, 1:0 ir 0:1 su Estija) ir abusyk įveikė tik San Mariną (2:0 ir 2:1).

2018 m. pasaulio futbolo čempionato atrankos varžybas G grupėje Lietuva pradėjo daug žadančiai, sužaidė lygiosiomis su Slovėnija 2:2 ir Škotija 1:1 bei nugalėjo Maltą 2:0. Pirmoje lentelės vietoje buvo neilgai, sekė pralaimėjimų serija Slovakijai 0:4 ir 1:2, Anglijai 0:2, Škotijai 0:3 ir Slovėnijai 0:4. Rungtynės su Malta, kurios baigėsi lygiosiomis 1:1, suteikė Maltai vienintelį tašką šiame atrankos turnyre. Paskutines rungtynes Lietuva pralaimėjo grupės nugalėtojai Anglijai 0:1 ir užėmė 5 vietą su 6 taškais.

Po nesėkmingo rinktinės pasirodymo 2018 m. atrankoje, Lietuvos komanda 2017 m. spalio 16 d. FIFA reitinge nukrito į dar žemesnę 145 vietą.

Naujai įkurtoje UEFA Tautų lygoje 2018-2019 m. Lietuva startavo C divizione. 2018 m. Lietuva pralaimėjo visas 6 rungtynes Serbijai, Juodkalnijai ir Rumunijai ir turėjo iškristi į D divizioną, tačiau, pakeitus varžybų sistemą ir padidinus komandų skaičių aukštesniuose divizionuose, liko varžytis C divizione.

Trenerio poste Edgarą Jankauską pakeitus Valdu Urbonu, 2019 m. rezultatai nepagerėjo. Atrankoje į 2020 m. Europos čempionatą iškovotas tik 1 taškas (lygiosios namie su Liuksemburgu), užimta paskutinė vieta grupėje, patirta eilė sutriuškinimų (0:6 ir 1:5 su Portugalija, 1:4 su Serbija, 0:3 su Ukraina).

2020 m. rinktinė pasirodė puikiai, iškovojo keturias pergalės ir dvejas rungtynes baigė lygiosiomis per aštuonerias šių metų rungtynes. Tai leido FIFA reitinge pakilti per dvi pozicijas į 129 vietą. Užskaityti 25 reitingo taškai, kas 2020 m. buvo aštuntas didžiausias šuolis pasaulyje.https://www.sportas.lt/naujiena/425194/didziausia-suoli-padariusi-fifa-reitingo-8-vieta-lietuva