Kaltinėnai

Kaltinėnai – miestelis Šilalės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Šilalės-Kelmės kelio ir Žemaičių plento, Žemaičių aukštumos priekalnėje.

Iš Kaltinėnų eina keliai į Kražius, Užventį, Varnius, Šilalę. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Yra paštas (LT-75044).

1990 m. vietiniam Kaltinėnų bažnyčios klebonui Petrui Linkevičiui inicijuojant, pastatytas baltas Tautos prisikėlimo kryžius, kuris vadinamas aukščiausiu kryžiumi Lietuvoje.Verta aplankyti. Tautos prisikėlimo kryžius bijotai.lt Kryžiaus aukštis 20 m (autorius – kaunietis menininkas Juozas Rupšys), pagal kitus šaltinius – apie 20 m Šilalės muziejus. Kaltinėnų seniūnija. Tautos prisikėlimo kryžius  ar 19 m.10. Kaltinėnai ir aukščiausias Lietuvoje kryžius ''delfi.lt Kryžius simbolizuoja 1990 m. tautos prisikėlimą, tuo pačiu tai paskutinė Kryžiaus kelio iš unikalių stacijų, kurios iškaltos įvairių Lietuvos menininkų iš akmens dalis.

Panašaus aukščio yra gelžbetoninis kryžius Kavarske (Anykščių rajone)

Tautos prisikėlimo kryžius 1990 m. vietiniam Kaltinėnų bažnyčios klebonui Petrui Linkevičiui inicijuojant, pastatytas baltas Tautos prisikėlimo kryžius, kuris vadinamas aukščiausiu kryžiumi Lietuvoje. Verta aplankyti.

Susipažinti su Žemaitijos pietvakariuose esančiu rajonu itin patogu dėl strateginės vietos, mat įdomius lankytinus objektus – seniausią Lietuvos muziejų, Medvėgalio piliakalnį, bažnyčią su vieninteliais mediniais altoriais, garsiojo lakūno Stasio Girėno klėtelę, aukščiausią mūsų šalies kryžių, akmenimis grįstą pelkę – rasite, pasukę vos kelis kilometrus nuo automagistralės Vilnius-Kaunas-Klaipėda.
10 lankytinų vietų straipsnyje išdėstytos nuosekliai, taip, kad turistams nereiktų klaidžioti ir galėtų remtis šiuo populiariausiu Šilalės krašte maršrutu. Automobiliu šis maršrutas driekiasi apie 60 kilometrų, o pažintinė ekskursija gali trukti nuo 2 iki 4 valandų, rašoma pranešime spaudai.
1. Seniausias Lietuvos muziejus – Baubliai
Pažintį su Šilalės kraštu kviečiame pradėti nuo pirmojo Lietuvoje Dionizo Poškos Baublių muziejaus. Tai labiausiai turistų lankoma vieta Šilalės rajone. Daugiau nei 200 metų istoriją skaičiuojantį ir analogų visoje Europoje neturintį muziejų įkūrė bajoras, rašytojas, istorikas, žymiosios poemos „Mužikas Žemaičių ir Lietuvos“ autorius Dionizas Poška. Išskobtame ąžuole D. Poška sudėjo archeologinius radinius, istorinę ir etnografinę medžiagą ir daugiau kaip 200 knygų bibliotekėlę. Daugelis nustemba šalia šio unikalaus gamtos stebuklo pamatę mažesnį Baublio brolį, kuris pastatytas praėjus 12 metų nuo pirmtako.
Kaip atvykti į muziejų? Atvykstant nuo Vilniaus, automagistrale, pasiekus Kryžkalnį turite pavažiuoti į priekį dar apie 9 kilometrus iki nusukimo į Bijotų gyvenvietę. Čia, Bijotų dvaro sodyboje, ir stovi žymieji Baubliai.
Kontaktai: daugiau informacijos apie Baublių muziejų rasite interneto svetainėje www.silalesmuziejus.lt, o užsisakyti ekskursiją galite mob. +370 614 56223.
2. Vienintelė Lietuvoje bažnyčia su mediniais altoriais
Apžiūrėjus pirmąjį Lietuvos muziejų, būtina aplankyti už 3 km Girdiškės kaime stovinčią Švč. Mergelės Marijos (Snieginės) bažnyčią. Bažnyčia garsėja vieninteliais Lietuvoje ąžuoliniais altoriais. Juose tarp ąžuolų kamienų ir šakų įkurdinti šventieji. Šie altoriai primena, jog žemaičiai nuo seno garbino medžius.
Kontaktai: norintiems aplankyti bažnyčią, reikėtų iš anksto pasiskambinti bažnyčios prižiūrėtojai, mob. +370 684 658 80.
3. Unikalus Upynos liaudies amatų muziejus
Upynos miestelyje rekomenduojama aplankyti Klemenso Lovčiko 1973 m. įkurtą liaudies amatų muziejų. Čia sukaupta apie 3,5 tūkst. eksponatų iš Upynos apylinkių: įvairūs buities rakandai, amatininkų įrankiai, senovinė žemės ūkio technika. Kraštotyrininkas, kryždirbys ir amatininkas maloniai pasitinka ir mielai pasakoja apie šį muziejų lankytojams.
Kontaktai: norintiems apžiūrėti muziejų, reikia susitarti su jo šeimininku K. Lovčiku, mob. +370 449 466 26.
4. Garsiojo lakūno Stasio Girėno gimtinė
Apie 5 km nuo Upynos yra Vytogalos kaimas, kuriame galima aplankyti garsiojo lakūno Stasio Girėno tėviškę. Čia pagal pasakojimus ir išlikusias nuotraukas atstatytas ir įrengtas piloto gyvenamasis namas.
Kontaktai: prieš atvykstant, reikia susisiekti su muziejininke Lina Gudeliūniene, mob. +370 614 574 96.
5. Šilalės miestas – Lietuvos patriotų sostinė
Siūloma neaplenkti Šilalės – Lietuvos patriotų miesto. Šį pavadinimą miestas gavo po pergalės LRT laidoje „Lietuvos patriotai“. Atvykusiems į miestą rekomenduojama užsukti į miesto centre esantį Vlado Statkevičiaus muziejų. Čia saugomi istorijos, etnografijos, dailės, archeologijos eksponatai. Netoliese stovi Šilalės Šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia, šalia – Švč. Mergelei Marijai skirtas Lurdas.
Neogotikinė bažnyčia su 60 metrų bokštu buvo pastatyta 1905-1909 m. Verta pamatyti šešiolika vitražų su įvairių šventųjų atvaizdais, kurie buvo sukurti dar iki 1914 m., bei šimtamečius vargonus, atkeliavusius iš žymios Bruno Goebel firmos Karaliaučiuje. Bažnyčią puošia vertingos XVIII-XIX a. medinės skulptūros.
Važiuojant per miestą prieš akis miesto tvenkinyje išnyra fontanas. Palei tvenkinį driekiasi atnaujintas pėsčiųjų ir dviračių takas.
Miesto širdyje stovi pirmasis Lietuvoje Kovo 11-ajai skirtas paminklas „Laisvės šauklys“, o šalia ąžuolas, kuris buvo pasodintas pažymėti atkurtos Lietuvos dešimtmetį. Šis medis ypač svarbus visam Šilalės kraštui – ąžuolo lapai pavaizduoti rajono herbe.
Kontaktai: daugiau informacijos apie Šilalės miestą rasite Šilalės Vlado Statkevičiaus muziejuje, S. Gaudėšiaus g. 4, Šilalė, tel. +370 449 515 72.
6. Medvėgalis – iškiliausia Žemaitijos kalva
Aplankius Šilalės miestą, Laukuvos, o paskui Varnių link, patogu nuvykti iki aukščiausio Žemaitijoje piliakalnio – Medvėgalio (234,5 m). Sakoma, jog nuo jo viršūnės matyti 14 bažnyčių bokštų. Tai centrinė, žymiausia tvirtovė, gynusi Žemaitiją nuo kryžiuočių antpuolių, o piliakalnyje stovėjusi Medvėgalio pilis vadinama viena stipriausių šiame regione. Šalia Medvėgalio kūpso dar šeši – Pilies, Piliorių, Sumonių, Ąžuolų, Alkos ir Bevardis – kalnai.
Gausiai žmonių minias pritraukia ant Medvėgalio kalno vykstantys įvairūs renginiai: žemaičių sueigos, menų festivaliai, kalnų sąšaukos. Liepos 6 dieną čia kartu su visa Lietuva bus giedama tautiška giesmė, liepos 22 dieną vyks kasmetinis klasikinės ir kamerinės muzikos „Medvėgalio menų festivalis“.
Pakeliui į paties Maironio ne kartą lankytą ir apdainuotą Medvėgalį verta aplankyti vieną seniausių Žemaitijos gyvenviečių – Laukuvos miestelį ir jo objektus: Laukuvos Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčią, tremtinės, gydytojos, rašytojos ir atsiminimų knygos „Lietuviai prie Laptevų jūros“ autorės Dalios Grinkevičiūtės namą.
7. Slaptas senovės lietuvių takas klampioje pelkėje
Archeologai netoli Medvėgalio aptiko Sietuvos kūlgrindą (žemaitiškai kūlis – akmuo). Šiuo slaptu povandeniniu taku naudojosi, kaip manoma, senovės žemaičiai, kovodami su priešais (apie XIII-XIV a.). Beje, ši kūlgrinda yra vienintelė Lietuvoje dar naudojama ir pritaikyta turizmui. Tai išties puiki pramoga visai šeimai. Norintys išbandyti akmenimis grįstą pelkę naktį su patyrusiu gidu, siūlome atvykti liepos 14 d. 23.30 val. į stovyklavietę prie Paršežerio ežero (Laukuvos sen., Šilalės r.).
Kontaktai: daugiau informacijos apie ekskursijas po kūlgrindą rasite Varnių regioninio parko direkcijos interneto svetainėje www.varniuparkas.lt.
8. Pažintis su Požerės apylinkėmis ir Paršežerio ežeru
Šalia kūlgrindos įrengtas 23 kilometrų Aukštagirės pėsčiųjų ir dviratininkų takas, vingiuojantis per Požerės apylinkes (Laukuvos sen.). Keliaudami šiuo taku turėsite galimybę pamatyti kalvotąją Žemaitiją, susipažinti su gamtinėmis ir kultūrinėmis pietinės Varnių regioninio parko dalies vertybėmis: Medvėgalio, Bilionių ir Burbiškių piliakalniais, Požerės miestelio architektūros objektais.
Šalia Požerės miestelio tyvuliuoja Paršežerio ežeras. Čia naujai įrengta poilsiavietė su viešu paplūdimiu, nameliais, krepšinio, tinklinio, vaikų žaidimo aikštelėmis.
Aplink Paršežerio ežerą įrengtas pažintinis pėsčiųjų takas, kurio bendras ilgis apie 14 km. Tačiau turistai paprastai renkasi 4 kilometrų maršrutą, mat jis, veda mediniu taku.
Kontaktai: Varnių regioninio parko direkcijos interneto svetainėje www.varniuparkas.lt galite rasti informacijos apie pažintinių takų maršrutus.
9. Bilionių piliakalnis ir Aukštagirės apžvalgos bokštas
Toliau važiuojant Žemaičių plentu matosi Bilionių piliakalnis, dar vadinamas Švedkalniu. Dėl ryškiai matomų piliakalnio gynybinių įtvirtinimų liekanų jis primena laiptuotą piramidę. Piliakalnis apjuostas pelkėmis ir miškais, manoma, kad čia galėjo įvykti Pilėnų – legendinės Žemaičių pilies – tragedija, kurios metu, užpuolus kryžiuočiams, susidegino patys žemaičiai.
Pasivaikštinėjus po piliakalnį, jo papėdėje galite apžiūrėti per stebuklą išsaugotą Jono Rupšlaukio XIX a. etnografinę sodybą – vienintelę tokią visame Šilalės rajone.
Netoli šio piliakalnio yra Aukštagirės kalnas, kurį, kaip pasakoja legenda, supylė milžinas. Ant kalno stovi 15 m aukščio Aukštagirės apžvalgos bokštas, nuo kurio atsiveria įspūdinga panorama.
10. Kaltinėnai ir aukščiausias Lietuvoje kryžius
Pažintį su Šilalės kraštu siūlome užbaigti Kaltinėnų miestelyje, kurį pasieksite tęsdami kelionę Žemaičių plentu. Apie 1416-1424 m. Kaltinėnuose paties kunigaikščio Vytauto nurodymu buvo pastatyta viena pirmųjų Žemaitijoje bažnyčių. Iki šių dienų bažnyčia neišliko, vietoj jos stovi naujas modernios sakralinės architektūros statinys, kurio pagrindinis akcentas – beveik 5 m aukščio prisikėlusio Kristaus skulptūra iš balto marmuro ir bronzos.
Rekomenduojame pasivaikščioti Dvasingumo parke, kuriame įrengtos Kristaus kančios stacijos-stotelės. Čia rasite aukščiausią kryžių Lietuvoje (19 m), kuris simbolizuoja 1990 m. tautos prisikėlimą.
Kaltinėnai gali didžiuotis Pilės piliakalniu. Jo papėdėje yra pastatytas medinis paminklas Vytautui Didžiajam ir pergalei Žalgirio mūšyje atminti.
Šilalės rajone yra ką veikti ir visą savaitę
Turintiems daugiau laiko Šilalės rajonas gali pasiūlyti smagių vandens pramogų – žygį baidarėmis viena vaizdingiausių Lietuvoje upių Jūra. ,,Gedimino kelias“ – taip vadinasi net 47 km maršrutas, kuriuo galėsite leistis į paties kunigaikščio Gedimino pilies, Velnio krėslo, 1863 m. sukilėlių kapų paieškas. Tai dešimta pagal ilgį (apie 170 km) Lietuvos upė, pasižyminti rėvų gausa, vaizdingais slėniais.
Verti dėmesio Šilalės krašto piliakalniai, kurių net 33 – daugiausiai visoje Žemaitijoje. Žygis po piliakalnius gali tapti puikiu iššūkiu, juolab, kad 2017-ieji – Piliakalnių metai.
Tiems, kuriems artima tremties tema, Šilalės rajone gausu Laisvės kovotojams skirtų paminklų, yra įrengta partizanų žeminė Didkiemio seniūnijoje, atnaujinta Tremtinių aikštė Pajūrio miestelyje.
Šilalės kraštas žymus tiek kryždirbių, tiek pakelės kryžių, koplytėlių gausa. Šis bruožas galėtų garsinti rajoną ne tik Lietuvoje, tačiau ir visame pasaulyje.
Šilalės kraštas išskirtinis bažnyčiomis, ypač medinėmis, su unikalia architektūra. Daugelis žavisi analogų neturinčia Drungeliškės koplyčia. Tradicinės liaudies architektūros Dievo namai yra unikalūs savo struktūra – „koplyčia koplyčioje“. Viduje yra senoji koplyčia, virš kurios buvo pastatyta dabartinė.
Verta aplankyti net 20 skirtingų kalbų mokėjusio kunigo Kazimiero Jauniaus gimtinę Lembo kaime (Kvėdarnos sen.). Klėtelės patalpose įkurtas memorialinis muziejus su autentiškais kalbininko daiktais. Muziejaus teritorijos aplinka etnografinė: atkurtas šulinys, autentiškas tvarto-daržinės pastatas bei tvora.
Šaltinis: Vytenis Almonaitis, Junona Almonaitienė „Šiaurės Karšuva: keliautojo po Šilalės kraštą žinynas“; Zenonas Baubonis, Gintautas Zabiela „Šilalės krašto piliakalnių atlasas“; Varnių regioninio parko direkcijos informacija.
Šilalės rajono savivaldybės inf.
37 ežerų slėpiniai Veisiejų regioniniame parke
Iškilios kalvos, vinguriuojančios upės, gilios raguvos, paslaptingi pusiasaliai, samaniniai...
Idėjos savaitgaliui Lietuvoje: nuo didžiausio šakočio pasaulyje iki mažiausio muziejaus
Įpusėjant rudeniui ir ieškant būdų atsitraukti nuo rutinos, rudeniškoms kelionėms mūsų...
Maršrutas Dzūkijoje, kuris sužavės gurmanus ir gamtos mylėtojus
Kaimyninėje Latvijoje specialus kelionių maršrutas „Gurmanų kelias“ driekiasi per grybų,...
Anykščių rajone spindi gamtos perlas – viena gražiausių Lietuvos atodangų
Anykščių rajone spindi nepelnytai primirštas, Lietuvos ir užsienio turistų neabejotinai vertas...
Augant kelionių kainoms pasidomėjo, kur pigiau atostogauti rudenį – Lietuvoje ar užsienyje: atsakymas nustebino (3)
Kur pigiau atostogauti rudenį – Lietuvoje ar užsienyje? Į šį klausimą keliautojas, kelionių...
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (15)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Kaltinėnai


Tryškiai

Tryškiai – miestelis Telšių rajono savivaldybėje, šalia kelio , 7 km į šiaurę nuo kelio , prie Virvytės upės. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Urbanistikos paminklas.

Yra medinė Tryškių Švč. Trejybės bažnyčia (pastatyta 1751 m.; su 1804 m. varpine ir vartais), kapinės su koplyčia, Tryškių dvaras, Pavirvyčio dvaras. Veikia Tryškių Lazdynų Pelėdos gimnazija, biblioteka, poliklinika, paštas (LT-88011). Vienas pagrindinių miestelio simbolių – Tryškių šv. Florijono koplytstulpis (XIX a. vidurys; dailės paminklas). Centrinėje aikštėje stūkso saugomas Tryškių akmuo. Tryškių geležinkelio stotis yra Vainočiuose. Tryškiuose nuo 2010 m. veikia 0,9 MW galios mažoji hidroelektrinė.http://www.avei.lt/component/energy/index.php?option=com_energy&id=188&task=view Atsinaujinantieji energijos ištekliai Lietuvoje. Tryškių HE
miniatiūra|250px|left|Šv. Florijono koplytstulpis

Nuorodos Tryškių kultūros centras Tryškių Lazdynų Pelėdos vidurinė mokykla Tryškiai: istorija ir dabartis Trumpai apie Tryškius Pavirvyčio dvaras Dvaro parkas Tisena Foto galerija Žydai Tryškuose

Nuotraukos
Visos kategorijos
Naujausios
Krepšelis
Paieška
Apie
Užsakymai
Registruotis
Prisijungti
Paieška
Raktiniai žodžiai arba nuotraukos ID:
su visais žodžiais
su bent vienu iš žodžių
visose kategorijose
- Afrika
- Architektūra
- Augmenija
- Įvairūs
- Europos vietovės
- Gamta
- Gėlės
- Gyvūnija
- Lietuvos vietovės
- Maistas
- Menas
- Orai Lietuvoje
- Panorama
- Paukščiai
- Renginiai
- Transportas
- Vabzdžiai
- Vaisiai, daržovės
- Vanduo, dangus
- Žmonės
- Žuvys
Warning
: Invalid argument supplied for foreach() in
/var/www/html/galerija/cpg134/foto-album.php
on line
187
visi dydžiai
iki 6 Mb
iki 12 Mb
iki 25 Mb
iki 50 Mb
Vertikalios nuotraukos
Horizontalios nuotraukos
Nuotraukų data:
nuo
iki
Paieškos rezultatai - "Tryškiai"
65 nuotr. 3 psl.
[1]
2
3
foto@tisena.lt


Tryškiai


Aukštadvaris

Aukštadvaris – miestelis Trakų rajono savivaldybės teritorijoje, prie kelio , 60 km į vakarus nuo Vilniaus. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Urbanistikos paminklas.

 Wysoki Dwór Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XIV, psl. 129 (lenk.)
 Aukštadvaris
 Aukštadvario Kristaus Atsimainymo bažnyčia

 Bendruomenės tinklalapis
 Miesteliai.lt
 Žemėlapiai
 Kelionė po Aukštadvarį ir apylinkes

Kategorija:Aukštadvari

Sveiki,
Šį savaitgalį su buvusiomis kursiokėmis keliavome į Aukštadvarį, tad noriu pasidalinti patirtais įspūdžiais su visais šio blogo skaitytojais!
Iš ežerų pakrantėse randamų akmeninių kirvukų bei titnago dirbinių galima spręsti, jog dabartinio miestelio vietoje žmonės gyveno jau prieš 4 – 5 tūkstančius metų. Patikimesnių duomenų apie Aukštadvarį galima rasti XV a. Tuo metu dvaras priklausė Lietuvos didiesiems kunigaikščiams. Manoma, kad nuo dvaro, įsikūrusio aukštame piliakalnyje ir kilo gyvenvietės pavadinimas. 1569 m. Ivano [Vasiljevičiaus] Liackio pastangomis Aukštadvariui buvo suteikta miesto privilegija, kas leido oficialiai rengti turgus. Nuo tada jis imtas žymėti žemėlapiuose. Manoma, kad XVII a. antroje pusėje Aukštadvaris atiteko Liackių kreditoriams. Galima spėti, jog šios giminės valdomas dvaras stovėjo piliakalnyje, kur rasti neglazūruotų koklių fragmentai, namų pamatų ir krosnies liekanos, sandėlių grindiniai.
Pirmiausia pasukome Aukštadvario dvaro link.
XIX a. pradžioje Aukštadvario dvarą, miestelį ir aplinkinius akimus (1100 dešimtinių žemės) valdė dvarininkai Malevskiai. Dvarą įsigijo Vilniaus universiteto rektoriaus Simono Malevskio brolis teisininkas Antanas Malevskis. Į Aukštadvarį pas dėdę paviešėti dažnai atvažiuodavo S. Malevskio sūnus Pranciškus Jeronimas, Vilniaus universiteto studentas, slaptos Filomatų draugijos narys. Kartu į Aukštadvarį atvykdavo jo bičiulis poetas Adomas Mickevičius, mėgdavęs pasėdėti dvaro parko pavėsinėje. Vienas ąžuolas ir mūsų dienomis vadinamas A. Mickevičiaaus vardu. Vienas giminės atstovas – Bronislovas Malevskis – paliko žymų pėdsaką Aukštadvario istorijoje. Jo iniciatyva miestelyje buvo pastatyta vaistinė, ambulatorija, 1906 m. dvare įtaisytas upėtakių auginimo ūkis, kuris prieš I pasaulinį karą duodavo iki 3 000 rublių gryno pelno.
Nesant Malevskių vyriškos giminės palikuonims, dvaras perėjo Broniskovo Malevskio žento – Vlado Mangirdo - žinion.
1940 m. Valstybinės žemės ūkio komisijos posėdyje 16 Aukštadvario dvarų buvo išparceliuota. V. Mangirdo dvaro žemės buvo išdalintos bežemiams ir mažažemiams, o pati Mangirdų šeima ištremta.
Pokario metais dvare buvo Lentvario tarybos ūkio skyrius, o 1950 m. jo žemės įjungtos į Dzeržinskio kolūkio sudėtį. 1955 m. dvare buvo įkurta tuberkuliozės ligoninė.
Jai priklausęs rentgeno kabinetas tebestovi prie pagrindinių dvaro vartų.
Atkūrus Lietuvos nepriklausomybę, dvaras sugrįžo buvusių savininkų vaikaičiams. Tiesą pasakius, kai pamatai ant Valstybės saugomo kultūros objekto užrašą “Privati valda”, pasijauti nejaukiai. Tačiau paprašius savininkų, jie geranoriškai leidžia aplankyti dvarą ir parką. Skaitydama apie šį dvarą, radau informacijos, jog kartais savininkai netgi leidžia aplankyti dvarą iš vidaus. Mes aplankėme tik parką.
Prie rūmų veda alėja.
Klasicistinio stiliaus dvaras pastatytas 1837 m. Jį juosia žymaus prancūzų architekto E. Andre motyvais įkurtas mišraus stiliaus parkas.
Iki mūsų dienų išliko rūmai, svirnas, tvartas, rūsys, sandėlis, mailiaus inkubatorius, 25 tvenkiniai.
Parke vaikščioti reikia atsargiai – takus labai pamėgo gražiosios Aukštadvario sraigės
Einant takeliu, aptikome labai žavų staliuką…
Dvaro apylinkėse galima maloniai pailsėti…
Aplankę dvarą, keliavome prie Aukštadvario Šv. Dominyko bažnyčios ir dominikonų vienuolyno.
1518 m. Vilniaus vyskupo Vaitiekaus Radvilos rūpesčiu Aukštadvaryje buvo pastatyta katalikiška Šv. Dominyko bažnyčia. Jai buvo dovanota dešimtinė iš Aukštadvario dvaro, 4 kapos grašių iš miestiečių smuklių, 2 ežerai, 4 žemės sklypai klebonijos ir mokyklos statybai. Jonas Alfonsas Liackis 1629 m. pradėjo ir 1635 m. baigė statyti mūrinę bažnyčią ir dominikonų vienuolyną, prie kurių veikė pradžios mokykla.
1832 m. Rusijos valdžia juos uždarė, vienuolynas tapo kareivinėmis, o bažnyčia 1843 m. buvo pertvarkyta į cerkvę.
Per Pirmąjį pasaulinį karą vokiečiai cerkvę pavertė grūdų sandėliu. 1919 m. pastatai laikinai grąžinti katalikams. 1923 m. buvo atiduoti Lietuvos moterų kultūros draugijai. Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčia uždaryta, paskui pertvarkyta į sandėlį, o šis į restoraną.
Šiuo metu pastatai grąžinti tikintiesiems.
1910 m. pagal A. Filipovičiaus – Duboviko projektą, darbus prižiūrint Bronislovui Malevskiui Aukštadvaryje pradėta statyti nauja medinė Kristaus Atsimainymo bažnyčia, kurios statybos baigtos 1913 – 1915 m.
Prie bažnyčios atsiveria nuostabus vaizdas į Navos ežerą…
Aukštadvario kapinėse dar išliko dvarininkų Malevskių giminės kapai.
Užkopėme ir į Kartuvių kalną. Legenda byloja, kad šiame kalne Muravjovo budeliai 1863 m. buvo įrengę kartuves ir kardavo sukilimo dalyvius. O pakartų sukilėlių žmonos ir sužadėtinės iš sielvarto pasiskandino kalno papėdėje esančiame ežerėlyje, kuris nuo to laiko vadinamas Marčežeriu, Mergežeriu (ežeras, kuriame pasiskandino marčios, merginos).
Ironiška, bet šio kalno viršūnėje iš kursiokių gavau gimtadienio dovaną
Kalno aukštis 21 m. Pasakojama, kad pagonybės laikais ant šio kalno viršunės vykdavo įvairios apeigos.
Nusileidę pasukome ties rodyklę į Nipronių akmenį. Ir čia teko kaip reikalas paklaidžioti… Aukštadvario regioninio parko vadovai nurodo, jog iki akmens kažkur 3 km. Sakyčiau tikrai daugiau. Kaip kelias išsišakoja į dvi dalis, pasigedome antros rodyklės, tad, aišku, nusukome ne į tą pusę Reikėjo galvoti, jog vaizdingoje ežero pakrantėje asfaltuotas kelias gali vesti tik į privačias valdas
Tačiau klaidžioti buvo labai malonu – vietinės poilsiavietės įspūdingo grožio! Vienoje jų, prieš pat “Babrauninkų mišką” suradome labai dailų gandralizdį…
Po ilgų pastangų pagaliau pasiekėme Nipronių akmenį.
Dalis šio akmens yra žemėje. Ant vieno jo šono – užrašas “MOPIT”, kitoje pusėje – kryžius. Žmonės pasakoja, kad prie šio akmens vaidenasi. Mums “pasivaideno” tik linksmai nusiteikusių motociklininkų kompanija Kitas šio akmens pavadinimas – Didysis.
Yra žinoma, kad apie 1904 – 1905 m. jis buvo pono ir valstybinės žemės riboženklis. Ponas savo pusėje iškalė jau minėtą “MOPIT” užrašą, kas rodė kryptį į jo žemę. Raides vietiniai gyventojai aiškina taip – “Mano pinigai čia” (lenk. “moje pieniądzie tutoj”). Viena iš legendų pasakoja, kad akmenį pastatė kareiviai po to, kai Napoleonas čia brangų lobį. O prieš keletą metų traktorininkas netoliese iškasė puodą su pinigais (dabar jis saugomas Trakų muziejuje).
Radau informacijos, kad ant šio akmens laisvai sutilptų 20 žmonių grupė. Jo matmenys yra 6-3-2.2 m.
Akmens viršuje yra duobutė, kuri, vietinių žmonių žodžiais, yra visada pilna vandens. Tuo vandeniu buvo gydomos akys. Gaila to fakto nežinojome būdami prie akmens – tikrai išbandytume
Po Nipronių akmens buvo suplanuotas Tolkiškių buvusios dvarvietės lankymas. Dvaro vietoje kadaise buvo pastatyta mokykla, kuri sudegė. Link apdegusiu pastatų veda gan apleista dvaro alėja. Išliko keli dvaro ūkiniai pastatai. Netoliese esančiame miškelyje buvo dvaro savininkų kapavietė, apie kurią dabar byloja vieniša koplytėlė.
Privažiuoti prie jos neįmanoma. Senais laikais į kapinaites turėjo būti kelias, tačiau dabar jo pėdsakų nebeliko. Atėjome vietinio ūkininko lauko pakraščiu.
Pakeliui namo trumpam užsukome pasižiūrėti į Onuškio Šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčią.
Pirmoji bažnyčia Onuškyje minima 1529 m. XVI a. pabaigoje ji priklausė evangelikams reformatams, nes Onuškio palivarko savininkas 1611 m. ją vėl grąžino katalikams. 1655 m. bažnyčia sudegė. Atstatyta buvo po 1674 m. Dabartinė vėlyvojo klasicizmo ir romantizmo bruožų bažnyčia statyta 1823 – 1829 m. dvarininko K. Šetkevičiaus rūpesčiu.
Kadangi pradėjo lyti, pasukome namo. Tad, kol kas tiek įspūdžių ir kelionių Būsite Aukštadvaryje – pakeliaukyte po apylinkes, tikrai verta!
Valentina ir kompanija.
Rašydama straipsnį naudojau:
http://www.aukstadvaris.lt/parkas.htm
http://www.turizmokatalogas.lt/objektas/aukstadvario_dvaro_sodyba.html
http://lt.wikipedia.org/wiki/Onu%C5%A1kio_%C5%A0v._apa%C5%A1tal%C5%B3_Pilypo_ir_Jok%C5%ABbo_ba%C5%BEny%C4%8Dia
Geras ir idomus straipsniukas.
Su tais nuosavybes grazinimais devintam kisieliui nuo vandens (ar atvirksciai:D?) tai man isvis kazkoks apsurdas atrodo… Tiesiog eiline proga kazka sumachinuot ir tiek.
Šiaip žinojome, kad grąžinami dvarai. Bet kai kaktomušiu susiduri kažkaip keistai pasidaro
Pasijutau, kaip antrakart apkeliavusi ir aišku, pusės dalykų keliaudamos nežinojome – na bet buvo kur pasireikšti fantazijai Ačiū Valentina!
Ačiū, kolegei, kuri vežė mus į šią kelionę


Aukštadvaris


Janapolė

Janapolė – miestelis Telšių rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į rytus nuo , 8 km į šiaurę nuo Varnių, Virvytės dešiniajame krante. Seniūnaitijos centras. Yra paštas (LT-88040).

 Žemaičių vyskupystės muziejus
 Janapolė
 Samogitia

Kategorija:Janapol

Nuorodos Žemaičių vyskupystės muziejus Janapolė Samogitia

|
|
- Janapolė (seniau
Viržuvėnai) gyvenvietė prie Virvytės upės, 8 km į
šiaurę nuo Telšių. Pirmą kartą šią vietovę, ją
įvardindamas kaip Versevene, rašytiniuose
šaltiniuose Livonijos kronikoje 1370 m. paminėjo
Hermanas Vartbergas. Na o Širmės kalno 3 mezolito
gyvenvietės ir kiti šių apylinkių vietų archeologiniai
kasinėjimai parodė, kad čia žmonės gyveno dar mezolito
laikotarpiu. Neolito ir žalvario amžiais čia buvo itin
tankiai gyvenama.
- XIII a. Janapolė
priklausė Ceklio žemei.
- Netoli Janapolės
tekantis Drujos upelis istorikų laikomas takoskyra tarp
Kuršių ir Žemaičių genčių žemių, o kalbininkams šis
upelis riba tarp dounininkų ir dūnininkų
tarmių.
- Viržuvėnų
apylinkėse žemaičiai apsigyveno XIV a., kai sunyko kuršių
Ceklio žemė ir sustiprėjo Medininkų.
- 1421 m. Vytautas
Viržuvėnus padovanojo Žemaičių vyskupui. Vyskupų
valdžioje jie buvo iki XIX a. Po to miestelis atiteko iždui.
- Viržuvėnų kaimas
rašytiniuose šaltiniuose minimas nuo 1507 m.
- XVII a. čia
suformuotas vyskupo dvaras.
- 17081711 m. maras
nusinešė trijų ketvirtadalių miestelio gyventojų gyvybes.
Siekiant, kad kraštas atsigautų, ekonomiškai sustiprėtų,
Veiviržėnų dvare, kuriam priklausė 12 kaimų, buvo
panaikintas lažas.
- 1762 m., Žemaičių
vyskupu paskyrus Joną Lopacinskį (gimė 1708 m., mirė 1788
m., vyskupo pareigas ėjo 17621778 m.), jis savo
rezidenciją iš Alsėdžių perkėlė į Veivirženus. Jo
rūpesčiu iš Varnių į Veiviržėnus nutiestas kelias, 1776
m. pastatyta pirmoji medinė Šv. Mykolo arkangelo bažnyčia,
vyskupas Veiviržėnams suteikė parapijos teises, nustatė
jos ribas.
- Tuo laiku buvo
atnaujinti, perstatyti pagrindiniai dvaro pastatai, prie jo
įkurtas sodas-parkas, išplėtota miestelio infrastruktūra,
buvo statomi gražūs namai, čia lankydavosi daug iškilių
krašto žmonių, Žemaitijos diduomenė. Veiviržėnai
vyskupo garbei pradėti vadinti Janapole.
- Po J. Lopacinskio
mirties Žemaičių vyskupų rezidencija vėl buvo perkelta į
Alsėdžius ir Veiviržėnų reikšmė sumenko. XIX a.
viduryje iš dvaro buvo likę tik griuvėsiai, anksčiau
buvęs gražus parkas sunykęs.
- XIX a. čia buvo 24
dūmai.
- 1812 m. Janapolėje,
jos apylinkėse pabuvojo Napoleono kariuomenė.
- 1823 m. įsteigta
Janapolės mokykla.
- Miestelio ir
apylinkių gyventojai aktyviai dalyvavo 1831 m. sukilime
susivienijus Janapolės, Varnių ir Telšių gyventojams iš
Telšių buvo išvyti carinės Rusijos valdininkai ir
kariuomenė.
- XX a. pirmaisiais
dešimtmečiais Janapolė priklausė Varnių valsčiui. 1923
m. čia gyveno 104 žmonės, buvo 20 sodybų.
- Janapolė buvo
kolūkio centras. Tada čia gyveno apie 300 žmonių.
- Šiuo metu gyvenvietė
priklauso Varnių seniūnijai. Čia veikia pagrindinė
mokykla, medicinos punktas, biblioteka, kultūros centras.
- Gyvenvietės puošmena
medinė Šv. Mykolo arkangelo bažnyčia. Jos interjerą
puošia 4 gražūs altoriai, 1829 m. padarytas kryžius,
ornamentuoti drožiniai palubėje.
- Prie bažnyčios yra
nemažai palaidojimų, šventoriaus kampe varpinė, įdomūs
šventoriaus vartai.


Janapolė


Renavas

Renavas – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, kairiajame Varduvos krante, šalia kelio . Dvaro seniūnaitijos centras (Renavo seniūnaitijos centras yra Vadagiuose). Kaime stovi Šv. Izidoriaus bažnyčia (pastatyta 1933 m.) su varpine, išlikę dvaro rūmai (kultūros paminklas nuo 2008 m.), parkas, kurio svarbiausi gamtos paminklai – storiausia Lietuvoje Renavo eglė ir Daugiavaikė liepa. Renavo pagrindinė mokykla ir paštas įsikūrę gretimame Vadagių kaime. Yra biblioteka, vandens jėgainė.

 Renavo Šv. Izidoriaus bažnyčia
 Renavo dvaras
 Renavo dvaras

 Renavo istorija
 Žemėlapiai
 Renavo dvaras
 Renavo parkas

Kategorija:Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietė

Nuorodos Renavo Šv. Izidoriaus bažnyčia Renavo dvaras Renavo dvaras Renavo istorija Žemėlapiai Renavo dvaras Renavo parkas

- Adresas: Renavo k., Sedos sen., Mažeikių r.
- Plotas 51,4 ha (kartu su miško parku).
-
- Vadagiai nedidelė Mažeikių rajono gyvenvietė. Netoli nuo jos, ant Varduvos kranto, stovi dviaukščiai klasicizmo stiliaus su neorenesansiniais elementais rūmai (statyti dviem etapais: XVIII a. pab.XIX a. pr. centrinė dalis, XIX a. II p. dviaukščiai rizalitai) ir sudėtinis parkas su vyraujančiais peizažinio stiliaus elementais. Parką sudaro apie 6 ha dydžio pagrindinė šiaurinė parko dalis ir kelis kartus didesnis upelio slėnyje išsidėstęs miško parkas.
- XIX a. pirmoje pusėje Renavo dvarą valdė Antanas Renė, plačiai garsėjęs savo pomėgiu sodininkauti. Po jo mirties dvaras atiteko Eugenijui Rönnei, o vėliau grafui F. Mielžinskiui, kuris šalia Varduvos upelio gražioje vietoje įkūrė naują apie 6 ha ploto parką. Apie 1880 m. šlaito viršuje buvo perstatyti jau minėti kuklūs, bet gana puošnūs rūmai. Jie garsėjo vertingomis paveikslų bei antikvarinių meno dirbinių kolekcijomis. Sovietmečiu (1980 m.) dvaro rūmai buvo pradėti restauruoti. Dabar juose veikia Mažeikių muziejaus padalinys, eksponuojamos dailės kūrinių parodos. Rūmuose išsaugota autentiška dvaro laikų bibliotekos aplinka.
- Nuo įrengtų terasų su puošniomis baliustradomis atsiveria puikūs reginiai į slėnyje esantį miško parką bei gretimas apylinkes. Rūmai ir parkas ypač puošniai atrodo nuo slėnio pusės. Nedideliame rūmų parko parteryje iki mūsų dienų išliko nemažai egzotinių medžių, pvz., kanadinė cūga, paprastojo buko raudonlapė forma, paprastojo ąžuolo kiparisinė bei glaustašakė formos, kvapusis beržas, geltonžiedis kaštonas, auga ir maumedis, veimutinė pušis. Dauguma senųjų medžių yra įspūdingų matmenų, gana geros būklės, vertingi tiek pažintiniu, tiek ir moksliniu požiūriu. Iš viso parke priskaičiuojama 19 sumedėjusių introducentų rūšių ir formų. Gražūs, išlakūs čia ir vietiniai medžiai: paprastieji klevai, ąžuolai, uosiai, mažalapės liepos, karpotieji beržai, paprastosios ievos.
- Prie įvažiavimo į parko teritoriją akį džiugina puiki klevų alėja. Šalia rūmų yra puošni pergolė vijokliniams augalams. Tiesa, jų asortimentas čia gana menkas. Šiaurinėje parko dalyje vyrauja savaiminių rūšių klevai, liepos, uosiai, yra nemažai eglių ir ąžuolų. Miško parke daug eglių ir ąžuolų, liepų, klevų, uosių. Pietinio pakraščio pievelėje auga apie 150 metų senumo 30 m aukščio Storoji eglė, kurios kamieno skersmuo siekia 1,2 m.
- Šį parką, kaip ir daugelį kitų, pastaraisiais metais persekiojo įvairūs kenkėjai, ligos. Šios negandos ypač praretino miško parko egles ir guobas. Miške, prie Varduvos vingio, auga apie 10 savaiminių pilkųjų kėnių.
- Renavo parkas garsėja pavasarį jį nuklojančia žibuoklių jūra. Įspūdingos čia žydinčių liepų kvapais prisodrintos vasaros dienos.
- Renavo parką pastaraisiais metais rūpestingai prižiūri ir tvarko Mažeikių muziejus ir miškų urėdijos darbuotojai. 2003 m. pastatytas medinis lieptas per Varduvą, sujungęs abi parko dalis.
|© Regionų kultūrinių iniciatyvų centras
|
© Žemaičių dailės muziejus
Tinklalapis atnaujintas 2004.12.07


Renavas


Klaipėdos dramos teatras

thumb|250px|Klaipėdos dramos teatras po 2015 m. baigtos rekonstrukcijos

Klaipėdos dramos teatras – dramos teatras Klaipėdoje, Teatro g. 2. Teatro vadovas - Tomas Juočys.

thumb|Dėl rekonstrukcijos teatras keletą metų glaudėsi Žvejų rūmuoseNuo 2007 m. vasario teatras dėl avarinės būklės uždarytas rekonstrukcijai. Dramos teatro pastatas pateko į trijų Lietuvoje prioritetiniais laikomų kultūros objektų, kuriuos reikia renovuoti, sąrašą. Projektas parengtas 2008 m. Interjero sprendiniai parengti 2013–2014 m. Projekto autoriai Kristina Jurkutė, Stanislovas Lukšas, Saulius Manomaitis.

Dramos teatro rekonstrukcija itin sudėtinga: būtina buvo nugriauti žemėn smegusią pastato dalį, sykiu išsaugant istorinius fasadus. Įrengus naujus polinius pamatus, ant jų pastatytas naujas istorinio pastato priestatas. Sudėtingiausia rekonstrukcijos dalis - įrengti polinius pamatus po istoriniu pastatu, kuriame yra Dramos teatro scena ir žiūrovų salė, negriaunant esamo statinio. Rekonstravus teatro pastatus prasidės jo įrengimo darbai - bus perkama nauja scenos, žiūrovų salių įranga. Bendra visos teatro rekonstrukcijos vertė siekia apie 65 mln. litų, darbų rangovas – bendrovė „Pamario restauratorius“.Dramos teatro rekonstrukcija

Buvo numatyta užbaigti darbus 2014 m.,Klaipėdos dramos teatras pagaliau kyla iš dumblo vėliau ši data buvo koreguojama.Vilnius tvarko Klaipėdą kaip nori Klaipėdos dramos teatre – permainų metas

2015 m. lapkričio 7 d. įvyko iškilmingas teatro pastato atidarymo renginys.Rekonstruoto teatro pastato atidarymo renginys  Teatras tapo vienu moderniausių Baltijos regione. Apatinėse teatro patalpose sumontuota moderni hidraulinė įranga, išskirtinė garso bei apšvietimo aparatūra. Automatiškai valdoma scena gali judėti kartu su žiūrovų parteriu. Kėlimo mechanizmai ir sceną, ir patį parterį gali kilnoti įvairiais lygiais, sukinėti į šonus. Paslėpus grindyse kėdes, plokštumas įmanoma sulyginti taip, kad žiūrovų salė ir scena taptų vientisa erdve, tinkančia ne tiktai teatro pastatymams. Be to, įrengtas teatro muziejus, kuris primins šios kultūros įstaigos praeitį


Klaipėdos dramos teatras


Klaipėdos dramos teatras

thumb|Dėl rekonstrukcijos teatras keletą metų glaudėsi Žvejų rūmuoseNuo 2007 m. vasario teatras dėl avarinės būklės uždarytas rekonstrukcijai. Dramos teatro pastatas pateko į trijų Lietuvoje prioritetiniais laikomų kultūros objektų, kuriuos reikia renovuoti, sąrašą. Projektas parengtas 2008 m. Interjero sprendiniai parengti 2013–2014 m. Projekto autoriai Kristina Jurkutė, Stanislovas Lukšas, Saulius Manomaitis.

Dramos teatro rekonstrukcija itin sudėtinga: būtina buvo nugriauti žemėn smegusią pastato dalį, sykiu išsaugant istorinius fasadus.


Pavandenė

Pavandenė – miestelis Telšių rajono savivaldybėje, į rytus nuo Varnių, Varnių regioniniame parke, prie kelio  ir 2 km nuo  krašto kelio. Seniūnaitijos centras. Yra medinė Šv. Onos bažnyčia (pastatyta 1802 m.), veikia Pavandenės pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-88045). Stovi Nepriklausomybės paminklas (pastatytas 1928 m., po karo nugriautas, 1988 m. atstatytas). Rytuose telkšo Gludo ežeras, netoliese Moteraičio, Sprūdės ir kiti piliakalniai. Yra išlikusių XVIII–XIX a. liaudies skulptūrų. Miestelis patenka į Varnių regioninį parką.
miniatiūra|240px|left|Miestelio panorama

 Pavandenės istorija
 Trumpai apie Pavandenę
 Pavandenės miestelio tinklalapis

Kategorija:Lietuvos miesteliai
Kategorija:Telšių rajono savivaldybės gyvenvietė

Nuorodos Pavandenės istorija Trumpai apie Pavandenę Pavandenės miestelio tinklalapis

Pavandenės vardas rašytiniuose šaltiniuose pradėtas minėti XIV a., nors jo apylinkėse žmonės gyveno jau prieš 10 tūkst. metų.
Pavandenė ir jos apylinkės priklauso Biržulio ežero baseinui, kuris, kaip parodė archeologiniai kasinėjimai, buvo vienas svarbiausių baltų centrų Vakarų Lietuvoje. Pavandenės miestelis įsikūręs tarp trijų svarbių Žemaičių kalnų: Sprūdės piliakalnio, Sklepkalnio (alkakalnio) ir Moteraičio piliakalnio. Jau pats vietovardis Pavandenė liudija esant šią vietovę nuo seno vandenų apsuptą: iš vakarų pusės kalvas, kuriose dabar įsikūrusi Pavandenė, skalavo žuvingiausio ir vieno iš didžiausių Žemaitijos ežerų — Biržulio platūs vandenys, o rytuose įkritęs į gilią daubą slūgso Bludo (Gludo) nedidelis ežerėlis. Žvelgiantiems į ežerą nuo aukštų kalvų, įspūdingai blizga Biržulis vakarės saulės spinduliuose. Pavandenė yra Žemaitijos viduryje, pakilusi virš jūros 146 metrus. Iš kur bepažvelgsi ir iš kur atvažiuosi — ar iš Varnių, ar iš Janapolės — matyti bažnyčios bokštas
ir daugelis namų namelių. Pavandenės ir vardas kilęs nuo vandenų, visa ji apsupta vandenimis, ežerais, upeliais. Ir kalnais kalneliais, dvarais dvareliais, kurių tik pavadinimai likę.Pavandenė stovi tarp didelių dviejų garbingų kalnų. Šiaurėje Sprūdės kalnas su žemaičių pilies liekanomis, padavimais ir legendomis, kurios jau baigia išblėsti iš mūsų atminties.
Garbingi mūsų praeities karvedžiai, kunigaikščiai, valdovai garbingai gynė Žemaičių kraštą nuo žiaurių kryžiuočių, rusų, mongolų, švedų ir kitų, kurie žudė ir teriojo mūsų gražią Žemaitiją ir jos žmones. Antrasis tai Moteraičio kalnas su aukšta viršukalne, atrodo lyg tai būtų prisiglaudęs prie Gludo ežero ir negali pasiekti Sprūdės, nes užstoja ežeras ir kalvos. O tų kalvų kalnelių, lyg avių būrys aplinkui kalnus ir ežerus.
Lyg iš žemės lenda jų viršūnės su įvairiais vardais. Artimiausieji: Barsuko kalnelis, Ramontės kalnelis prie Medainės ežerėlio, Gautkalnis prie Biržulio ežero, tarp Biržulio ir Pavandenės Aukšdirvių kalvos, o Sprūdės kalnas sėdi lyg ant balno, apaugęs gražiom kalvom: į pietus Barsukas, į vakarus Bugniukas ir daugelis kitų. Ir Pavandenės dvaras sėdi tarp kalnelių. Kekuliai su maro kapeliais, Rudelis, parke paskendęs, Višnyno kalnas prie kelio į Pavandenę, Sklepkalnis ant Gludo ežero kranto. Ir paskutinis tarpe kalnų tai Balskalnis. O gražuolis Sprūdys, susiglaudęs su Sprūdale, per amžius seka, kas vyksta pas mus, tyli ir nieko nesako.
Pavandenė: Žemaičių praeitis(1996). Vilnius


Pavandenė


Juozas Tumas-Vaižgantas

Juozas Tumas-Vaižgantas (1869 m. rugsėjo 20 d. Maleišiuose, Svėdasų valsčius – 1933 m. balandžio 29 d. Kaune) – Lietuvos rašytojas, spaudos darbuotojas, literatūros istorikas, kritikas, visuomenės veikėjas, pedagogas, kunigas.

 Žmonės, kurie sukūrė Lietuvą. Juozas Tumas-Vaižgantas LRT dokumentinė apybraiža apie Juozą Tumą-Vaižgantą.
 Išsamus Vaižganto kūrinių sąrašas
 Lietuvių klasikinės literatūros antologija: Juozas Tumas-Vaižgantas
 Vaižganto biografija

Kategorija:Varpininkai
Kategorija:Didžiojo Vilniaus Seimo atstovai
Kategorija:Lietuvos literatūros istorikai
Kategorija:Lietuvos rašytojai
Kategorija:Lietuvos feljetonistai
Kategorija:Lietuvos redaktoriai
Kategorija:Lietuvos pedagogai
Kategorija:VDU garbės daktarai
Kategorija:Lietuvos kuniga

Nuorodos Žmonės, kurie sukūrė Lietuvą. Juozas Tumas-Vaižgantas LRT dokumentinė apybraiža apie Juozą Tumą-Vaižgantą. Išsamus Vaižganto kūrinių sąrašas Lietuvių klasikinės literatūros antologija: Juozas Tumas-Vaižgantas Vaižganto biografija

JUOZAS TUMAS- VAIŽGANTAS
Juozas
Tumas-Vaižgantas yra vienas iš didžiųjų lietuvių rašytojų. Tai iškili ir tauri
asmenybė, didelių meninių kūrinių
kūrėjas. Vaižganto kūrybinis palikimas yra gausiausias tarp jo meto rašytojų.
Juozas Tumas gimė 1869 m. rugsėjo mėn. 20 d. Malaišių kaime, Rokiškio apskrityje, ūkininko šeimoje. Tėvų bei tėviškės aplinka suteikė J.Tumui-Vaižgantui nepaprastai turtingą kalbinį bei etnografinį paveldėjimą, ugdė individualumo bei savarankiškumo pajautimą, meilę žmonėms bei gyvenimo optimizmą. Pradžios mokyklą Kunigiškiuose J.Tumas baigė per 2 metus ir 1881m. įstojo į Daugpilio realinę gimnaziją. Gimnazijoje vyraujanti pozytivystinė, laisvamaniškoji dvasia J.Tumo stipriau nepaveikė. Tautinę sąmonę ugdė "Aušra", rusų klasikų literatūra paskatino literatūriniam darbui. 1888 m. jis baigė gimnaziją ir tais pačiais metais įstojo į Kauno kunigų seminariją. Seminarijoje J.Tumas įsijungė į tautinį darbą, dalyvavo lietuvių klierikų patriotų slaptoje Lietuvos Mylėtojų Draugijoje, šv. Kazimiero draugijoje, pradėjo literatūrinį darbą.
Juozas Tumas - Vaižgantas (1869 - 1933)
1893 m. Vaižgantas baigė seminariją ir buvo įšventintas kunigu. 1894 m. paskirtas vikaru į Mintaujos lietuvių parapiją. Dėl nesutarimų su vietiniais kunigais, 1895 m. jis buvo perkeltas į Žemaitijos gilumą - Mosėdį. Čia prasidėjo didžioji J.Tumo patriotinė veikla. Jis buvo vienas iš "Tėvynės Sargo" organizatorių, redaktorių ir platintojų. 1898 m. J.Tumas buvo perkeltas vikaru į Kulius. 1900 m. pradėjo leisti žurnalą inteligentams "Žinyčia". 1901 m. J.Tumas buvo perkeltas į Micaičius. Čia jo lietuviškai veiklai susidarė opozicija iš lenkininkų, kurie apskundė J.Tumą dvasinei vyresnybei. Skundas buvo apsvarstytas, ir J.Tumui buvo uždrausta rašyti į laikraščius be vyskupų leidimo. 1902 m. J.Tumas buvo iškeltas į Vadaktėlius. Vadaktėliuose J.Tumas sulaukė lietuvių spaudos grąžinimo. Dalyvavo Vilniaus Seime, kūrė lietuviškas mokyklas, organizavo lietuvišką valsčiaus savivaldybę.
Vienas
žymiausių Vaižganto kūrinių - "Dėdės ir dėdienės"
______________________________
1906-1911 m. J.Tumas gyveno Vilniuje, dirbo "Vilniaus žinių" (1907), "Vilties" (1907-1911), "Ryto garso" (1914) redakcijose.
1911 m. J.Tumas buvo paskirtas Laižuvos klebonu. Po įtemptų metų žurnalistinio darbo, užsimojo literatūriniam darbui, bet tais pačiais metais išvyko į Ameriką "Saulės" draugijos reikalais. Ten jis buvo tris mėnesius. Grįžęs į Lietuvą, parašė knygą apie emigrantų gyvenimą. 1914 m. J.Tumas buvo atleistas iš Laižuvos klebono pareigų, išvyko į Rygą, kur dirbo "Rygos garso" redakcijoje. 1915 m. J.Tumas buvo pakviestas į Petrapilį - į centrinį lietuvių komitetą nukentėjusiems nuo karo šelpti. Petrapilyje įsijungė ir į politinę veiklą: įkūrė Tautos Pažangos partiją, dalyvavo Petrapilio lietuvių seime, pasaulio lietuvių konferencijoje Stockholme.
1918 m. J.Tumas grįžo į Lietuvą. Vilniuje įsijungė į lietuvių komitetą nukentėjusiems nuo karo šelpti, redagavo "Lietuvos aidą". 1919 m. jis pradėjo leisti laikraštį "Nepriklausoma Lietuva". 1920 m. J.Tumas persikėlė į Kauną. Čia buvo paskirtas Vytauto Didžiojo bažnyčios rektoriumi, kuriuo išbuvo iki 1932 m. Antros pagrindinės J.Tumo pareigos Kaune buvo darbas universitete: 1922-1929 m. dėstė lietuvių literatūros istorijos paskaitas. 1929 m. suteiktas garbės daktaro laipsnis. Be šių pagrindinių pareigų J.Tumas buvo daugelio organizacijų nariu, aktyviai dalyvavo kultūrinėje, visuomeninėje, politinėje veikloje, redagavo žurnalus, rašė grožinės literatūros kūrinius, publicistinius straipsnius. J.Tumas mirė 1933 m. balandžio 29 d. Kaune, palaidotas Vytauto Didžiojo bažnyčioje.
Medžiaga paimta iš http://anthology.lms.lt
Vienas žymiausių Vaižganto kūrinių - "Dėdės ir dėdienės"
______________________________


Juozas Tumas-Vaižgantas


Lietuvos krepšinio lyga

Lietuvos krepšinio lyga („Betsafe–LKL“) – stipriausia vyrų krepšinio lyga Lietuvoje, įkurta 1993 m. Vieninteliai nugalėtojai iki šiol – Kauno „Žalgiris“ (23) ir Vilniaus „Rytas“ (5).

 1993 m. įkurta Lietuvos krepšinio klubų asociacija. Asociacijos steigime dalyvavo 8 stipriausi paskutinių Lietuvos krepšinio pirmenybių klubai: Kauno „Žalgiris“, Kauno „Atletas“, Kauno „Drobė“, Vilniaus „Statyba“, Plungės „Olimpas“, Šilutės „Šilutė“, Panevėžio „Lietkabelis“ ir Klaipėdos „Neptūnas“ bei Šarūno Marčiuliono krepšinio fondo atstovai. Netrukus Asociacija virto Lietuvos krepšinio lyga, o jos narių skaičius pasipildė iki dešimties – prieš prasidedant pirmam LKL sezonui prie lygos prisijungė Kauno „Lavera“ ir Kauno „NECA“.
 1994 / 1995 m. sezone prie LKL prisijungė abu praėjusio LKAL sezono finalininkai – Šiaulių „Kelininkas“ ir Vilniaus „Lietuvos policijos akademija“ – pakeitę pavadinimus į Šiaulių „Šiauliai“ ir Vilniaus „Sakalai“. Iš čempionato pasitraukė finansinių problemų kamuojama Kauno „Drobė“.
 1995 / 1996 m. sezone prisijungė LKAL čempionai – iš Vilniaus į Alytų persikėlę Alytaus „Savy“ krepšininkai. Dėl finansinių problemų iš LKL pasitraukė Kauno „NECA“ ir Kauno „Lavera“.
 1996 / 1997 m. sezone Alytaus „Savy“ pakeitė ekipos pavadinimą į Alytaus „Alita-Savy“.
 1997 / 1998 m. sezone vietoje Vilniaus „Statybos“ įkurtas naujas klubas – Vilniaus „Lietuvos rytas“, o Alytaus „Alita-Savy“ tapo tiesiog Alytaus „Alita“.
 1998 / 1999 m. sezone prisijungė Marijampolės „Kraitenė“. Dėl finansinių problemų pasitraukė Plungės „Olimpas“.
 1999 / 2000 m. sezone dėl finansinių problemų čempionate nestartavo ir į LKAL persikėlė Šilutės „Šilutė“.
 2001 / 2002 m. sezone prie čempionato prisijungė LKAL čempionai Mažeikių „Nafta“, pereinamosiose varžybose įveikę silpniausią praėjusio sezono klubą – Marijampolės „Suvalkiją“.
 2002 / 2003 m. sezone prisijungė Kėdainių „Nevėžis“.
 2004 / 2005 m. sezone pasitraukė bankrutavusi Mažeikių „Nafta“.
 2005 / 2006 m. sezone pasitraukė bankrutavusi Alytaus „Alita“.
 2006 / 2007 m. sezone prisijungė Marijampolės „Sūduva“.
 2007 / 2008 m. lygoje rungtyniavo 10 klubų, prie lygos prisijungė 2 naujos komandos: Kauno „Aisčiai–Atletas“ (vietoj bankrutavusio Kauno „Atleto“) ir Alytaus „Alytus“. Panevėžio „Lietkabelis“ pakeitė pavadinimą į „Techasas“.
 2008 / 2009 m. į lygą buvo priimtas praėjusio sezono antrosios pagal pajėgumą Lietuvos krepšinio lygos – NKL nugalėtojas Kauno „Žalgiris-Sabonio mokykla“Lrytas.lt: Kauno „Žalgirio“ dubleriai rungtyniaus Lietuvos krepšinio lygoje , vėliau pervadinta į Kauno „Kaunas Triobet“.
 2009 / 2010 m. sezone lygoje rungtyniavo didžiausias klubų skaičius istorijoje – 13. Prieš 2009–2010 m. sezoną Kauno „Kaunas Triobet“ susijungė su Kauno „Aisčiais“15min.lt: Dvi Kauno komandos oficialiai susijungė . Į lygą komerciniu principu buvo priimti Utenos „Juventus“Lzinios.lt: Išsiplėtė LKL žemėlapis ir Vilniaus „Perlas“, o Prienų „Rūdupis“ į LKL pateko kaip NKL čempionasKrepsinis.net: Prienų „Rūdupis“ rungtyniaus LKL .
 2010 / 2011 m. į LKL pateko NKL praėjusio sezono čempionas Palangos „Naglis-Adakris“, dėl vietos LKL atsisakius kovoti paskutine pripažintai Kauno „Kaunas Triobet“, kuri paskutinį sezoną buvo suspendavusi savo veikląKrepsinis.net: „Aisčiai“ nusivylė lygos sprendimu ir dalyvavo tik viename LKL sezone. Iš lygos dėl finansinių sunkumų buvo pašalintas Marijampolės „Sūduvos“ klubasKrepsinis.net: „Sūduva“ neteko teisės rungtyniauti LKL.
 2011 / 2012 m. iš lygos pasitraukė paskutinę vietą praėjusiame sezone užėmęs ir stojamojo mokesčio negalėjęs sumokėti Alytaus „Alytus“. Teisę žaisti lygoje iš Vilniaus „Perlo“ įsigijo Pasvalio „Pieno žvaigždžių“ komanda. Prieš ateinantį sezoną Kauno „Aisčiai“ pakeitė pavadinimą į „Baltai“, o Kėdainių „Nevėžis“ – į „Kėdainiai Triobet“.
 2012 / 2013 m. teisę žaisti lygoje iš Kauno „Baltų“ įsigijo Kauno „LKKA-Atletas“, kuris prieš sezoną pakeitė pavadinimą ir tapo „LKKA-Baltais“. Kėdainių „Triobet“ susigrąžino senąjį – Kėdainių „Nevėžio“ pavadinimą. Prienų „Rūdupis“ taip pat susigrąžino senąjį pavadinimą bei nuo šiol vadinasi Prienų „Prienais“.
 2013 / 2014 m. teisę žaisti lygoje iš Palangos „Palanga“ klubo įsigijo Kauno „Atletas“, kuris prieš sezoną grįžo prie senojo – „Atleto“ – pavadinimo. Tuo tarpu savo licenciją Kauno „LSU-Atletas“ pardavė LKL debiutuosiančiai Alytaus „Dzūkija“ ekipai. Palangos „Palanga“ liko be LKL licencijos ir nuo šiol rungtyniaus NKL pirmenybėse. Prienų „TonyBet“ ekipą pradėjo remti lažybų bendrovė TonyBet, pagal kurią prieniškiai pavadino ir savo klubą. Tuo tarpu Vilniaus „Sakalai“ dėl finansinių sunkumų buvo suspenduoti ir šiame LKL sezone nestartavo.
 2014 / 2015 m. sezone teisės rungtyniauti LKL pirmenybėse (su iš Palangos „Palanga“ krepšinio klubo įsigyta licencija) nebetuturėjo Kauno „LSU-Atletas“, kuris praeitame sezone užėmė paskutinę vietą. Kauno klubą lygoje pakeitė NKL čempionai – Mažeikių „Mažeikiai“. Prieš sezoną LKL licencija taip pat buvo panaikinta Vilniaus „Sakalų“ komandai, kuri per metus nepadengė savo įsiskolinimų. Prieš sezono pradžią Prienų ekipą nustojo remti lažybų bendrovė TonyBet ir klubas susigrąžino Prienų „Prienai“ pavadinimą.
 2015 / 2016 m. sezone nuspręsta, kad LKL varžysis 10 ekipų, paskutinę vietą praeitame sezone užėmę Mažeikių „Mažeikiai“ iškrito į NKL, o šios lygos nugalėtojai – Klaipėdos „Nafta-Uni-Akvaservis“ klubas – nutarė tapti Klaipėdos „Neptūno“ dubleriais ir toliau rungtyniauti NKL. Prienų „Prienai“ prieš prasidedant sezonui rado naujo rėmėją ir tapo Prienų-Birštono „Vytautu“.
 2018 / 2019 m. sezone Prienų-Birštono „Vytautas“ rado naujo rėmėją ir tapo Prienų „SkyCop“.
 2019 / 2020 m. sezone Prienų „SkyCop“ rado naujo rėmėją ir tapo Prienų „CBet“, o Alytaus „Dzūkija“ pakeitė pavadinimą į Alytaus „Sintek-Dzūkija“.
 2020 / 2021 m. sezone Alytaus „Sintek-Dzūkija“ pakeitė pavadinimą į Alytaus „Dzūkija“.
 2021 / 2022 m. nutarta, kad lygoje varžysis 11 ekipų, t. y. paskutinę vietą praėjusiame sezone užėmusi ekipa lieka lygoje, o taip pat į lygą priimtas praėjusio sezono antrosios pagal pajėgumą Lietuvos krepšinio lygos – NKL nugalėtojas Jonavos „C-Bet“. Prienų „C-Bet“ rado naujo rėmėją ir tapo Prienų „Labas GAS“

Šiaurės Amerikos Nacionalinės krepšinio asociacijos (NBA) reguliariojo sezono rungtynes Lino Kleizos Denverio "Nuggets" klubas sekmadienį išvykoje 79:103 (18:29, 22:15, 18:29, 21:30) pralaimėjo Dalaso "Mavericks" krepšininkams.
Lietuvis svečiams pelnė 3 taškus, atkovojo 2 kamuolius bei sykį prasižengė. Per nepilnas 5 minutes (4:42) L.Kleiza prametė tritaškį, pataikė 1 dvitaškį iš 2 bei realizavo 1 baudos metimą iš 2.
25 taškus į aikštelės šeimininkų krepšį įmetė Carmelo Anthony, po 14 - Andre Milleris ir Rubenas Pattersonas.
Dalaso komandoje sėkmingiausiai rungtyniavo Dirkas Nowitzkis (30 tšk.), Jasonas Terry (21 tšk.), Joshas Howardas (20 tšk.), Jerry Stackhouse`as (14 tšk.) bei Erickas Dampier`as (10 taškų).
Po šios nesėkmės "Nuggets" (41 pergalė ir 33 pralaimėjimai) krepšininkai NBA lygos Vakarų konferencijoje užima šeštąją vietą, o "Mavericks" (55/19) klubas šioje konferencijoje yra antras.
„Ilgoji pertrauka“: „Lietkabelio“ klaustukai, kiek laiko dar turi Peno, prognozė Europos taurės kovoms ir žvilgsnis į visus varžovus
Norėdami komentuoti prisijunkite.


Lietuvos krepšinio lyga


Lietuvos krepšinio lyga

 1993 m. įkurta Lietuvos krepšinio klubų asociacija. Asociacijos steigime dalyvavo 8 stipriausi paskutinių Lietuvos krepšinio pirmenybių klubai: Kauno „Žalgiris“, Kauno „Atletas“, Kauno „Drobė“, Vilniaus „Statyba“, Plungės „Olimpas“, Šilutės „Šilutė“, Panevėžio „Lietkabelis“ ir Klaipėdos „Neptūnas“ bei Šarūno Marčiuliono krepšinio fondo atstovai. Netrukus Asociacija virto Lietuvos krepšinio lyga, o jos narių skaičius pasipildė iki dešimties – prieš prasidedant pirmam LKL sezonui prie lygos prisijungė Kauno „Lavera“ ir Kauno „NECA“.
 1994 / 1995 m. sezone prie LKL prisijungė abu praėjusio LKAL sezono finalininkai – Šiaulių „Kelininkas“ ir Vilniaus „Lietuvos policijos akademija“ – pakeitę pavadinimus į Šiaulių „Šiauliai“ ir Vilniaus „Sakalai“. Iš čempionato pasitraukė finansinių problemų kamuojama Kauno „Drobė“.
 1995 / 1996 m. sezone prisijungė LKAL čempionai – iš Vilniaus į Alytų persikėlę Alytaus „Savy“ krepšininkai. Dėl finansinių problemų iš LKL pasitraukė Kauno „NECA“ ir Kauno „Lavera“.
 1996 / 1997 m. sezone Alytaus „Savy“ pakeitė ekipos pavadinimą į Alytaus „Alita-Savy“.
 1997 / 1998 m. sezone vietoje Vilniaus „Statybos“ įkurtas naujas klubas – Vilniaus „Lietuvos rytas“, o Alytaus „Alita-Savy“ tapo tiesiog Alytaus „Alita“.
 1998 / 1999 m. sezone prisijungė Marijampolės „Kraitenė“. Dėl finansinių problemų pasitraukė Plungės „Olimpas“.
 1999 / 2000 m. sezone dėl finansinių problemų čempionate nestartavo ir į LKAL persikėlė Šilutės „Šilutė“.
 2001 / 2002 m. sezone prie čempionato prisijungė LKAL čempionai Mažeikių „Nafta“, pereinamosiose varžybose įveikę silpniausią praėjusio sezono klubą – Marijampolės „Suvalkiją“.
 2002 / 2003 m. sezone prisijungė Kėdainių „Nevėžis“.
 2004 / 2005 m. sezone pasitraukė bankrutavusi Mažeikių „Nafta“.
 2005 / 2006 m. sezone pasitraukė bankrutavusi Alytaus „Alita“.
 2006 / 2007 m. sezone prisijungė Marijampolės „Sūduva“.
 2007 / 2008 m. lygoje rungtyniavo 10 klubų, prie lygos prisijungė 2 naujos komandos: Kauno „Aisčiai–Atletas“ (vietoj bankrutavusio Kauno „Atleto“) ir Alytaus „Alytus“. Panevėžio „Lietkabelis“ pakeitė pavadinimą į „Techasas“.
 2008 / 2009 m. į lygą buvo priimtas praėjusio sezono antrosios pagal pajėgumą Lietuvos krepšinio lygos – NKL nugalėtojas Kauno „Žalgiris-Sabonio mokykla“Lrytas.lt: Kauno „Žalgirio“ dubleriai rungtyniaus Lietuvos krepšinio lygoje , vėliau pervadinta į Kauno „Kaunas Triobet“.
 2009 / 2010 m. sezone lygoje rungtyniavo didžiausias klubų skaičius istorijoje – 13. Prieš 2009–2010 m. sezoną Kauno „Kaunas Triobet“ susijungė su Kauno „Aisčiais“15min.lt: Dvi Kauno komandos oficialiai susijungė . Į lygą komerciniu principu buvo priimti Utenos „Juventus“Lzinios.lt: Išsiplėtė LKL žemėlapis ir Vilniaus „Perlas“, o Prienų „Rūdupis“ į LKL pateko kaip NKL čempionasKrepsinis.net: Prienų „Rūdupis“ rungtyniaus LKL .
 2010 / 2011 m. į LKL pateko NKL praėjusio sezono čempionas Palangos „Naglis-Adakris“, dėl vietos LKL atsisakius kovoti paskutine pripažintai Kauno „Kaunas Triobet“, kuri paskutinį sezoną buvo suspendavusi savo veikląKrepsinis.net: „Aisčiai“ nusivylė lygos sprendimu ir dalyvavo tik viename LKL sezone. Iš lygos dėl finansinių sunkumų buvo pašalintas Marijampolės „Sūduvos“ klubasKrepsinis.net: „Sūduva“ neteko teisės rungtyniauti LKL.
 2011 / 2012 m. iš lygos pasitraukė paskutinę vietą praėjusiame sezone užėmęs ir stojamojo mokesčio negalėjęs sumokėti Alytaus „Alytus“. Teisę žaisti lygoje iš Vilniaus „Perlo“ įsigijo Pasvalio „Pieno žvaigždžių“ komanda. Prieš ateinantį sezoną Kauno „Aisčiai“ pakeitė pavadinimą į „Baltai“, o Kėdainių „Nevėžis“ – į „Kėdainiai Triobet“.
 2012 / 2013 m. teisę žaisti lygoje iš Kauno „Baltų“ įsigijo Kauno „LKKA-Atletas“, kuris prieš sezoną pakeitė pavadinimą ir tapo „LKKA-Baltais“. Kėdainių „Triobet“ susigrąžino senąjį – Kėdainių „Nevėžio“ pavadinimą. Prienų „Rūdupis“ taip pat susigrąžino senąjį pavadinimą bei nuo šiol vadinasi Prienų „Prienais“.
 2013 / 2014 m. teisę žaisti lygoje iš Palangos „Palanga“ klubo įsigijo Kauno „Atletas“, kuris prieš sezoną grįžo prie senojo – „Atleto“ – pavadinimo. Tuo tarpu savo licenciją Kauno „LSU-Atletas“ pardavė LKL debiutuosiančiai Alytaus „Dzūkija“ ekipai. Palangos „Palanga“ liko be LKL licencijos ir nuo šiol rungtyniaus NKL pirmenybėse.


Lietuvos krepšinio lyga

LKL žaidė ir tebežaidžia visų didžiausių Lietuvos miestų komandos:Lkl.lt LKL istorija

+ Komanda  Rungtyniavo LKL  Sezonai  Įkūrimo metai  Likimas Alytaus „Alita“  1995–2005  10  1995  bankrutavoDelfi.lt: Bankrutavo Alytaus „Alitos“ ekipa Alytaus „Alytus“  2007–2011  4  2005  bankrutavoRespublika.lt: Alytaus krepšinis atsispirs nuo dugno Alytaus „Dzūkija“  nuo 2013 m. 9 2012  -Jonavos „C-Bet“  nuo 2021 m. 1 1999  -Kauno „Žalgiris“  nuo 1993 m. 29 1944  - Kauno „LSU-Atletas“ 2012–2014  2  1995  užėmęs paskutinę vietą iškrito į NKL ir licenciją perleido Vilniaus „Vilnius“ ekipai Kauno „Drobė“  1993–1994  1  1938  dėl finansinių problemų persikėlė į LKAL Kauno „Lavera“  1993–1995  2  1990  bankrutavo Kauno „Atletas“  1993–2007  14  1962  bankrutavo Kauno „NECA“  1993–1995  2  1990  bankrutavo Kauno „Kaunas“  2008–2009  1  2008  susijungė su Kauno „Baltai“ ekipa Kauno „Baltai“  2007–2012  5  2007  susijungė su Kauno „LKKA-Atletas“ ekipaKėdainių „Nevėžis“  nuo 2002 m. 20 1992  -Klaipėdos „Neptūnas“  nuo 1993 m. 291964  - Marijampolės „Kraitenė“  1998–2001  3  1990  pralaimėjo pereinamąsias varžybas Mažeikių „Nafta“ klubui Marijampolės „Sūduva“  2006–2010  4  2006  dėl finansinių problemų persikėlė į RKL Mažeikių „Mažeikiai“  2014–2015  1  2005  užėmė paskutinę vietą ir iškrito į NKL. Mažeikių „Nafta“  2001–2004  3  1996  bankrutavo Palangos „Palanga“  2010–2013  3  2006  dėl LKL reikalavimų neatitinkančios arenos persikėlė į NKLPanevėžio „Lietkabelis“  nuo 1993 m. 29 1964  -Pasvalio „Pieno Žvaigždės“  nuo 2011 m. 11 1999  - Plungės „Olimpas“ 1993-19985 1989  dėl finansinių problemų persikėlė rungtyniauti į LKALPrienų „Labas GAS“  nuo 2009 m. 13 1994  -Šiaulių „Šiauliai“  nuo 1994 m. 28 1984  - Šilutės „Šilutė“  1993–1999  6  1990  dėl finansinių problemų persikėlė į LKALUtenos „Juventus“  nuo 2009 m. 13 2000  -Vilniaus „Rytas“  nuo 1997 m. 25 1997  - Vilniaus „Sakalai“  1994–2013  19  1991  2014 metais pašalintas iš lygos dėl finansinių klubo problemų Vilniaus „Statyba“  1993–1997  4  1962  licenciją rungtyniauti LKL perleido naujai įkurtam klubui – Vilniaus „Lietuvos rytas“ Vilniaus „Perlas“  2009–2011  2  2003  susijungė su Pasvalio „Pieno Žvaigždės“ ekipa Alfa.lt: Rėmėjų netekęs „Perlas“ parduoda savo vietą LK


Vladas Vitkauskas (1953)

Vladas Vitkauskas (g. 1953 m. gegužės 7 d. Viduklėje, Raseinių rajonas) – Lietuvos keliautojas, alpinistas, fotografas, 1993 m. gegužės 10 d. pirmasis iš Baltijos valstybių įkopęs (vienas) į aukščiausio Žemės kalno – Everesto (8848 m) viršūnę, įkopęs ir pirmasis pasaulyje iškėlęs tą pačią nacionalinę (Lietuvos) vėliavą ir aukščiausiose visų žemynų viršukalnėse.


Vladas Vitkauskas (1953)


Valdas Tutkus

Valdas Tutkus (g. 1960 m. gruodžio 27 d. Vilniuje) – buvęs Lietuvos kariuomenės vadas, generolas leitenantas.

1978–1982 m. mokėsi Taškento aukštojoje pėstininkų vadų mokykloje. 1982 m. būrio vadas. 1983–1985 m. motorizuotosios šaulių kuopos vadas Afganistane. 1985 m. Turkestano karinės apygardos motorizuotojo šaulių bataliono vado pavaduotojas, 1987 m. bataliono vadas. 1988–1991 m. studijavo Maskvos M. Frunzės karo akademijoje.

1991–1992 m. Krašto apsaugos departamento Mokomojo junginio vado pavaduotojas, MPB „Geležinis vilkas“ vado pavaduotojas-štabo viršininkas. 1992–1993 m. Krašto apsaugos ministerijos Jungtinio štabo viršininkas. Nuo 1994 m. liepos 21 d. Lietuvos kariuomenės Generalinio štabo viršininkas-kariuomenės vado pirmasis pavaduotojas.http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=5313 1995–1996 m. tobulinosi NATO gynybos koledže Romoje. 1996–1999 m. Lietuvos kariuomenės vado pavaduotojas.http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=78791 1999–2001 m. LR karinis atstovas prie NATO ir Vakarų Europos Sąjungos, gynybos atašė Belgijos Karalystei. 2001–2004 m. Lietuvos kariuomenės lauko (sausumos) pajėgų vadas.http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=147557 2004–2009 m. Lietuvos kariuomenės vadas.http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=236180http://www.nato.int/cv/chod/lit/tutkus.html

Transporto ir logistikos bendrovės „Hoptransa“ antrinės įmonės UAB „Hoptrans Projects“ plėtros direktorius, generalinis direktorius.http://www.htpr.lt/lt/kontaktaiGenerolas V. Tutkus vėl tarnauja Rusijai, 2010-02-27

2014–2015 m. Lietuvos gynybos ir saugumo pramonės asociacijos direktorius.http://lzinios.lt/lzinios/Lietuva/v-tutkus-traukiasi/20862


Valdas Tutkus


Valdas Tutkus

 2001 m. vardinis ginklas http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=154631
 2003 m. Vytauto Didžiojo ordino Karininko kryžius http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=205777
 Rusijos kariuomenės išvedimo iš Lietuvos atminimo ženklas
 Garbės ženklas „Už nuopelnus krašto apsaugai“
 Garbės ženklas „Geležinis vilkas“
 KA lygmens medalis „Už nuopelnus“
 2009 m. Vyčio Kryžiaus ordino Komandoro didysis kryžius http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=34698

Įvertinimas 2001 m. vardinis ginklas 2003 m. Vytauto Didžiojo ordino Karininko kryžius Rusijos kariuomenės išvedimo iš Lietuvos atminimo ženklas Garbės ženklas „Už nuopelnus krašto apsaugai“ Garbės ženklas „Geležinis vilkas“ KA lygmens medalis „Už nuopelnus“ 2009 m. Vyčio Kryžiaus ordino Komandoro didysis kryžius

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Dėl apdovanojimo vardiniu ginklu
Rūšis:
Dekretas
Priėmimo data:
2001-11-23
Galiojanti suvestinė redakcija:
Nėra
Identifikacinis kodas:
1011050DEKR00001583
Dokumento nr.:
1583
Suvestinių redakcijų sąrašas pagal datą:
Nėra
Užregistravimo TAR data:
Priėmė:
Lietuvos Respublikos Prezidentas
Pakeitimų projektai:
Nėra
Galioja
Chronologija
2001-11-23
Įsigalioja
2001-11-23
Priėmė
Įsigalioja 2001-11-23
Paskelbta:
Valstybės žinios, 2001-11-28, Nr. 99-3541
Eurovoc terminai:
apdovanojimas
pagerbimas
dekretas
asmeninis ginklas
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Pagrindinė dalis
1 Straipsnis (1 str.)
1 Straipsnio dalis (1 str. 1 d.)
2 Straipsnis (2 str.)
1 Straipsnio dalis (2 str. 1 d.)
Parašo vieta
Susijusi informacija
Teisės akto pakeitimai (
)
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Teisės akto tekstas
Spausdinti
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Justinas Marcinkevičius

250px|thumb|Laukiantys eilėje pagerbti Lietuvos mokslų akademijoje pašarvotą poetą Justiną Marcinkevičių. Vilnius, Gedimino prospektas, 2011-02-18

Justinas Marcinkevičius (1930 m. kovo 10 d. Važatkiemyje, Prienų valsčius – 2011 m. vasario 16 d. Vilniuje) – Lietuvos poetas, dramaturgas, vertėjas, akademikas, visuomenės veikėjas.

 1957 m. LSSR valstybinė premija, už poemą „Dvidešimtas pavasaris“
 1965 m. „Poezijos pavasario“ laureatas
 1969 m. LSSR valstybinė premija, už dramą-poemą „Mindaugas“
 1975 m. LTSR nusipelnęs meno veikėjas
 1978 m. LSSR liaudies poetas
 1985 m. Suomijos Didžiojo Sidabro medalis už „Kalevalos vertimą“
 1993 m. DLK Gedimino 3 laipsnio ordinas http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=3056
 1994 m. Santarvės premija
 1997 m. DLK Gedimino 1 laipsnio ordinas http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=41399
 1997 m. Lenkijos rašytojų PEN klubo premija už A.Mickevičiaus kūrybos vertimus
 1998 m. Johano Gotfrydo Herderio premija
 1998 m. Norvegijos Karališkasis Garbės ordinas „Commander“
 2000 m. Literatūrinė „Varpų“ premija
 2000 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=293024
 2001 m. Nacionalinė kultūros ir meno premija
 2002 m. gegužės 16 d. Prienų garbės pilietis
 2002 m. lapkričio 20 d. Vilniaus miesto garbės pilietis http://www.vilnijosvartai.lt/personalities/view/?id=20
 2003 m. Vytauto Didžiojo ordino Didysis kryžius http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=205777
 2004 m. Estijos Respublikos Baltosios žvaigždės 2-jo laipsnio ordinas
 2005 m. Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos apdovanojimas
 2005 m. Baltijos Asamblėjos literatūros premija
 2008 m. Nacionalinė pažangos premija Visuotinė lietuvių enciklopedija, XIV tomas (Magdalena – México). Vilnius : Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras, 2008.
 2008 m. LR Prezidento medalis Lietuvos Persitvarkymo sąjūdžio Iniciatyvinės grupės nariui
 2009 m. Vilniaus mero premija
 2009 m. Vaižganto literatūrinė premija
 2010 m. Lenkijos autorių teisių gynimo asociacijos ZAIKS apdovanojimas
 2010 m. Jono Aisčio literatūrinė premija
 2011 m. Jo vardu pavadinta Prienų Justino Marcinkevičiaus viešoji bibliotek

Vytauto Didžiojo ordino Didysis kryžius 2004 m. Estijos Respublikos Baltosios žvaigždės 2-jo laipsnio ordinas 2005 m. Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos apdovanojimas 2005 m. Baltijos Asamblėjos literatūros premija 2008 m. Nacionalinė pažangos premija Visuotinė lietuvių enciklopedija, XIV tomas (Magdalena – México). Vilnius : Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras, 2008.

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Dėl Lietuvos Respublikos ir užsienio valstybių piliečių apdovanojimo Lietuvos Valstybės ordinais ir medaliais Vasario 16-osios - Lietuvos valstybės atkūrimo dienos proga
Rūšis:
Dekretas
Priėmimo data:
2003-02-03
Galiojanti suvestinė redakcija:
Nėra
Identifikacinis kodas:
1031050DEKR00002042
Dokumento nr.:
2042
Suvestinių redakcijų sąrašas pagal datą:
Nėra
Užregistravimo TAR data:
Priėmė:
Lietuvos Respublikos Prezidentas
Pakeitimų projektai:
Nėra
Galioja
Chronologija
2003-02-03
Įsigalioja
2003-02-03
Priėmė
Įsigalioja 2003-02-03
Paskelbta:
Valstybės žinios, 2003-02-27, Nr. 21-878
Eurovoc terminai:
apdovanojimas
pagerbimas
dekretas
užsienio valstybės pilietis
2826 socialiniai reikalai
1206 teisės šaltiniai ir sritys
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Pagrindinė dalis
1 Straipsnis (1 str.)
1 Straipsnio dalis (1 str. 1 d.)
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordinu su aukso grandine
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino Didžiuoju kryžiumi
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino Komandoro didžiuoju kryžiumi
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino Komandoro kryžiumi
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino Karininko kryžiumi
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino Riterio kryžiumi
Skirsnis Vytauto Didžiojo ordino medaliu
Skirsnis Vyčio Kryžiaus ordino Komandoro kryžiumi
Skirsnis Vyčio Kryžiaus ordino Riterio kryžiumi
Skirsnis Vyčio Kryžiaus ordino medaliu
Skirsnis Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro didžiuoju kryžiumi
Skirsnis Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžiumi
Skirsnis Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžiumi
Skirsnis Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Riterio kryžiumi
Skirsnis Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino medaliu
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didžiuoju kryžiumi
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didžiuoju kryžiumi
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžiumi
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžiumi
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžiumi
Skirsnis Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medaliu
2 Straipsnis (2 str.)
1 Straipsnio dalis (2 str. 1 d.)
Parašo vieta
Susijusi informacija
Teisės akto pakeitimai (
)
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Teisės akto tekstas
Spausdinti
Komentaras teisės aktui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Justinas Marcinkevičius


Kauno tardymo izoliatorius

thumb|290px|Kauno tardymo izoliatorius

Kauno tardymo izoliatorius (anksčiau Kauno sunkiųjų darbų kalėjimas) – laisvės atėmimo įstaiga Kauno miesto centrinėje dalyje.

1993 m. liepos 22 d. LR Vyriausybės nutarimu  http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=18925&p_query=&p_tr2=  LR Vyriausybės 1993 m. liepos 22 d. nutarimas Nr.552 Dėl buvusio Kauno sunkiųjų darbų kalėjimo (A.Mickevičiaus g. 11) rekonstravimo į Kauno tardymo izoliatorių, areštinę ir skirstymo punktą pastatą nuspręsta rekonstruoti į Kauno tardymo izoliatorių. 1994 m. sausio 21 d. pastatas perduotas VRM Kauno miesto policijos komisariatui. 1997 m. pradėta pastato rekonstrukcija, kainavusi apie 24 mln. litų.

Trijų aukštų pastate įrengtos 86 kameros, pasivaikščiojimo kiemeliai bei administracijos patalpos. 2004 m. sausio 21 d. LR Vyriausybės nutarimu http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=225701&p_query=&p_tr2=  LR Vyriausybės 2004 m. sausio 21 d. nutarimas Nr. 59 Dėl Kauno tardymo izoliatoriaus steigimo įsteigtas Kauno tardymo izoliatorius, oficialiai atidarytas 2004 m. birželio 10 d. Šiuo metu Kauno tardymo izoliatorius – viena moderniausių įkalinimo įstaigų Lietuvoje. Jo teritorija užima apie 7000 m², įrengtos 262 vietos sulaikytiesiems.Už grotų - Europa // Kauno diena, 2004 m. birželio 11 d.

2004 m. sausio 21 d. LR Vyriausybės nutarimu LR Vyriausybės 2004 m. sausio 21 d. nutarimas Nr. 59 Dėl Kauno tardymo izoliatoriaus steigimo įsteigtas Kauno tardymo izoliatorius, oficialiai atidarytas 2004 m. birželio 10 d. Šiuo metu Kauno tardymo izoliatorius – viena moderniausių įkalinimo įstaigų Lietuvoje.

Už grotų - Europa
Jau po mėnesio suimtieji bus apgyvendinami pačiame Kauno centre atstatytame tardymo izoliatoriuje
Vakar iškilmingai atidarytas vienas ilgiausiai rekonstruotų pastatų Kauno miesto centre. Oficialioje ceremonijoje, kaip ir pridera, dalyvavo ne tik miesto vadovai, bet ir aukščiausios valdžios atstovai, teisėsaugos pareigūnai, kurie, skambant pučiamųjų orkestro maršams, į atidarymą ėjo nešini gėlėmis ir dovanomis.
Svečius juosusios aukštos tvoros ir spygliuotos vielos ritiniai liudijo, jog iškilmės skirtos ne eiliniam pastatui, o naujajam Kauno tardymo izoliatoriui, kuris tapo pirmąja įkalinimo įstaiga, atidaryta Lietuvai atkūrus nepriklausomybę.
Įstaigai linkėta mažiau lankytojų
Buvęs Kauno sunkiųjų darbų kalėjimas lygiai po 140 metų vėl priglaus laisvės netekusius ir teismo laukiančius asmenis. Carinės Rusijos laikus menančio pastato rekonstrukcija užsitęsė daugiau kaip šešerius metus ir mokesčių mokėtojams kainavo 24 mln. litų, t.y. daugiau kaip dvigubai viršijo pirminio projekto sąmatą.
Į atidarymo iškilmes susirinkę svečiai apie išleistus milijonus nekalbėjo. Teisingumo ministerijos, Kalėjimų departamento, įkalinimo įstaigų, teismų bei kitų teisėsaugos institucijų atstovai vieni kitus sveikino pagaliau baigus rekonstrukciją, po kurios pastatas išsaugojo savo dvasią ir paskirtį bei tapo moderniausia įkalinimo įstaiga Lietuvoje.
Nepraėjo nė 140 metų, ir istorinis teisingumas atstatytas, pastatui grąžinant tą patį vaidmenį, - džiaugėsi teisingumo ministras Vytautas Markevičius, prisiminęs, jog izoliatoriaus atnaujinimo darbai judėjo gana sunkiai.
Rekonstruodami pastatą siekėme, kad asmenys, kurie dar nenuteisti, gyventų ne blogesnėmis sąlygomis nei sulaukusieji bausmės. Čia sudarytos tikrai geros, europietiškos sąlygos. Įkalinimo įstaiga nėra maloni vieta, tačiau jos, kaip sako patarlė, niekada negalima išsižadėti, - šmaikštavo ministras.
Kiti svečiai, sveikindami izoliatoriaus vadovybę atidarymo proga, neslėpė sutrikimo, jog šį kartą tenka džiaugtis gana specifinės įstaigos įsikūrimu, ir dar miesto centre.
Pirmą kartą atidarydamas naują objektą negaliu pasakyti, kad džiaugiuosi. Suprantu, kad labai reikia tokio pastato, kur įkalintiesiems būtų sudarytos žmoniškos sąlygos, - kalbėjo miesto meras Arvydas Garbaravičius, linkėdamas, kad izoliatorius sulauktų kuo mažiau lankytojų.
To paties linkėjo ir kitoje A.Mickevičiaus gatvės pusėje įsikūrusio Kauno apygardos teismo pirmininkas Albertas Milinis, pajuokavęs, kad tarp dviejų įstaigų ateityje turėtų būti nutiestas tunelis - tuomet teisiamuosius būtų galima pervesti iš vieno pastato į kitą, užuot juos vežus specialiais automobiliais.
Projektą derino prie ES standartų
Iškilmių dalyviai pirmieji apsilankė naujajame tardymo izoliatoriuje. Prieš įeidami pro kol kas laisvai atvertus įstaigos vartus, teisingumo ministras ir izoliatoriaus vadovas Markas Tokarevas perkirpo juostelę. Kaip ir dera tokio pobūdžio šventėms, pastatas buvo pašventintas.
Moderniausia šalies įkalinimo įstaiga, užimanti apie 7 tūkst. kvadratinių metrų teritoriją, po mėnesio galės priimti 262 sulaikytus asmenis, kuriems teismo sprendimu paskirta kardomoji priemonė - suėmimas. 82-ose kamerose jau sustatyti pačių nuteistųjų pagaminti baldai, pritvirtinti prie grindų, paklotos kai kurios lovos. Daugumoje kamerų bus apgyvendinti 3 arba 4 asmenys. Jau prasidėjus rekonstrukcijai, teko derinti projektą ir, kaip reikalauja ES standartai, vienam suimtajam skirtą plotą padidinti nuo 3 iki 5 kv. metrų. Izoliatoriuje įrengtos ir pasivaikščiojimo patalpos po atviru dangumi.
Kaip pasakojo svečius lydėjęs izoliatoriaus direktorius M.Tokarevas, kameros nėra rakinamos raktais. Tam įrengti specialūs jungikliai prie kameros durų, tačiau jos atsivers tik tuomet, kai dar vieną jungiklį tuo pat metu paspaus antras pareigūnas, tik jau esantis kitame aukšte.
Suimtųjų laukiama kitą mėnesį
Viename nuo kito izoliuotuose trijuose aukštuose vyksiantis gyvenimas bus stebimas vaizdo įranga. Modernios vaizdo stebėjimo kameros pakeis automatais ginkluotus prižiūrėtojus, kurie paprastai stebi teritoriją apsaugos bokšteliuose.
Iš viso šioje įstaigoje dirbs 232 aptarnaujančio personalo asmenys. Tardymo izoliatoriaus darbuotojai dar renkami.
Nors statybos darbai baigti beveik prieš pusmetį, įstaigos atidarymas buvo atidėtas dėl to, jog teko apmokyti personalą bei suformuoti administraciją. Praėjusių metų pabaigoje komisija pastatą pripažino tinkamą naudoti, tačiau tik po to susirūpinta oficialiu įstaigos statusu. Kauno tardymo izoliatorius Vyriausybės nutarimu buvo įsteigtas šių metų sausio 21 dieną, o jo direktoriumi prieš du mėnesius tapo buvęs Marijampolės pataisos namų vadovas 32 metų Markas Tokarevas.
Per atidarymą direktorius pripažino kol kas vadovaujantis nedideliam kolektyvui. Kauno tardymo izoliatorius bus atidarytas tik tuomet, kai personalas bus pasirengęs darbui. Dar bent iki liepos pradžios suimtieji bus laikomi perpildytuose Vilniaus bei Šiaulių tardymo izoliatoriuose.
Šiuo metu iš trijų šalyje veikiančių tokio tipo įstaigų erdviau gali jaustis tik Kauno nepilnamečių tardymo izoliatoriaus-pataisos namų gyventojai. Tuo tarpu Lukiškių tardymo izoliatoriuje-kalėjime, turinčiame apie 860 vietų, laikoma daugiau kaip 1300 asmenų, Šiaulių tardymo izoliatoriuje - daugiau kaip 650 asmenų vietoje 425.
Šiuo metu šalies įkalinimo įstaigose laikoma beveik 8 tūkstančiai suimtų bei bausmę atliekančių asmenų.
Istorijos pėdsakai
Taip jau sutapo, kad buvusio Kauno sunkiųjų darbų kalėjimo statybos XIX amžiuje truko beveik tiek pat, kiek ir pastato rekonstrukcija XX-XXI šimtmečių sandūroje.
Vytauto Didžiojo karo muziejaus darbuotojas Arvydas Pociūnas priminė, jog pastatas pradėtas statyti 1857 metais, o jau 1864 metų istoriniuose dokumentuose rašoma apie čia kalinčius asmenis. Turima duomenų, jog čia galėjo kalėti ir vienas 1863-iųjų metų sukilimo vadų A.Mackevičius.
Kalėjimas mena ir itin skaudžius Lietuvos istorijos metus, kai 1940-1941 metais čia buvo įkalinti tuometinio Seimo, Vyriausybės nariai, nemažai inteligentų, kariškių, ūkininkų bei kitų okupacinei valdžiai pasipriešinusių žmonių. Istorikų skaičiavimu, prieš karą Kauno kalėjime buvo laikoma apie 2 tūkst. mūsų tautiečių, kurių dauguma mirė arba buvo sušaudyti. Tuos laikus primena kai kurios detalės, paliktos net ir rekonstravus pastatą, tai - senos kameros durys, to meto krosnys, mirtininkų kameros.
Iš to laiko, kai tarybiniais metais pastate dirbo Vibrotechnikos mokslininkai, jokių pėdsakų nebeliko.


Kauno tardymo izoliatorius


Kauno tardymo izoliatorius

1993 m. liepos 22 d. LR Vyriausybės nutarimu  http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=18925&p_query=&p_tr2=  LR Vyriausybės 1993 m. liepos 22 d. nutarimas Nr.552 Dėl buvusio Kauno sunkiųjų darbų kalėjimo (A.Mickevičiaus g. 11) rekonstravimo į Kauno tardymo izoliatorių, areštinę ir skirstymo punktą pastatą nuspręsta rekonstruoti į Kauno tardymo izoliatorių.


Kauno tardymo izoliatorius

1993 m. liepos 22 d. LR Vyriausybės nutarimu  http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=18925&p_query=&p_tr2=  LR Vyriausybės 1993 m. liepos 22 d. nutarimas Nr.552 Dėl buvusio Kauno sunkiųjų darbų kalėjimo (A.Mickevičiaus g. 11) rekonstravimo į Kauno tardymo izoliatorių, areštinę ir skirstymo punktą pastatą nuspręsta rekonstruoti į Kauno tardymo izoliatorių. 1994 m. sausio 21 d. pastatas perduotas VRM Kauno miesto policijos komisariatui. 1997 m. pradėta pastato rekonstrukcija, kainavusi apie 24 mln. litų.


Kauno tarptautinis oro uostas

|miniatiūra|Senas logotipas
|miniatiūra|Keleivių terminalas
|miniatiūra|Atvykimo salė
miniatiūra|Išvykimo salė

Tarptautinis Kauno oro uostas (IATA kodas: KUN, ICAO kodas: EYKA) – civilinis oro uostas, įsikūręs Karmėlavos gyvenvietėje, 13 km į šiaurės rytus nuo Kauno, 8 km nuo Klaipėdos-Vilniaus automagistralės.

Kauno oro uostas atidarytas 1988 m. liepos 1 d. sovietinei armijai priklausiusioje raketų bazės teritorijoje. Pirmasis statybų etapas truko 5 metus ir kainavo 8 mln. rublių.Jonas Janulis. Atverti naujieji oro vartai // Kauno tiesa, 1988 m. liepos 3 d., Nr. 154 (12638), 1 psl. Tuomet buvo įrengtas 2570 m ilgio kilimo ir tūpimo takas, peronas, laikinas keleivių terminalas ir navigacijos priemonių kompleksas. Padidėjus lėktuvais gabenamų krovinių apimtims, įrengtas degalų sandėlis, takas pailgintas iki 3250 metrų.
Nuo 1988 m. Aeroflot Kauno padalinio lėktuvai Jak-42 ir Jak-40 keleivius skraidino iš Kauno į Charkovą, Kijevą, Maskvą, Odesą, Simferopolį, Šiaulius.1993 m. rugsėjo 6 d. Kauno oro uoste lankėsi popiežius Jonas Paulius II.
1994 m. balandžio 6 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 242 suteiktas Tarptautinio oro uosto statusas.http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=245129
1996 m. tapo Tarptautinės oro uostų tarybos (ACI) nariu. Nuo 1996 m. dalyvauja asociacijos „Lietuvos oro uostai“ veikloje.
2003 m. rugsėjo 15 d. sutikta Europos krepšinio čempionato nugalėtoja Lietuvos vyrų krepšinio rinktinė.http://www.delfi.lt/archive/article.php?id=2858161
2005 m. pradėtas įgyvendinti už ES lėšas finansuojamas projektas, kurio metu modernizuota kilimo-tūpimo tako šviesų signalinė sistema.
2007 m. spalio 17 d. pradėta naujo trijų aukštų 7573 m² ploto Šengeno erdvės reikalavimus atitinkančio keleivių terminalo statyba (projekto autorius Gintautas Natkevičius). Objekto statyba baigta 2008 m. kovo 30 d.http://www.yit.lt/16347/16348/56047 , oficialiai atidarytas gegužės 13 d.http://www.delfi.lt/news/economy/automoto/article.php?id=17008274 Statybos darbus atliko AB „YIT Kausta“. Terminale įdiegtos pažangios keleivių ir bagažo aptarnavimo technologijos, moderni pasienio kontrolės ir aviacinio saugumo patikros įranga. Oro uoste įrengti nauji inžineriniai tinklai, automobilių stovėjimo aikštelės, rekonstruota perono danga.
2009 m. oro uoste nutiestas naujas magistralinis riedėjimo takas ir išplėstas orlaivių peronas, rekonstruota kilimo-tūpimo tako rytinio ir vakarinio galų danga, įrengta moderni šviesų signalinė sistema, atliktas naujas markiravimas, leidžiantis saugiau judėti transporto priemonėms, įrengti paviršinių nuotekų valymo įrenginiai.http://kauno.diena.lt/naujienos/miestas/kauno-oro-uostas-pradejo-ziemos-sezona-papildyta-245185
2010 m. gegužės 4 d. atidaryta Airijos žemų kaštų bendrovės Ryanair bazė.http://www.kaunasair.lt/index.php?lang=lt&page=naujienos&news_id=86
2010 m. lapkričio 5 d. baigtas rekonstruoti oro uosto kilimo-tūpimo takas. Naujos trisluoksnės tako dangos stiprumas buvo apskaičiuotas Boeing 747 lėktuvų, kurių bendroji masė siekia 400 tonų, operacijoms oro uoste. Orlaiviai galės Kauno oro uoste saugiau ir komfortabiliau leistis ar kilti, nauji nuolydžių parametrai, dangos stiprumo rodikliai, markiravimas užtikrins tako darbo efektyvumą.Kauno oro uoste baigtas rekonstruoti kilimo-tūpimo takas // Kauno diena, 2011 m. lapkričio 5 d.

2017 m. nuo liepos 14 d. iki rugpjūčio 17 d. Kauno oro uostas buvo perėmęs daugumą skrydžių iš Vilniaus oro uosto, kai pastarasis buvo laikinai uždarytas dėl kilimo-tūpimo tako rekonstrukcijos. Tuo tikslu oro uoste buvo įrengtas laikinų konstrukcijų terminalas.

Pažymint Kauno tapimą Europos kultūros sostine, nuo 2021 m. rugsėjo iki 2022 m. pabaigos oro uostui suteiktas laikinas Fluxus oro uosto pavadinimas.Kauno oro uostas tampa „Fluxus“ oro uostu, Kauno oro uostas, 2022 05 2

Keleiviams oro uosto laikinas pavadinimo pakeitimas jokios įtakos neturi.
„Jei žmonės, keliaudami į Kauną ar iš jo, nustebs pamatę žodį „fluxus“ ir pasitikrins jo reikšmę internete – jau labai gerai“, – šypsosi aktorius Tomas Erbrėderis, penktadienį, rugsėjo 10 d., atlikęs svarbų vaidmenį netikėtoje ceremonijoje Tarptautiniame Kauno oro uoste. Tiksliau, „Fluxus“ oro uoste – taip, švenčiant Europos kultūros sostinės metus, iki 2022 m. pabaigos vadinsis antrieji pagal dydį oro vartai Lietuvoje.
Įkvėpimas būti drąsiems
Šiuo simboliniu iškabos pakeitimu „Kaunas 2022“ su partneriais nusprendė dar kartą priminti apie unikalias Kaune gimusio „fluxus“ meno srovės pradininko Jurgio Mačiūno, arba George Maciunas, idėjas, kurioms ištikimos ir tokios pasaulinio garso asmenybės, kaip Yoko Ono ar Nam June Paik.
„Kaunas 2022“ vadovė Virginija Vitkienė pabrėžia, kad „fluxus“ – nekonvencinio meno, meno be taisyklių, kūrybiškumo ir žaismės ženklas. „Kauno oro uosto sutikimas dalyvauti šiame fluxsiškame žaidime rodo, koks yra įtraukus šis projektas, kaip jis užburia, įtraukia ir motyvuoja bendradarbiauti“, – sako V. Vitkienė. Anot jos, „fluxus“ dvasia „Kaunas 2022“ projektuose jaučiama nuo pirmųjų dienų. „Fluxus Labas“ – taip vadinasi viena iš svarbiausių „Kaunas 2022“ programų, bendruomenių laboratorijos, veikiančios Kauno mikrorajonuose ir suburiančios vietos gyventojus bei įvairių sričių menininkus, drauge kuriančius šiuolaikines vertybes. Na, o „Fluxus“ festivalis – vienas ryškiausių šiuolaikinės sostinės programos renginių, šios programos triumfo diena, kuri šiemet vyks rugsėjo 11 d. ir (ne)tradiciškai kulminuos kopimu į Parodos kalną.
Būtent kopimu į Parodos kalną prieš keletą metų susidomėjo Nacionalinio Kauno dramos teatro aktorius Tomas Erbrėderis. „Fluxus“ oro uosto atidaryme lakūną Mačiūną suvaidinęs menininkas pasakojo tuomet su bičiuliu architektu prie akcijos prisijungęs spontaniškai ir dalyvaujantis joje kasmet. T. Erbrėderis, tapęs ir oro uosto persimainymo režisieriumi, išsidavė, kad mąstydamas apie rugsėjo 10-osios renginį ir prisimindamas, kiek drąsos turėjo Mačiūnas kurdamas JAV prieš 60 metų, turėjo save net kiek pristabdyti… „Man patinka šio kūrėjo mintys apie tai, kad menas turi būti prieinamas visiems ir gali būti kuriamas iš to, kas yra po ranka“, – pabrėžia aktorius, kviečiantis pamąstyti, ar apskritai toks judėjimas, kaip „fluxus“, įmanomas šiandien, – „Juk neužtenka vien apsivilkti spalvingo kostiumo – po juo turi slypėti idėja.“
Verslas be kultūros – netvarus
„Labai džiaugiamės tuo, kad jau kitais metais Kaunas taps Europos kultūros sostine, o tai reiškia, kad ir šio miesto oro uostas taps kultūros vartais tūkstančiams atskrendančių lankytojų. Ta proga ir oro uostas laikinai užsideda „Fluxus“ skrybėlę. Tikime, kad organizatoriai pasiūlys nestandartinių sprendimų, kurie ne tik pasitiks bet ir nuo pirmo žingsnio kultūrinėmis iniciatyvomis įtrauks atvykusius svečius“, – apie bičiulišką partnerystę su drąsių idėjų nestokojančia „Kaunas 2022“ komanda pasakoja valstybės įmonės „Lietuvos oro uostai“ generalinis direktorius Marius Gelžinis.
Prie drąsaus ir svarbaus Kaunui, Kauno rajonui bei visai Lietuvai žingsnio prisidėjo ir įmonė „Imlitex Holdings“, finansavusi naujojo „Fluxus“ oro uosto iškabos gamybą. „Manome, kad verslas be kultūros, vertybių ir filosofijos yra visiškai netvarus ir betikslis. Siekiame keisti visuomenės požiūrį, kad verslas visuomet ieško tik finansinių naudų, todėl stengiamės augti kaip socialiai atsakingas, draugiškas bendruomenei verslas ir skleisti žinią, kad pasaulį galima keisti ne tik pinigais“, – įsitikinęs „Imlitex Holdings“ valdybos pirmininkas Vygandas Blandis. Anot jo, šios įmonės vertybės – bendrumas, patikimumas ir kūrybiškumas – sutampa su „Kaunas 2022“ vizija ir idėjomis. „Kauną matome, kaip turintį potencialą, todėl kultūringos bendruomenės ugdymas yra labai svarbus. Norime miesto, kuriame visi svajotų gyventi, o svajonę gali įžiebti tik mylintys šį miestą.“
Kitais metais Kaunas ir Kauno rajonas taps milžiniška Europos scena – čia renginių numatoma daugiau nei metuose yra dienų. Kultūros išvengti tikrai nepavyks – bus surengta daugiau kaip 40 festivalių, per 60 parodų, daugiau kaip 250 scenos meno renginių, iš kurių daugiau nei 50 premjerų, daugiau nei 250 koncertų. Su daugybe partnerių ilgai brandinta didžioji Europos kultūros sostinės metų programa bus atskleista spaudos konferencijos metu rugsėjo 22 d. bei tarptautinio Europos kultūros sostinės forumo metu rugsėjo 23–24 d.
„Kaunas 2022“ informacija.


Kauno tarptautinis oro uostas


Kauno tarptautinis oro uostas

Kauno oro uostas atidarytas 1988 m. liepos 1 d. sovietinei armijai priklausiusioje raketų bazės teritorijoje. Pirmasis statybų etapas truko 5 metus ir kainavo 8 mln. rublių.Jonas Janulis. Atverti naujieji oro vartai // Kauno tiesa, 1988 m. liepos 3 d., Nr. 154 (12638), 1 psl. Tuomet buvo įrengtas 2570 m ilgio kilimo ir tūpimo takas, peronas, laikinas keleivių terminalas ir navigacijos priemonių kompleksas. Padidėjus lėktuvais gabenamų krovinių apimtims, įrengtas degalų sandėlis, takas pailgintas iki 3250 metrų.
Nuo 1988 m. Aeroflot Kauno padalinio lėktuvai Jak-42 ir Jak-40 keleivius skraidino iš Kauno į Charkovą, Kijevą, Maskvą, Odesą, Simferopolį, Šiaulius.1993 m. rugsėjo 6 d. Kauno oro uoste lankėsi popiežius Jonas Paulius II.
1994 m. balandžio 6 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 242 suteiktas Tarptautinio oro uosto statusas.http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=245129
1996 m. tapo Tarptautinės oro uostų tarybos (ACI) nariu. Nuo 1996 m. dalyvauja asociacijos „Lietuvos oro uostai“ veikloje.
2003 m. rugsėjo 15 d. sutikta Europos krepšinio čempionato nugalėtoja Lietuvos vyrų krepšinio rinktinė.http://www.delfi.lt/archive/article.php?id=2858161
2005 m. pradėtas įgyvendinti už ES lėšas finansuojamas projektas, kurio metu modernizuota kilimo-tūpimo tako šviesų signalinė sistema.
2007 m. spalio 17 d. pradėta naujo trijų aukštų 7573 m² ploto Šengeno erdvės reikalavimus atitinkančio keleivių terminalo statyba (projekto autorius Gintautas Natkevičius). Objekto statyba baigta 2008 m. kovo 30 d.http://www.yit.lt/16347/16348/56047 , oficialiai atidarytas gegužės 13 d.http://www.delfi.lt/news/economy/automoto/article.php?id=17008274 Statybos darbus atliko AB „YIT Kausta“. Terminale įdiegtos pažangios keleivių ir bagažo aptarnavimo technologijos, moderni pasienio kontrolės ir aviacinio saugumo patikros įranga. Oro uoste įrengti nauji inžineriniai tinklai, automobilių stovėjimo aikštelės, rekonstruota perono danga.
2009 m. oro uoste nutiestas naujas magistralinis riedėjimo takas ir išplėstas orlaivių peronas, rekonstruota kilimo-tūpimo tako rytinio ir vakarinio galų danga, įrengta moderni šviesų signalinė sistema, atliktas naujas markiravimas, leidžiantis saugiau judėti transporto priemonėms, įrengti paviršinių nuotekų valymo įrenginiai.http://kauno.diena.lt/naujienos/miestas/kauno-oro-uostas-pradejo-ziemos-sezona-papildyta-245185
2010 m. gegužės 4 d. atidaryta Airijos žemų kaštų bendrovės Ryanair bazė.http://www.kaunasair.lt/index.php?lang=lt&page=naujienos&news_id=86
2010 m. lapkričio 5 d. baigtas rekonstruoti oro uosto kilimo-tūpimo takas. Naujos trisluoksnės tako dangos stiprumas buvo apskaičiuotas Boeing 747 lėktuvų, kurių bendroji masė siekia 400 tonų, operacijoms oro uoste. Orlaiviai galės Kauno oro uoste saugiau ir komfortabiliau leistis ar kilti, nauji nuolydžių parametrai, dangos stiprumo rodikliai, markiravimas užtikrins tako darbo efektyvumą.Kauno oro uoste baigtas rekonstruoti kilimo-tūpimo takas // Kauno diena, 2011 m. lapkričio 5 d.

2017 m. nuo liepos 14 d. iki rugpjūčio 17 d. Kauno oro uostas buvo perėmęs daugumą skrydžių iš Vilniaus oro uosto, kai pastarasis buvo laikinai uždarytas dėl kilimo-tūpimo tako rekonstrukcijos. Tuo tikslu oro uoste buvo įrengtas laikinų konstrukcijų terminalas.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0013.jsonl--Q847711--Skrydžius vykdančios aviakompanijos ir jų kryptys-3--lt-0013-124

Vilniaus oro uostas

thumb|Buvusios aerostoties (dab. keleivių atvykimo salė) fasadas su jaunųjų aviamodeliuotojų bareljefais
thumb|Aviakompanijos AirBaltic lėktuvas Vilniaus oro uoste prie laipinimo rankovės
thumb|„FL Technics“ lėktuvų techninės priežiūros angaras Vilniaus oro uoste
thumb|Ne Šengeno erdvės sektorius Vilniaus oro uoste

Vilniaus oro uostas (IATA kodas: VNO, ICAO kodas: EYVI) – didžiausias civilinis oro uostas Lietuvoje, įsikūręs Vilniaus pietinėje dalyje, Naujininkų seniūnijoje ant plynaukštės, apie 7 km nuo Vilniaus centro. Vieną pakilimo taką turintis oro uostas 2021 m. aptarnavo 1,9 mln. keleivių2021 metų Lietuvos oro uostų aviacijos srautų rezultatai: spartaus atsigavimo laikotarpis prasidėjo metų viduryje. Čia veikia „airBaltic“, „Ryanair“ ir „Wizz Air“ orlaivių aptarnavimo bazės. Valdomas valstybinės įmonės Lietuvos oro uostai.

Reguliarieji skrydžiai
Aviakompanijų ir jų vykdomų reguliariųjų krypčių sąrašas:2017-2018m. žiemos sezono skrydžių tvarkaraštis

 Aviakompanija  Kryptys Aeroflot  Maskva (Šeremetjevo) (laikinai atšaukta) airBaltic   Amsterdamas, Berlynas, Dublinas, Hamburgas (nuo 2022 m. gegužės 3 d.), Kijevas (Boryspilio) (laikinai atšaukta), Miunchenas, Oslas (Gardermoeno), Paryžius (Šarlio de Golio), Ryga, Talinas
Vasaros sezonu: Dubrovnikas, Londonas (Gatviko) Brussels Airlines Briuselis Finnair Helsinkis LOT Polish Airlines  Varšuva (Šopeno), Londonas (Sičio)https://www.vz.lt/transportas-logistika/2019/04/30/lot-pradeda-verslo-skrydzius-i-londono-siti Lufthansa  Frankfurtas Prie Maino  Bergenas, Oslas (Gardermoeno), Stokholmas (Arlanda)Ryanair Barselona (El Prat), Berlynas, Bilundas, Birmingemas, Brėmenas, Dublinas, Eindhovenas, Frankfurtas (Hanas), Gdanskas (nuo 2022 m. gegužės 3 d.), Lidsas/Bradfordas, Liverpulis, Londonas (Lutonas), Londonas (Stanstedas), Malta, Milanas (Bergamo), Niurnbergas (nuo 2022 m. gegužės 3 d.), Oslas (Gardermoeno), Paryžius (Bovė), Roma (Čiampino), Tel Avivas, Venecija (Trevizas), VienaVasaros sezonu: Atėnai, Korfu Scandinavian Airlines Kopenhaga, Stokholmas (Arlandos)Swiss International AirlinesCiurichas Turkish Airlines Stambulas
Užsakomieji skrydžiai: Antalija Ukraine International Airlines Kijevas (Boryspilio) (laikinai atšaukta) Wizz Air Atėnai, Barselona (El Prat), Belfastas, Bilundas, Donkasteris Šefildas, Dortmundas, Eindhovenas, Jerevanas, Kutaisis, Kijevas (Žuljanų) (laikinai atšaukta), Larnaka, Londonas (Lutonas), Lvovas (laikinai atšaukta), Milanas (Malpensa), Nica, Oslas (Sandefjordo Torpo), Paryžius (Bovė), Reikjavikas (Keflavikas), Stokholmas (Skavsta), Tel Avivas, Vasaros sezonu: Santorinas, Splitas (nuo 2022 m. birželio 13 d.), Zakinta

Aviakompanija Kryptys Aeroflot Maskva (Šeremetjevo) (laikinai atšaukta) airBaltic Amsterdamas, Berlynas, Dublinas, Hamburgas (nuo 2022 m. gegužės 3 d.), Kijevas (Boryspilio) (laikinai atšaukta), Miunchenas, Oslas (Gardermoeno), Paryžius (Šarlio de Golio), Ryga, Talinas Vasaros sezonu: Dubrovnikas, Londonas (Gatviko) Brussels Airlines Briuselis Finnair Helsinkis LOT Polish Airlines Varšuva (Šopeno), Londonas (Sičio) Lufthansa Frankfurtas Prie Maino Bergenas, Oslas (Gardermoeno), Stokholmas (Arlanda)Ryanair Barselona (El Prat), Berlynas, Bilundas, Birmingemas, Brėmenas, Dublinas, Eindhovenas, Frankfurtas (Hanas), Gdanskas (nuo 2022 m. gegužės 3 d.), Lidsas/Bradfordas, Liverpulis, Londonas (Lutonas), Londonas (Stanstedas), Malta, Milanas (Bergamo), Niurnbergas (nuo 2022 m. gegužės 3 d.), Oslas (Gardermoeno), Paryžius (Bovė), Roma (Čiampino), Tel Avivas, Venecija (Trevizas), VienaVasaros sezonu: Atėnai, Korfu Scandinavian Airlines Kopenhaga, Stokholmas (Arlandos)Swiss International AirlinesCiurichas Turkish Airlines Stambulas Užsakomieji skrydžiai:

LOT pradeda verslo skrydžius į Londono Sitį
Lenkijos oro bendrovė LOT pradeda skrydžius iš Vilniaus į Londono Sičio oro uostą. Tai bus pirmasis skrydis Europos Sąjungoje, kuriam pritaikytas rėmimo mechanizmas.
Su LOT, laimėjusia valstybės įmonės Lietuvos oro uostai skelbtą verslo skrydžių konkursą, pasirašyta 5 metų trukmės sutartis. Bendrovė nuo gegužės 1 d. darbo dienomis į Sitį vykdys po du skrydžius, savaitgaliais po vieną.
ES skeptiškai žiūri į valstybių norus remti skrydžius, tačiau mūsų šalies Susisiekimo ministerijai pavyko įtikinti Europos Komisiją (EK), kad šiai krypčiai tokia parama yra reikalinga. Lietuvos oro uostai pasirinko Viešosios paslaugos įsipareigojimo (angl. Public Service Obligation) procedūrą. Pagal ją, EK gali leisti ES narei remti jai reikalingus skrydžius.
Anksčiau buvo skelbta, kad paramos dydis priklausys nuo lėktuvų užpildymo ir neviršys 3 mln. Eur per metus.
Bus numatyta maksimali suma. Pavyzdžiui, jeigu lėktuvai skraidys tušti, bus skiriama maksimali suma. Kuo labiau užsipildys lėktuvai, tuo mažiau reikės kompensuoti. Jeigu jie užsipildys, tai išvis nereikės kompensuoti, anksčiau yra sakęs Rokas Masiulius, susisiekimo ministras.
Trejus metus po 700.000 Eur ketina skirti ir Vilniaus savivaldybė. Šios lėšos bus panaudotos skrydžio Vilnius-Londono Sitis rinkodarai.
Virginijus Sinkevičius, ekonomikos ir inovacijų ministras, antradienį surengtoje spaudos konferencijoje sakė, kad skrydis iš Vilniaus į Londono Sičio oro uostą bus dar viena galimybė Lietuvai Brexito kontekste prisikviesti įmones iš Londono.
Tai yra vienas prioritetinių skrydžių. Atrodo, Vilnius ir Londonas jungiamas devyniais skrydžiais, bet šitas buvo labai reikalingas visų pirma akcentuojant investuotojų poreikius. Skaičiuojame, kad per pastaruosius trejus metus esame praradę daugiau nei 4300 Jungtinės Karalystės bendrovių planuotų sukurti naujų darbo vietų vien dėl to, kad nebuvo tiesioginio verslo segmento skrydžio tarp Vilniaus ir Londono. Jam atsiradus investicinė aplinka tampa patrauklesnė investuotojams iš Jungtinės Karalystės ir tai leis dar intensyviau konkuruoti dėl naujų darbo vietų Lietuvoje, sako p. Sinkevičius.
Tiesioginio skrydžio į Londono Sičio oro uostą jau seniai prašė Lietuvos verslo bendruomenė. Susisiekimo ministerija planuoja, kad po poros metų bus skelbiami analogiški skrydžių į Paryžių ir Miuncheną konkursai.
Ponas Sinkevičius antradienį taip pat teigė, kad Paryžiaus ir Miuncheno kryptys yra prioritetinės, tačiau iš viso yra sudarytas 8 verslui svarbių krypčių sąrašas.
Oro vežėjo LOT Polish Airlines reisai maršrutu VilniusLondono Sitis bus vykdomi vienu moderniausių ir naujausių kompanijos turimų orlaivių Embraer ERJ-190. Vasaros sezono metu iš Vilniaus lėktuvas kils kiekvieną darbo dieną 6:30 val. ryte ir 16:55 val. vakare, taip pat šeštadienį 6:30 val., o sekmadienį 16:55 val. Tuo tarpu iš Londono Sičio skrydžiai darbo dienomis bus vykdomi 9:35 val. ir 18:40 val., šeštadieniais taip pat bus skrendama iš ryto, o sekmadieniais vakare. Kelionės tarp dviejų sostinių trukmė 3 val.
Siūlydami šiuos skrydžus galime atliepti susidariusį verslo segmento ir kitų keliautojų poreikį. Naujasis LOT ryšys žymiai sutrumpins kelionę iš Vilnius į Londoną, o iš verslo perspektyvos tai sudaro reikšmingą pagrindą investicijų augimui tarp šalių. Tad tikime, kad skrydžiai ne tik sulauks didelio keliautojų susidomėjimo, bet ir turėtų padėti stiprinti abiejų šalių santykius, teigia Rafalas Milczarskis, LOT Polish Airlines vadovas.
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.Tema Logistika
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0013.jsonl--Q847711--Skrydžius vykdančios aviakompanijos ir jų kryptys-3--lt-0013-125

Vilniaus oro uostas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0013.jsonl--Q847711--Skrydžius vykdančios aviakompanijos ir jų kryptys-3--lt-0013-126

Vilniaus oro uostas